# Az Európai Unió L 276/2007

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 276 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 50. évfolyam2007. október 19. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 276

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

50. évfolyam2007. október 19.

---

| Tartalom | | II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | HATÁROZATOK |
| | | Bizottság |
| | | 2007/655/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2005. július 5.) az Olaszország által a 290/99 sz. törvény 4. és 5. cikke, a 67/88. sz. törvény 15. cikke 16. bekezdése és a 252/91 sz. törvény alapján az állattenyésztési és olajtermelési ágazat javára előirányzott támogatásról
  (az értesítés a C(2004) 4769. számú dokumentummal történt) | 1 |
| | | 2007/656/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2006. december 20.) a Németország által az e-glass AG javára nyújtani kívánt C 12/05 (ex N 611/03) sz. állami támogatásról
  (az értesítés a C(2006) 6587. számú dokumentummal történt)


   (
  1
  ) | 22 |

Tartalom

II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Oldal

HATÁROZATOK

Bizottság

2007/655/EK

*

A Bizottság határozata (2005. július 5.) az Olaszország által a 290/99 sz. törvény 4. és 5. cikke, a 67/88. sz. törvény 15. cikke 16. bekezdése és a 252/91 sz. törvény alapján az állattenyésztési és olajtermelési ágazat javára előirányzott támogatásról
  (az értesítés a C(2004) 4769. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2004) 4769. számú dokumentummal történt)

1

2007/656/EK

*

A Bizottság határozata (2006. december 20.) a Németország által az e-glass AG javára nyújtani kívánt C 12/05 (ex N 611/03) sz. állami támogatásról
  (az értesítés a C(2006) 6587. számú dokumentummal történt)


   (
  1
  )

(az értesítés a C(2006) 6587. számú dokumentummal történt)

(
  1

22

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Bizottság

| 19.10.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 276/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 276/1

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2005. július 5.)

az Olaszország által a 290/99 sz. törvény 4. és 5. cikke, a 67/88. sz. törvény 15. cikke 16. bekezdése és a 252/91 sz. törvény alapján az állattenyésztési és olajtermelési ágazat javára előirányzott támogatásról

(az értesítés a C(2004) 4769. számú dokumentummal történt)

(Csak az olasz nyelvű szöveg hiteles.)

(2007/655/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 88. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

miután felszólították az érdekelteket, hogy az említett cikkeknek (1) megfelelően nyújtsák be észrevételeiket, és ezen észrevételek figyelembevételével,

mivel:

I.   ELJÁRÁS

| (1) | 1998. augusztus 6-i, 1998. augusztus 12-én iktatott levelével Olaszország Európai Unió melletti állandó képviselete az EU-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése értelmében törvénytervezetet jelentett be határidők meghosszabbítására az agrárszektorban. Ezt a törvényt támogatásként iktatták a 490/1998. számon. |
| --- | --- |

(1)

1998. augusztus 6-i, 1998. augusztus 12-én iktatott levelével Olaszország Európai Unió melletti állandó képviselete az EU-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése értelmében törvénytervezetet jelentett be határidők meghosszabbítására az agrárszektorban. Ezt a törvényt támogatásként iktatták a 490/1998. számon.

| (2) | 1998. november 30-i keltezésű, 1998. december 4-én iktatott levelükkel az olasz hatóságok eleget tettek a Bizottság információnyújtás iránti kérelmének. |
| --- | --- |

(2)

1998. november 30-i keltezésű, 1998. december 4-én iktatott levelükkel az olasz hatóságok eleget tettek a Bizottság információnyújtás iránti kérelmének.

| (3) | 1999. szeptember 13-i levelében a Bizottság arra kérte az olasz hatóságokat, hogy küldjék el azokat az információkat, amelyeket 1999. január 28-i levelében kért, de még nem érkeztek be. Ugyanebben a levelében a Bizottság arra kérte az olasz hatóságokat, hogy erősítsék meg azokat a sajtóértesüléseket, amelyek szerint a parlament 1999. augusztus 17-én a 290. sz. törvénytervezetet törvénnyé nyilvánította, amelyet az Olasz Köztársaság Hivatalos Közlönyének 1999. augusztus 20-i 195. számában tettek közzé. |
| --- | --- |

(3)

1999. szeptember 13-i levelében a Bizottság arra kérte az olasz hatóságokat, hogy küldjék el azokat az információkat, amelyeket 1999. január 28-i levelében kért, de még nem érkeztek be. Ugyanebben a levelében a Bizottság arra kérte az olasz hatóságokat, hogy erősítsék meg azokat a sajtóértesüléseket, amelyek szerint a parlament 1999. augusztus 17-én a 290. sz. törvénytervezetet törvénnyé nyilvánította, amelyet az Olasz Köztársaság Hivatalos Közlönyének 1999. augusztus 20-i 195. számában tettek közzé.

| (4) | 1999. október 25-i keltezésű, 1999. november 5-én iktatott levelükben az olasz hatóságok megerősítették, hogy a törvénytervezetet 290/99 számon törvénnyé nyilvánították. Ugyanez a levél mellékletként tartalmazta az elfogadott törvény szövegét, valamint a Bizottság által az 1999. január 28-i levélben kért információk egy részét. |
| --- | --- |

(4)

1999. október 25-i keltezésű, 1999. november 5-én iktatott levelükben az olasz hatóságok megerősítették, hogy a törvénytervezetet 290/99 számon törvénnyé nyilvánították. Ugyanez a levél mellékletként tartalmazta az elfogadott törvény szövegét, valamint a Bizottság által az 1999. január 28-i levélben kért információk egy részét.

| (5) | A fenti információk alapján a támogatási programot 155/99 számon a be nem jelentett támogatások jegyzékébe foglalták. |
| --- | --- |

(5)

A fenti információk alapján a támogatási programot 155/99 számon a be nem jelentett támogatások jegyzékébe foglalták.

| (6) | 2000. február 24-i levelében (2) a Bizottság tájékoztatta Olaszországot arról a határozatáról, amellyel a 290/99. sz. törvény 4. és 5. cikkével, az 1988. március 11-i 67/88 sz. törvénnyel (1988. pénzügyi törvény) és az 1991. augusztus 8-i 252/91. sz. törvénnyel szemben megindította az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást. Ugyanebben a levélben a Bizottság ezenkívül tájékoztatta Olaszországot, hogy nincs ellenvetése a 290/99. sz. törvény többi (1., 2., 3., 6., 7.és 8.) cikkével kapcsolatban, mivel azok az EK-Szerződés 87. (1) cikke értelmében nem képeznek támogatást. |
| --- | --- |

(6)

2000. február 24-i levelében (2) a Bizottság tájékoztatta Olaszországot arról a határozatáról, amellyel a 290/99. sz. törvény 4. és 5. cikkével, az 1988. március 11-i 67/88 sz. törvénnyel (1988. pénzügyi törvény) és az 1991. augusztus 8-i 252/91. sz. törvénnyel szemben megindította az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást. Ugyanebben a levélben a Bizottság ezenkívül tájékoztatta Olaszországot, hogy nincs ellenvetése a 290/99. sz. törvény többi (1., 2., 3., 6., 7.és 8.) cikkével kapcsolatban, mivel azok az EK-Szerződés 87. (1) cikke értelmében nem képeznek támogatást.

| (7) | Ugyanezzel a levéllel a Bizottság elrendelte, hogy Olaszország a 659/1999/EK tanácsi rendelet (3) 10. cikkének (2) és (3) bekezdése értelmében a levél kézhezvételétől számított egy hónapon belül nyújtsa be az összes dokumentumot, információt és adatot a kérdéses intézkedések összeegyeztethetőségének értékelése céljából. |
| --- | --- |

(7)

Ugyanezzel a levéllel a Bizottság elrendelte, hogy Olaszország a 659/1999/EK tanácsi rendelet (3) 10. cikkének (2) és (3) bekezdése értelmében a levél kézhezvételétől számított egy hónapon belül nyújtsa be az összes dokumentumot, információt és adatot a kérdéses intézkedések összeegyeztethetőségének értékelése céljából.

| (8) | A Bizottságnak a fenti eljárás elindítására vonatkozó határozata az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában
   (4) kihirdetésre került. A Bizottság felkérte az érdekelteket, hogy tegyék meg észrevételeiket. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottságnak a fenti eljárás elindítására vonatkozó határozata az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában
   (4) kihirdetésre került. A Bizottság felkérte az érdekelteket, hogy tegyék meg észrevételeiket.

| (9) | 2002. március 23-i levelükben az olasz hatóságok a Bizottság által az eljárás elindításakor kért információk bemutatására megszabott határidő 30 napos meghosszabbítását kérték. |
| --- | --- |

(9)

2002. március 23-i levelükben az olasz hatóságok a Bizottság által az eljárás elindításakor kért információk bemutatására megszabott határidő 30 napos meghosszabbítását kérték.

| (10) | 2002. május 18-i levelükben az olasz hatóságok benyújtották a Bizottságnak az eljárás elindításához kapcsolódó érdemi megjegyzéseiket. |
| --- | --- |

(10)

2002. május 18-i levelükben az olasz hatóságok benyújtották a Bizottságnak az eljárás elindításához kapcsolódó érdemi megjegyzéseiket.

| (11) | 2002. október 13-i levelükben az olasz hatóságok benyújtották a Bizottság 2002. július 17-i levelében kért információkat. |
| --- | --- |

(11)

2002. október 13-i levelükben az olasz hatóságok benyújtották a Bizottság 2002. július 17-i levelében kért információkat.

| (12) | 2002. január 31-i levelükben az olasz hatóságok a Bizottság által a 2002. december 13-i levélben kért információk bemutatására megszabott határidő meghosszabbítását kérték. |
| --- | --- |

(12)

2002. január 31-i levelükben az olasz hatóságok a Bizottság által a 2002. december 13-i levélben kért információk bemutatására megszabott határidő meghosszabbítását kérték.

| (13) | 2001. július 12-i levelükben az olasz hatóságok benyújtották a kért információkat. |
| --- | --- |

(13)

2001. július 12-i levelükben az olasz hatóságok benyújtották a kért információkat.

| (14) | A Bizottság ezen kívül 2002. június 30-án levélben észrevételeket kapott harmadik felek részéről. Ezeket az észrevételeket továbbította Olaszországnak, lehetőséget nyújtva utóbbinak véleménye kifejtésére. Az olasz hatóságok részéről nem érkeztek speciális érdemi megjegyzések erre a levélre. |
| --- | --- |

(14)

A Bizottság ezen kívül 2002. június 30-án levélben észrevételeket kapott harmadik felek részéről. Ezeket az észrevételeket továbbította Olaszországnak, lehetőséget nyújtva utóbbinak véleménye kifejtésére. Az olasz hatóságok részéről nem érkeztek speciális érdemi megjegyzések erre a levélre.

| (15) | 2002 márciusában, figyelembe véve egyrészt a 290/99. sz. törvény 4. cikkének támogatásra vonatkozó intézkedéseit és az ugyanezen törvény 5. cikkében valamint a 67/88. sz. törvény 15. cikkének 16. bekezdésében és a 252/91. sz. törvényben előirányzottak közötti eltéréseket és a kapcsolat hiányát, a Bizottság úgy döntött, hogy az ügyet két külön aktára, vagyis a C/7A/2000-re és a C/7B/2000-re választja szét, amelyek a 290/99. sz. törvény 4. cikkére és a 290/99. sz. törvény 5. cikkére, illetve a 67/88. sz. törvény 15. cikkének 16. bekezdésére és a 252/91. sz. törvényre vonatkoznak. |
| --- | --- |

(15)

2002 márciusában, figyelembe véve egyrészt a 290/99. sz. törvény 4. cikkének támogatásra vonatkozó intézkedéseit és az ugyanezen törvény 5. cikkében valamint a 67/88. sz. törvény 15. cikkének 16. bekezdésében és a 252/91. sz. törvényben előirányzottak közötti eltéréseket és a kapcsolat hiányát, a Bizottság úgy döntött, hogy az ügyet két külön aktára, vagyis a C/7A/2000-re és a C/7B/2000-re választja szét, amelyek a 290/99. sz. törvény 4. cikkére és a 290/99. sz. törvény 5. cikkére, illetve a 67/88. sz. törvény 15. cikkének 16. bekezdésére és a 252/91. sz. törvényre vonatkoznak.

| (16) | 2002. április 5-i levelében (5) a Bizottság tájékoztatta Olaszországot, hogy végleges elutasító döntést hozott a 290/99 törvény 4. cikkében tervezett támogatási intézkedésekkel kapcsolatban. Ugyanebben a levélben a Bizottság tájékoztatta Olaszországot, hogy a kérdéses döntés nem vonatkozik azokra az 1988. március 31-én lejáró agrár- működési és meliorációs hitel-műveletekre, amelyekre a 290/99. törvény meghosszabbítást irányzott elő és nincs is hatással azokra. Hasonlóan a kérdéses döntés nem érinti a 290/99. törvény 5. cikkét, sem a 67/88. sz. törvény 15. cikke 16. bekezdését és a 252/91. sz. törvényt, vagyis a 290/99. sz. törvény 5. cikkében említett támogatások engedélyezésének jogi alapját, amelyeket a C/7B/2000 állami támogatások keretén belül kell megvizsgálni. |
| --- | --- |

(16)

2002. április 5-i levelében (5) a Bizottság tájékoztatta Olaszországot, hogy végleges elutasító döntést hozott a 290/99 törvény 4. cikkében tervezett támogatási intézkedésekkel kapcsolatban. Ugyanebben a levélben a Bizottság tájékoztatta Olaszországot, hogy a kérdéses döntés nem vonatkozik azokra az 1988. március 31-én lejáró agrár- működési és meliorációs hitel-műveletekre, amelyekre a 290/99. törvény meghosszabbítást irányzott elő és nincs is hatással azokra. Hasonlóan a kérdéses döntés nem érinti a 290/99. törvény 5. cikkét, sem a 67/88. sz. törvény 15. cikke 16. bekezdését és a 252/91. sz. törvényt, vagyis a 290/99. sz. törvény 5. cikkében említett támogatások engedélyezésének jogi alapját, amelyeket a C/7B/2000 állami támogatások keretén belül kell megvizsgálni.

| (17) | Az olasz hatóságok újabb információkat nyújtottak be 2003. február 27-i, 2003. február 28-án iktatott levelükben: ez tartalmazta a Bizottság által 2002. május 8-i levélben kért tájékoztatást. |
| --- | --- |

(17)

Az olasz hatóságok újabb információkat nyújtottak be 2003. február 27-i, 2003. február 28-án iktatott levelükben: ez tartalmazta a Bizottság által 2002. május 8-i levélben kért tájékoztatást.

| (18) | A Bizottság tisztviselői és az olasz hatóságok között 2004. március 24-én tartott megbeszélés és az ebben a témában folytatott különböző informális megbeszélések eredményeként az olasz hatóságok 2004. május 20-án levélben további időt kértek az akta vizsgálatához még szükséges információk benyújtásához. |
| --- | --- |

(18)

A Bizottság tisztviselői és az olasz hatóságok között 2004. március 24-én tartott megbeszélés és az ebben a témában folytatott különböző informális megbeszélések eredményeként az olasz hatóságok 2004. május 20-án levélben további időt kértek az akta vizsgálatához még szükséges információk benyújtásához.

| (19) | 2004. október 29-i keltezésű, 2004. november 3-án iktatott levelükben az olasz hatóságok további tájékoztatást adtak át. Ugyanebben a levélben kiemelték a pénzügyi adatok, a végrehajtott beavatkozások és az érintett társaságok beszámoló jelentéseinek körültekintő kezelésére vonatkozó kérésüket. |
| --- | --- |

(19)

2004. október 29-i keltezésű, 2004. november 3-án iktatott levelükben az olasz hatóságok további tájékoztatást adtak át. Ugyanebben a levélben kiemelték a pénzügyi adatok, a végrehajtott beavatkozások és az érintett társaságok beszámoló jelentéseinek körültekintő kezelésére vonatkozó kérésüket.

| (20) | 2004. november 24-i keltezésű, 2004. december 3-án iktatott levelükben az olasz hatóságok további tájékoztatást adtak át. Ezek a túlmenően pontosították, hogy addig a pillanatig nem nyújtottak még be semmilyen, az adatok bizalmas kezelésére vonatkozó kérést. |
| --- | --- |

(20)

2004. november 24-i keltezésű, 2004. december 3-án iktatott levelükben az olasz hatóságok további tájékoztatást adtak át. Ezek a túlmenően pontosították, hogy addig a pillanatig nem nyújtottak még be semmilyen, az adatok bizalmas kezelésére vonatkozó kérést.

| (21) | További információkat nyújtottak át egy 2005. április 4-i, 2005. április 7-én iktatott levélben. |
| --- | --- |

(21)

További információkat nyújtottak át egy 2005. április 4-i, 2005. április 7-én iktatott levélben.

II.   A TÁMOGATÁS LEÍRÁSA

II.1.   A jelen határozat hatálya

| (22) | A 290/99. sz. törvény különféle műveletek határidejének meghosszabbítását irányozza elő a mezőgazdasági ágazatban. Ez a törvény nyolc cikkből áll. 2002. február 24-i határozatában a Bizottság úgy döntött, hogy nem támaszt ellenvetést a törvény 1., 2., 3., 6., 7. és 8. cikkével szemben, mivel ezek az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdése értelmében nem jelentenek támogatást. Másrészt viszont a 88. cikk (2) bekezdése alapján az eljárást megindító határozat vonatkozik ugyanezen törvény 4. és 5. cikkére, valamint a 67/88. sz. törvény 15. cikk 16. bekezdésére és a 252/91. sz. törvényre, ami jogalapot nyújt a 290/99. sz. törvény 5 cikkében említett támogatások odaítéléséhez. |
| --- | --- |

(22)

A 290/99. sz. törvény különféle műveletek határidejének meghosszabbítását irányozza elő a mezőgazdasági ágazatban. Ez a törvény nyolc cikkből áll. 2002. február 24-i határozatában a Bizottság úgy döntött, hogy nem támaszt ellenvetést a törvény 1., 2., 3., 6., 7. és 8. cikkével szemben, mivel ezek az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdése értelmében nem jelentenek támogatást. Másrészt viszont a 88. cikk (2) bekezdése alapján az eljárást megindító határozat vonatkozik ugyanezen törvény 4. és 5. cikkére, valamint a 67/88. sz. törvény 15. cikk 16. bekezdésére és a 252/91. sz. törvényre, ami jogalapot nyújt a 290/99. sz. törvény 5 cikkében említett támogatások odaítéléséhez.

| (23) | 2002. április 5-én a Bizottság elutasító határozatot fogadott el a 290/99. sz. törvény 4. cikkére vonatkozóan. E döntés a 67/88. sz. törvény 16. bekezdése 15. cikkére, a 252/91. törvényre (csak az 1988. március 31-ig lejáró agrár-, működési és meliorációs hitel-műveletekre vonatkozik) és a 290/99. sz. törvény 5. cikkére. |
| --- | --- |

(23)

2002. április 5-én a Bizottság elutasító határozatot fogadott el a 290/99. sz. törvény 4. cikkére vonatkozóan. E döntés a 67/88. sz. törvény 16. bekezdése 15. cikkére, a 252/91. törvényre (csak az 1988. március 31-ig lejáró agrár-, működési és meliorációs hitel-műveletekre vonatkozik) és a 290/99. sz. törvény 5. cikkére.

II.2.   Háttér

| (24) | A benyújtott információ alapján az állattenyésztési ágazatot Olaszországban a termelés szétaprózódása sújtotta, ennek következtében szerkezete túlhaladottá vált és nem volt képes minőségi termelésre. Abból a célból, hogy modernizálja az egész rendszert, a 87/90. sz. törvény, majd az ezt módosító 252/91. sz. törvény támogatásokat irányzott elő integrált tervek támogatására, vagyis olyan tervekre, amelyek több vállalatot egyesítettek fürt-logikában. A terveket a CIPE (a Gazdasági programozás minisztériumok közötti bizottsága) által jóváhagyott programba foglalták, azzal az előfeltétellel, hogy csak egymáshoz kapcsolódó és olyan vállalatok csoportja által megvalósított projekteket finanszíroznak, amelyek képesek biztosítani az egész program végrehajtását. Ez egyébként azt is jelentette, hogy minden résztvevő társaság program egészének végrehajtásáért felelős volt, biztosítva (záradékkal) minden egyes aggregált társaság egyetemleges elkötelezettségét. Ezen kívül mindegyik társaságtól jelentős pénzügyi hozzájárulást kértek a tervhez egy új feltőkésítésen keresztül, a szövetkezetek esetében pedig tízéves kölcsön formájában is. Az állam által kért biztosítékok (garancia az egész projektre és a társaságok tőkésítése) a támogatás engedélyezése céljából jelentős pénzügyi köteléket jelentenek az érdekelt társaságok számára. |
| --- | --- |

(24)

A benyújtott információ alapján az állattenyésztési ágazatot Olaszországban a termelés szétaprózódása sújtotta, ennek következtében szerkezete túlhaladottá vált és nem volt képes minőségi termelésre. Abból a célból, hogy modernizálja az egész rendszert, a 87/90. sz. törvény, majd az ezt módosító 252/91. sz. törvény támogatásokat irányzott elő integrált tervek támogatására, vagyis olyan tervekre, amelyek több vállalatot egyesítettek fürt-logikában. A terveket a CIPE (a Gazdasági programozás minisztériumok közötti bizottsága) által jóváhagyott programba foglalták, azzal az előfeltétellel, hogy csak egymáshoz kapcsolódó és olyan vállalatok csoportja által megvalósított projekteket finanszíroznak, amelyek képesek biztosítani az egész program végrehajtását. Ez egyébként azt is jelentette, hogy minden résztvevő társaság program egészének végrehajtásáért felelős volt, biztosítva (záradékkal) minden egyes aggregált társaság egyetemleges elkötelezettségét. Ezen kívül mindegyik társaságtól jelentős pénzügyi hozzájárulást kértek a tervhez egy új feltőkésítésen keresztül, a szövetkezetek esetében pedig tízéves kölcsön formájában is. Az állam által kért biztosítékok (garancia az egész projektre és a társaságok tőkésítése) a támogatás engedélyezése céljából jelentős pénzügyi köteléket jelentenek az érdekelt társaságok számára.

| (25) | Tekintettel arra, hogy az integrált tervek végrehajtására fordított erőforrások nem voltak elegendőek ahhoz, hogy fedezzék az ágazat teljes pénzügyi szükségletét, a 67/88. sz. törvény által előirányzott kiegészítő erőforrásokat használták fel ezen integrált tervek finanszírozására. A szóban forgó intervenciók a marhahús-ágazat globális ésszerűsítési és átszervezési folyamatának keretén belül zajlottak, ez Olaszországban, már európai országoktól eltérően csak a 90-es évek elején indult meg. Az Európai Unió más országai, mint Franciaország, már a 70-es évektől elindították vágóhídjaik átszervezési és ésszerűsítési programját (6). Az olaszországi vágóhidak nagy száma és nem megfelelő eloszlása az ország területén az ágazat drasztikus átszervezését tette szükségessé, amit az olasz hatóságok szerint csak jelentős mértékű állami támogatással és az egész ágazat modernizálást célzó program alapján lehetett megvalósítani. A túlélés érdekében az olasz vállalatoknak két irányban kellett felgyorsítaniuk a műszaki innováció és az átszervezés folyamatát:






  a) | a termelési rendszerek ésszerűsítése a közvetlen technológiai javítási módszerek átvételével a szabványosított, alacsony költségű termelés elérése érdekében; |
| --- | --- | --- |

(25)

Tekintettel arra, hogy az integrált tervek végrehajtására fordított erőforrások nem voltak elegendőek ahhoz, hogy fedezzék az ágazat teljes pénzügyi szükségletét, a 67/88. sz. törvény által előirányzott kiegészítő erőforrásokat használták fel ezen integrált tervek finanszírozására. A szóban forgó intervenciók a marhahús-ágazat globális ésszerűsítési és átszervezési folyamatának keretén belül zajlottak, ez Olaszországban, már európai országoktól eltérően csak a 90-es évek elején indult meg. Az Európai Unió más országai, mint Franciaország, már a 70-es évektől elindították vágóhídjaik átszervezési és ésszerűsítési programját (6). Az olaszországi vágóhidak nagy száma és nem megfelelő eloszlása az ország területén az ágazat drasztikus átszervezését tette szükségessé, amit az olasz hatóságok szerint csak jelentős mértékű állami támogatással és az egész ágazat modernizálást célzó program alapján lehetett megvalósítani. A túlélés érdekében az olasz vállalatoknak két irányban kellett felgyorsítaniuk a műszaki innováció és az átszervezés folyamatát:

a)

a termelési rendszerek ésszerűsítése a közvetlen technológiai javítási módszerek átvételével a szabványosított, alacsony költségű termelés elérése érdekében;

| b) | a magas minőségi szintű termelés diverzifikálása, valamint az állandó és azonos minőségű termékek racionalizálása. |
| --- | --- |

b)

a magas minőségi szintű termelés diverzifikálása, valamint az állandó és azonos minőségű termékek racionalizálása.

A 67/88. sz. törvény megvalósításának feladatát egy szakértői csoporthoz delegálták, ezt egy akcióprogram sürgős kidolgozásával, a stratégiai megközelítés meghatározásával és annak eldöntésével bízták meg, hogy a bemutatott projektek finanszírozását el lehet-e fogadni.

A marhahús-ágazat válságának súlyosságát figyelembe véve a program tervezett intézkedései elsősorban erre az ágazatra irányultak, és kisebb mértékben a sertés- és juhhúséra.

II.3.   Intézkedések

| (26) | A 67/88. sz. törvény, amelyik előrejelzi a hiteljövedelmeket, amelyekről a 290/99 sz. törvény 5. cikke rendelkezik, rögzíti az állam éves és többéves mérlegének kialakításához szükséges rendelkezéseket, és ez az 1988.-as olasz pénzügyi törvény. A törvény 16. bekezdés 15. cikke úgy rendelkezik, hogy a mezőgazdasági szövetkezetek és konzorciumaik felvehetnek maximum 700 milliárd lírás vágóhíd-építési, -szerkezetátalakítási és -bővítési hitelt (7). A törvény ezen kívül kimondja, hogy 1988-ban 100 milliárd lírás, 1989-ben pedig 50 milliárd lírás határértéken belüli pénzkölcsönt lehet fordítani a fent jelzett struktúrákkal és berendezésekkel kapcsolatban jelentkező veszteségek konszolidálási műveleteire. Ezeknél a pénzkölcsönöknél maximum 10 százalékpontos kamat engedélyezett. A kérdéses bekezdés rendelkezéseit alkalmazzák a mezőgazdasági szövetkezetek tej- és hústenyésztésének konszolidálásnál és fejlesztésénél. Ezt a törvényt soha nem hirdették ki a Bizottságnak a Szerződés 88. cikkének (88) bekezdése értelmében. |
| --- | --- |

(26)

A 67/88. sz. törvény, amelyik előrejelzi a hiteljövedelmeket, amelyekről a 290/99 sz. törvény 5. cikke rendelkezik, rögzíti az állam éves és többéves mérlegének kialakításához szükséges rendelkezéseket, és ez az 1988.-as olasz pénzügyi törvény. A törvény 16. bekezdés 15. cikke úgy rendelkezik, hogy a mezőgazdasági szövetkezetek és konzorciumaik felvehetnek maximum 700 milliárd lírás vágóhíd-építési, -szerkezetátalakítási és -bővítési hitelt (7). A törvény ezen kívül kimondja, hogy 1988-ban 100 milliárd lírás, 1989-ben pedig 50 milliárd lírás határértéken belüli pénzkölcsönt lehet fordítani a fent jelzett struktúrákkal és berendezésekkel kapcsolatban jelentkező veszteségek konszolidálási műveleteire. Ezeknél a pénzkölcsönöknél maximum 10 százalékpontos kamat engedélyezett. A kérdéses bekezdés rendelkezéseit alkalmazzák a mezőgazdasági szövetkezetek tej- és hústenyésztésének konszolidálásnál és fejlesztésénél. Ezt a törvényt soha nem hirdették ki a Bizottságnak a Szerződés 88. cikkének (88) bekezdése értelmében.

| (27) | A kihirdetett törvény 5. cikke meghatározza azokat az eseteket amelyekben a felvett kölcsönök eső hitelkedvezményei a 67/88. sz. törvény 16. bekezdésének 1. cikke értelmében érvényben maradnak akkor is, ha a kezdetben rögzített feltételeknek nem tettek eleget. Pontosabban az 5. cikk 2. bekezdése rögzíti, hogy a 67/88 sz. törvény 15. cikk 16. bekezdés értelmében nyújtott kölcsönök hitelkedvezményei a fejlesztés kiegészítő akciói és az adósságok konszolidálása érdekében érvényben maradnak az integrált projekt részleges megvalósítása esetén is a 87/90 törvény 1. cikke, mint a 252/91. törvény 1. cikke helyére lépő értelmében.. abban az esetben, ha a kölcsönben részesült integrált terv befejezésre kerül. Az 5. cikk 3. bekezdése rögzíti, hogy a fent említett törvény értelmében a kölcsönök hitelkedvezménye csak a veszteségek konszolidálására szolgál, abban az esetben marad érvényben az integrált terv teljesítésének teljes vagy részleges elmaradása esetén, ha a kedvezményben részesülő alany bemutatja saját, megvalósítandó beruházási tervét az odaítélt hitel visszanyert részéből. A 4. bekezdés egyébként előirányozza, hogy azok az állattenyésztési ágazatban nemzeti szintű integrált fejlesztési projekt végrehajtására aggregált vállalatok, amelyek a 252/91. sz. törvény 1. cikkének a helyére lépő 87/90. sz. törvény 1. pontja alapján már részesültek finanszírozásban, fenntartják a támogatott kölcsön elkötelezettségét és végfelhasználását abban az esetben is, ha nem sikerül végrehajtaniuk az eredeti integrált projektet, hogy be tudják fejezni a saját részüket a projektből. |
| --- | --- |

(27)

A kihirdetett törvény 5. cikke meghatározza azokat az eseteket amelyekben a felvett kölcsönök eső hitelkedvezményei a 67/88. sz. törvény 16. bekezdésének 1. cikke értelmében érvényben maradnak akkor is, ha a kezdetben rögzített feltételeknek nem tettek eleget. Pontosabban az 5. cikk 2. bekezdése rögzíti, hogy a 67/88 sz. törvény 15. cikk 16. bekezdés értelmében nyújtott kölcsönök hitelkedvezményei a fejlesztés kiegészítő akciói és az adósságok konszolidálása érdekében érvényben maradnak az integrált projekt részleges megvalósítása esetén is a 87/90 törvény 1. cikke, mint a 252/91. törvény 1. cikke helyére lépő értelmében.. abban az esetben, ha a kölcsönben részesült integrált terv befejezésre kerül. Az 5. cikk 3. bekezdése rögzíti, hogy a fent említett törvény értelmében a kölcsönök hitelkedvezménye csak a veszteségek konszolidálására szolgál, abban az esetben marad érvényben az integrált terv teljesítésének teljes vagy részleges elmaradása esetén, ha a kedvezményben részesülő alany bemutatja saját, megvalósítandó beruházási tervét az odaítélt hitel visszanyert részéből. A 4. bekezdés egyébként előirányozza, hogy azok az állattenyésztési ágazatban nemzeti szintű integrált fejlesztési projekt végrehajtására aggregált vállalatok, amelyek a 252/91. sz. törvény 1. cikkének a helyére lépő 87/90. sz. törvény 1. pontja alapján már részesültek finanszírozásban, fenntartják a támogatott kölcsön elkötelezettségét és végfelhasználását abban az esetben is, ha nem sikerül végrehajtaniuk az eredeti integrált projektet, hogy be tudják fejezni a saját részüket a projektből.

| (28) | A 4. cikk az agrárhitel-műveletek megkönnyítésére irányuló közvetlen intézkedéseket céloz meg. Nevezetesen tizenkét hónapra hosszabbítja meg az 1998. március 31-ig lejáró agrár-, működési és meliorációs hitel működési rátáit. A kedvezményezettek Puglia, Calabria és Szicília tartomány elsősorban olajtermeléssel foglalkozó mezőgazdasági üzemei, amelyeket közvetlen termelők és fő jogcímű vállalkozók vezetnek, valamint olaj bér-szövetkezetek, amelyeket veszélyeztet az olviabogyó- és olajpiac súlyos válsága. Ugyanezeket az intervenciókat alkalmazzák ugyanezekkel az eljárásokkal és módszerekkel más olajtermelő vidékek olaj-gazdaságai és olaj bér-szövetkezetei javára, ahol bizonyítható az olivabogyó- és olajpiac súlyos válsága. A cikk döntően olajtermelőnek tekinti azokat a mezőgazdasági üzemeket és olaj bér-szövetkezeteket, amelyek a fentiek termeléséből legalább az eladható bruttó termelésük ötven százalékát nyerik. |
| --- | --- |

(28)

A 4. cikk az agrárhitel-műveletek megkönnyítésére irányuló közvetlen intézkedéseket céloz meg. Nevezetesen tizenkét hónapra hosszabbítja meg az 1998. március 31-ig lejáró agrár-, működési és meliorációs hitel működési rátáit. A kedvezményezettek Puglia, Calabria és Szicília tartomány elsősorban olajtermeléssel foglalkozó mezőgazdasági üzemei, amelyeket közvetlen termelők és fő jogcímű vállalkozók vezetnek, valamint olaj bér-szövetkezetek, amelyeket veszélyeztet az olviabogyó- és olajpiac súlyos válsága. Ugyanezeket az intervenciókat alkalmazzák ugyanezekkel az eljárásokkal és módszerekkel más olajtermelő vidékek olaj-gazdaságai és olaj bér-szövetkezetei javára, ahol bizonyítható az olivabogyó- és olajpiac súlyos válsága. A cikk döntően olajtermelőnek tekinti azokat a mezőgazdasági üzemeket és olaj bér-szövetkezeteket, amelyek a fentiek termeléséből legalább az eladható bruttó termelésük ötven százalékát nyerik.

| (29) | 2002. április 3-án (8) a Bizottság végleges elutasító határozatot hozott a 290/99. sz. törvény 4. cikkében előirányzott támogatásokkal kapcsolatban. Ez a határozat, amint az világosan kitűnik magából a szövegből, nem vonatkozik azokra az 1988. március 31-én lejáró agrár- működési és meliorációs hitel-műveletekre és nincs is hatással azokra, amelyekre a 290/99. törvény meghosszabbítást irányzott elő. Ezeket a műveleteket tehát még értékelni kell. |
| --- | --- |

(29)

2002. április 3-án (8) a Bizottság végleges elutasító határozatot hozott a 290/99. sz. törvény 4. cikkében előirányzott támogatásokkal kapcsolatban. Ez a határozat, amint az világosan kitűnik magából a szövegből, nem vonatkozik azokra az 1988. március 31-én lejáró agrár- működési és meliorációs hitel-műveletekre és nincs is hatással azokra, amelyekre a 290/99. törvény meghosszabbítást irányzott elő. Ezeket a műveleteket tehát még értékelni kell.

| (30) | Az 5 cikkbe hivatkozott másik olyan törvény, amelyik jogi alapot nyújt a támogatások különböző formái odaítéléséhez, az a 252/91. sz. törvény, amelyik módosítja az állattenyésztésnél szükséges intervenciókra vonatkozó 87/90. törvényt. Ez különböző állattenyésztési intézkedéseket támogat az állattenyésztésben nemzeti szintű integrált projektek formájában a vonatkozó költségvetési hitelek engedélyezésével. A törvény ezen kívül előmozdítja egy olyan részvénytársaság létrehozását, amely jegyzett tőkéjének 51 százalékát a mezőgazdaság- és erdészetpolitikai Minisztérium birtokolja, és amelyet a következő feladatok elvégzésével bíznak meg:






  a) | kezességvállalás a hitelműveletekért; |
| --- | --- | --- |

(30)

Az 5 cikkbe hivatkozott másik olyan törvény, amelyik jogi alapot nyújt a támogatások különböző formái odaítéléséhez, az a 252/91. sz. törvény, amelyik módosítja az állattenyésztésnél szükséges intervenciókra vonatkozó 87/90. törvényt. Ez különböző állattenyésztési intézkedéseket támogat az állattenyésztésben nemzeti szintű integrált projektek formájában a vonatkozó költségvetési hitelek engedélyezésével. A törvény ezen kívül előmozdítja egy olyan részvénytársaság létrehozását, amely jegyzett tőkéjének 51 százalékát a mezőgazdaság- és erdészetpolitikai Minisztérium birtokolja, és amelyet a következő feladatok elvégzésével bíznak meg:

a)

kezességvállalás a hitelműveletekért;

| b) | beruházási hitelműveletek végrehajtása; |
| --- | --- |

b)

beruházási hitelműveletek végrehajtása;

| c) | társaságok szanálásával és felszámolással kapcsolatos intervenciókat finanszírozásának engedélyezése; |
| --- | --- |

c)

társaságok szanálásával és felszámolással kapcsolatos intervenciókat finanszírozásának engedélyezése;

| d) | részesedések vásárlása olyan társaságokban, amelyeket speciális projektek megvalósítására hoztak létre. |
| --- | --- |

d)

részesedések vásárlása olyan társaságokban, amelyeket speciális projektek megvalósítására hoztak létre.

II.4.   Kedvezményezettek

| (31) | Az állattenyésztési ágazat gazdálkodói, akik hústermékek termelésében, feldolgozásában és kereskedelmében működnek. |
| --- | --- |

(31)

Az állattenyésztési ágazat gazdálkodói, akik hústermékek termelésében, feldolgozásában és kereskedelmében működnek.

II.5.   Pénzügyi dotáció

| (32) | Az integrált projektek végrehajtására szánt teljes átdolgozott pénzügyi dotáció magába foglalja a következőket; | 252/91 sz. törvény: ITL 97 015 515 581 (körülbelül 50 millió EUR), |
| --- | --- | --- |

(32)

Az integrált projektek végrehajtására szánt teljes átdolgozott pénzügyi dotáció magába foglalja a következőket;

252/91 sz. törvény: ITL 97 015 515 581 (körülbelül 50 millió EUR),

| | 67/88 sz. törvény (fejlesztési kölcsönök): ITL 6 349 660 726 (körülbelül 3 280 millió EUR), |
| --- | --- |

67/88 sz. törvény (fejlesztési kölcsönök): ITL 6 349 660 726 (körülbelül 3 280 millió EUR),

| | 67/88. sz. törvény (konszolidációs kölcsönök): ITL 1 968 222 804 (körülbelül 1 016 millió EUR), |
| --- | --- |

67/88. sz. törvény (konszolidációs kölcsönök): ITL 1 968 222 804 (körülbelül 1 016 millió EUR),

III.   AZ ELJÁRÁS ELINDÍTÁSÁNAK INDOKAI

| (33) | A 290/99 törvény 5. cikke rögzíti azokat a feltételeket, amelyeknél a felvett kölcsönöknél a hitelkedvezmények speciális jogi aktusok keretén belül akkor is érvényesek, amikor a kezdetkor rögzített feltételeket nem elégítették ki. Abban a pillanatban, amikor a Bizottság úgy döntött, hogy elindítja az EK-Szerződés 88. cikk (2) bekezdésében előirányzott eljárást, nem álltak rendelkezésre információk arra a törvényre vonatkozóan, amire az 5. cikk hivatkozik, és amelyek szoros összefüggésben állnak a fenti cikk értékelésével. Az olasz hatóságok a két törvény (252/91.sz. törvény és 67/88. sz. törvény) szövegét a Bizottság kifejezett kérése nyomán nyújtották be. Mindazonáltal, amikor a Bizottság úgy döntött, hogy elindítja az EK-Szerződés 88. cikke (2) bekezdésében előirányzott eljárást, az olasz hatóságok még nem adtak át további információkat vagy kiegészítő adatokat a kérdéseses törvényekre, illetve a bennük foglalt támogatási intézkedésekre vonatkozóan. A Bizottság tehát nem volt abban a helyzetben, hogy megállapítsa, hogy a 290/99. törvény 5. cikke támogatásra vonatkozik-e az EK-Szerződés 88. cikk (2) bekezdése értelmében, mivel az olasz hatóságok ebben a tekintetben nem nyújtottak pontos információkat. Mindazonáltal, mivel megengedte, hogy bizonyos mezőgazdasági üzemek továbbra is speciális támogatásokban részesüljenek azokban az esetekben is, amikor nincsenek abban a helyzetben, hogy teljesítsék az e kedvezmények hozzáférhetőségéhez kezdetben rögzített kötelezettségeket, az intézkedés, úgy tűnt, azokat a gazdaságokat részesíti előnyben másokkal szemben, amelyek ebben a helyzetben úgy tűntek, hogy képesek teljesíteni a kezdetben vállalt összes kötelezettségüket. Az 5. cikkben előirányzott intézkedés azonban legalább alkalmat adott a támogatás vélelmére, amit az olasz hatóságoktól érkező információk hiányában csak az EK-Szerződés 88. cikke (2) bekezdésében előirányzott eljárás elindításával lehetett tisztázni. |
| --- | --- |

(33)

A 290/99 törvény 5. cikke rögzíti azokat a feltételeket, amelyeknél a felvett kölcsönöknél a hitelkedvezmények speciális jogi aktusok keretén belül akkor is érvényesek, amikor a kezdetkor rögzített feltételeket nem elégítették ki. Abban a pillanatban, amikor a Bizottság úgy döntött, hogy elindítja az EK-Szerződés 88. cikk (2) bekezdésében előirányzott eljárást, nem álltak rendelkezésre információk arra a törvényre vonatkozóan, amire az 5. cikk hivatkozik, és amelyek szoros összefüggésben állnak a fenti cikk értékelésével. Az olasz hatóságok a két törvény (252/91.sz. törvény és 67/88. sz. törvény) szövegét a Bizottság kifejezett kérése nyomán nyújtották be. Mindazonáltal, amikor a Bizottság úgy döntött, hogy elindítja az EK-Szerződés 88. cikke (2) bekezdésében előirányzott eljárást, az olasz hatóságok még nem adtak át további információkat vagy kiegészítő adatokat a kérdéseses törvényekre, illetve a bennük foglalt támogatási intézkedésekre vonatkozóan. A Bizottság tehát nem volt abban a helyzetben, hogy megállapítsa, hogy a 290/99. törvény 5. cikke támogatásra vonatkozik-e az EK-Szerződés 88. cikk (2) bekezdése értelmében, mivel az olasz hatóságok ebben a tekintetben nem nyújtottak pontos információkat. Mindazonáltal, mivel megengedte, hogy bizonyos mezőgazdasági üzemek továbbra is speciális támogatásokban részesüljenek azokban az esetekben is, amikor nincsenek abban a helyzetben, hogy teljesítsék az e kedvezmények hozzáférhetőségéhez kezdetben rögzített kötelezettségeket, az intézkedés, úgy tűnt, azokat a gazdaságokat részesíti előnyben másokkal szemben, amelyek ebben a helyzetben úgy tűntek, hogy képesek teljesíteni a kezdetben vállalt összes kötelezettségüket. Az 5. cikkben előirányzott intézkedés azonban legalább alkalmat adott a támogatás vélelmére, amit az olasz hatóságoktól érkező információk hiányában csak az EK-Szerződés 88. cikke (2) bekezdésében előirányzott eljárás elindításával lehetett tisztázni.

| (34) | Ezen kívül a 290/99. sz. törvény 5. cikkét nem lehetett a speciális előnyök (hitelkedvezmények és finanszírozások) nyújtásának alapját képező azon jogi aktusoktól elvonatkoztatva értékelni, amelyekre hivatkozik: ezek a 67/88. sz. törvény 15. cikkének, 16. bekezdése és a 252/91. sz. törvény nélkül. Ezen eszközök szövegét az olasz hatóságok a Bizottságnak annak határozott kérésére nyújtották be. Mindkét jogi aktus világosan állami támogatását irányoz elő az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében. Pontosabban a 67/88. sz. törvény 15. cikkének 16. bekezdése kedvezményes kamatozású kölcsönöket tesz lehetővé mezőgazdasági szövetkezeteknek és konzorciumoknak, amelyek 10 %- os kamattámogatást kaphatnak. Ez a kedvezmény tehát megszünteti a kedvezményezett mezőgazdasági üzemeknek azt a terhét, hogy olyan piaci kamatot fizessenek, amelyik a hitel felvételekor érvényben volt, és amit másrészt bármelyik másik olyan mezőgazdasági üzem megfizet, amelyik nem részesült a kedvezményben. A kérdéses könnyítés ebben az esetben a hitel nyújtásának pillanatában érvényben levő piaci kamat (9) és az állami hozzájárulás következtében a kedvezményezettek által ténylegesen fizetett (alacsonyabb) kamat közti különbség. A 252/91. sz. törvény viszont állami alapból történő hitelnyújtást engedélyez az állattenyésztési ágazaton belül különféle projektek megvalósítására, és így támogatja az ezen alapból megcélzottakat azon vállalatokkal szemben, amelyeknek hasonló projekteket csak a saját pénzügyi forrásaikra alapozva kell megvalósítaniuk. Definíció szerint a két fenti intézkedés az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének alkalmazási területéhez tartozik. |
| --- | --- |

(34)

Ezen kívül a 290/99. sz. törvény 5. cikkét nem lehetett a speciális előnyök (hitelkedvezmények és finanszírozások) nyújtásának alapját képező azon jogi aktusoktól elvonatkoztatva értékelni, amelyekre hivatkozik: ezek a 67/88. sz. törvény 15. cikkének, 16. bekezdése és a 252/91. sz. törvény nélkül. Ezen eszközök szövegét az olasz hatóságok a Bizottságnak annak határozott kérésére nyújtották be. Mindkét jogi aktus világosan állami támogatását irányoz elő az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében. Pontosabban a 67/88. sz. törvény 15. cikkének 16. bekezdése kedvezményes kamatozású kölcsönöket tesz lehetővé mezőgazdasági szövetkezeteknek és konzorciumoknak, amelyek 10 %- os kamattámogatást kaphatnak. Ez a kedvezmény tehát megszünteti a kedvezményezett mezőgazdasági üzemeknek azt a terhét, hogy olyan piaci kamatot fizessenek, amelyik a hitel felvételekor érvényben volt, és amit másrészt bármelyik másik olyan mezőgazdasági üzem megfizet, amelyik nem részesült a kedvezményben. A kérdéses könnyítés ebben az esetben a hitel nyújtásának pillanatában érvényben levő piaci kamat (9) és az állami hozzájárulás következtében a kedvezményezettek által ténylegesen fizetett (alacsonyabb) kamat közti különbség. A 252/91. sz. törvény viszont állami alapból történő hitelnyújtást engedélyez az állattenyésztési ágazaton belül különféle projektek megvalósítására, és így támogatja az ezen alapból megcélzottakat azon vállalatokkal szemben, amelyeknek hasonló projekteket csak a saját pénzügyi forrásaikra alapozva kell megvalósítaniuk. Definíció szerint a két fenti intézkedés az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének alkalmazási területéhez tartozik.

| (35) | Az eljárás elindításának pillanatában a Bizottság nem volt abban a helyzetben, hogy megállapítsa e támogatási intézkedések legitimitását. Az ezzel kapcsolatos megismételt speciális kérések (10) ellenére az olasz hatóságok ténylegesen nem tisztázták a Bizottsággal, hogy ezeket a jogi aktusokat bejelentették-e az EK-Szerződés 88. cikkének (3). bekezdése értelmében, vagyis hogy az ebben foglalt intézkedések részét képezik-e a meglévő, a Bizottság által értékelt támogatási programoknak az EK-Szerződés 87, 88. és 89. cikke fényében, vagy hogy nem voltak-e bejelentve a Bizottságnak. |
| --- | --- |

(35)

Az eljárás elindításának pillanatában a Bizottság nem volt abban a helyzetben, hogy megállapítsa e támogatási intézkedések legitimitását. Az ezzel kapcsolatos megismételt speciális kérések (10) ellenére az olasz hatóságok ténylegesen nem tisztázták a Bizottsággal, hogy ezeket a jogi aktusokat bejelentették-e az EK-Szerződés 88. cikkének (3). bekezdése értelmében, vagyis hogy az ebben foglalt intézkedések részét képezik-e a meglévő, a Bizottság által értékelt támogatási programoknak az EK-Szerződés 87, 88. és 89. cikke fényében, vagy hogy nem voltak-e bejelentve a Bizottságnak.

| (36) | A lényeget illetően a Bizottságban kételyek merültek fel azzal kapcsolatban, hogy összeegyeztethetők-e az említett jogi aktusok által előirányzott támogatási programok a közös piaccal. Az abban a pillanatban rendelkezésre álló, a Bizottságnak átnyújtott szövegek elemzése alapján nyert információk alapján a 67/88. sz. törvény 15. cikkének 16. bekezdésében és a 252/91. sz. törvényben levő intézkedések valóban működési támogatást jelenthetnek. Pontosabb és részletesebb információk hiányában, amivel érvényteleníthette volna ezt az előzetes felvetést, mindez arra vezette a Bizottságot, hogy elutasító álláspontot foglalt el e támogatásokkal kapcsolatban. |
| --- | --- |

(36)

A lényeget illetően a Bizottságban kételyek merültek fel azzal kapcsolatban, hogy összeegyeztethetők-e az említett jogi aktusok által előirányzott támogatási programok a közös piaccal. Az abban a pillanatban rendelkezésre álló, a Bizottságnak átnyújtott szövegek elemzése alapján nyert információk alapján a 67/88. sz. törvény 15. cikkének 16. bekezdésében és a 252/91. sz. törvényben levő intézkedések valóban működési támogatást jelenthetnek. Pontosabb és részletesebb információk hiányában, amivel érvényteleníthette volna ezt az előzetes felvetést, mindez arra vezette a Bizottságot, hogy elutasító álláspontot foglalt el e támogatásokkal kapcsolatban.

| (37) | Ami a 290/99. sz. törvény 4. cikkét illeti, a Bizottság, azzal a határozatával, hogy elindítja azt az eljárást, amivel a Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése értelmében felkérte Olaszországot, hogy nyújtsa be a rendelkezésére álló összes információt azokra a feltételekre vonatkozóan (kamatláb, esetleges garanciák...), amelyekkel eredetileg megkötötték azokat a hitelSzerződéseket, amelyekre a 290/99. sz. törvény meghosszabbítást irányzott elő, valamint a halmozott hitelösszegre vonatkozóan, valamint, hogy mutassa meg, hogy a kérdéses támogatások egy már létező támogatási programba illeszkednek-e (és ha igen, akkor pontosítani kell, hogy melyikbe) Figyelembe véve, Hogy a 290/99. sz. törvény 4. cikkére vonatkozó végső határozat nem vonatkozott azokra az 1988. március 31-én lejáró agrár- működési és meliorációs hitel-műveletekre és nem is volt hatással rájuk, amelyekre a 290/99. törvény 4. cikke meghosszabbítást irányzott elő, ezeket a kölcsönöket felül kell vizsgálni azzal a céllal, hogy megállapítsák: a kérdéses hiteleket piaci feltételek mellett nyújtották-e (ebben az esetben tisztázni kellene, milyen feltételekkel), vagy a Bizottság által jóváhagyott már létező támogatási programokhoz térnek vissza (ebben az esetben meg kellene határozni, mely programokhoz). |
| --- | --- |

(37)

Ami a 290/99. sz. törvény 4. cikkét illeti, a Bizottság, azzal a határozatával, hogy elindítja azt az eljárást, amivel a Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése értelmében felkérte Olaszországot, hogy nyújtsa be a rendelkezésére álló összes információt azokra a feltételekre vonatkozóan (kamatláb, esetleges garanciák...), amelyekkel eredetileg megkötötték azokat a hitelSzerződéseket, amelyekre a 290/99. sz. törvény meghosszabbítást irányzott elő, valamint a halmozott hitelösszegre vonatkozóan, valamint, hogy mutassa meg, hogy a kérdéses támogatások egy már létező támogatási programba illeszkednek-e (és ha igen, akkor pontosítani kell, hogy melyikbe) Figyelembe véve, Hogy a 290/99. sz. törvény 4. cikkére vonatkozó végső határozat nem vonatkozott azokra az 1988. március 31-én lejáró agrár- működési és meliorációs hitel-műveletekre és nem is volt hatással rájuk, amelyekre a 290/99. törvény 4. cikke meghosszabbítást irányzott elő, ezeket a kölcsönöket felül kell vizsgálni azzal a céllal, hogy megállapítsák: a kérdéses hiteleket piaci feltételek mellett nyújtották-e (ebben az esetben tisztázni kellene, milyen feltételekkel), vagy a Bizottság által jóváhagyott már létező támogatási programokhoz térnek vissza (ebben az esetben meg kellene határozni, mely programokhoz).

IV.   OLASZORSZÁG ÁLTAL AZ ELJÁRÁS ELINDÍTÁSA UTÁN SZOLGÁLTATOTT INFORMÁCIÓK

| (38) | Az eljárás elindítása következtében és a Bizottság speciális kéréseire válaszul az olasz hatóságok részletes tájékoztatást adtak 2002. május 18-i levelükkel, 2002. október 13-i levelükkel, 2002. július 5-i levelükkel, 2003. február 27-i levelükkel és 2004. október 29-én írt, 2004. november 3-án iktatott levelükkel. Az ezekben a levelekben szolgáltatott információkat teljességükben kell olvasni, mivel az olasz hatóságok egy alapos vizsgálatot követően módosítottak néhány eredetileg benyújtott adatot, különösen az aggregált pénzügyi adatokra vonatkozóan. Következésként a benyújtott információkat a III. részben foglaljuk össze, ahol hivatkozunk az érintett levélre. |
| --- | --- |

(38)

Az eljárás elindítása következtében és a Bizottság speciális kéréseire válaszul az olasz hatóságok részletes tájékoztatást adtak 2002. május 18-i levelükkel, 2002. október 13-i levelükkel, 2002. július 5-i levelükkel, 2003. február 27-i levelükkel és 2004. október 29-én írt, 2004. november 3-án iktatott levelükkel. Az ezekben a levelekben szolgáltatott információkat teljességükben kell olvasni, mivel az olasz hatóságok egy alapos vizsgálatot követően módosítottak néhány eredetileg benyújtott adatot, különösen az aggregált pénzügyi adatokra vonatkozóan. Következésként a benyújtott információkat a III. részben foglaljuk össze, ahol hivatkozunk az érintett levélre.

V.   HARMADIK FELEK ÉSZREVÉTELEI

| (39) | A Bizottság egyetlen harmadik féltől érkező levelet kapott. Ezt a 2002. június 30-án érkezett levelet a CONAZO küldte, ez egy olyan vállalatcsoport vezetője, amelyik kedvezményezettje volt az olasz hatóságok által nyújtott alapoknak a Bizottság eljárásának tárgyát képező 252/91. sz. és 67/88. sz. törvények alapján. |
| --- | --- |

(39)

A Bizottság egyetlen harmadik féltől érkező levelet kapott. Ezt a 2002. június 30-án érkezett levelet a CONAZO küldte, ez egy olyan vállalatcsoport vezetője, amelyik kedvezményezettje volt az olasz hatóságok által nyújtott alapoknak a Bizottság eljárásának tárgyát képező 252/91. sz. és 67/88. sz. törvények alapján.

| (40) | Levelében a CONAZO mindenekelőtt meglepetését fejezte ki a miatt a tény miatt, hogy az eljárás elindításakor a Bizottság hivatalosan megerősítette, hogy nem volt tudomása a 252/91. sz. és 67/88. sz. törvényről, vagyis arról a tényről, hogy az olasz hatóságok támogatást nyújtottak a fenti törvények alapján. |
| --- | --- |

(40)

Levelében a CONAZO mindenekelőtt meglepetését fejezte ki a miatt a tény miatt, hogy az eljárás elindításakor a Bizottság hivatalosan megerősítette, hogy nem volt tudomása a 252/91. sz. és 67/88. sz. törvényről, vagyis arról a tényről, hogy az olasz hatóságok támogatást nyújtottak a fenti törvények alapján.

| (41) | A szövetkezet szerint a Bizottságnak tudomással kellett bírnia az állattenyésztési ágazat és a vágóhidak drasztikus átszervezési programjáról, amit az olasz hatóságok 1986-ban indítottak el. Ugyanebben a levélben a CONAZO hivatkozik a két fenti szektor széleskörű átszervezési programjára, amit a CIPE (a Gazdasági programozás minisztériumok közötti bizottsága) kezdett 1991-ben. A társaság emlékeztet ezen kívül arra, hogy a vágóhidak terén megindított drasztikus kezdeményezések a vágóhidak számának jelentős csökkentését eredményezték: ez a 80-as évekbeli 8 500 egységről a mai 3 000-re csökkent. |
| --- | --- |

(41)

A szövetkezet szerint a Bizottságnak tudomással kellett bírnia az állattenyésztési ágazat és a vágóhidak drasztikus átszervezési programjáról, amit az olasz hatóságok 1986-ban indítottak el. Ugyanebben a levélben a CONAZO hivatkozik a két fenti szektor széleskörű átszervezési programjára, amit a CIPE (a Gazdasági programozás minisztériumok közötti bizottsága) kezdett 1991-ben. A társaság emlékeztet ezen kívül arra, hogy a vágóhidak terén megindított drasztikus kezdeményezések a vágóhidak számának jelentős csökkentését eredményezték: ez a 80-as évekbeli 8 500 egységről a mai 3 000-re csökkent.

VI.   JOGI ÉRTÉKELÉS

| (42) | A Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében összeegyeztethetetlenek a közös piaccal azok az intézkedések, amelyek a tagállamok közötti kereskedelemre hatnak, az állam által vagy állami erőforrásokon keresztül nyújtott támogatások bármilyen formája, amelyek valamely vállalat vagy termelés előnyben részesítésével torzítják vagy torzítással fenyegetik a versenyt. |
| --- | --- |

(42)

A Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében összeegyeztethetetlenek a közös piaccal azok az intézkedések, amelyek a tagállamok közötti kereskedelemre hatnak, az állam által vagy állami erőforrásokon keresztül nyújtott támogatások bármilyen formája, amelyek valamely vállalat vagy termelés előnyben részesítésével torzítják vagy torzítással fenyegetik a versenyt.

| (43) | A Szerződés 87. és 88. cikkét olyan áruk termelésére és forgalmazására alkalmazzák, amelyek számára az olasz hatóságok támogatás nyújtását irányozták elő. Valójában a marha- és borjúhús piacának közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1254/1999/EK tanácsi rendelet (11) 40. cikke megállapítja, hogy a rendelet néhány ellenkező rendelkezését kivéve a Szerződés 87., 88. és 89. cikkét a marhahús termelésére és forgalmazására alkalmazzák. Hasonló rendelkezést tartalmaz a disznóhúságazat piacainak közös szervezéséről szóló, 1975. október 29-i 2759/75/EGK tanácsi rendelet (12) 21. cikke és a juh- és kecskehúságazat közös piacainak szervezéséről szóló, 2001. december 19-i 2529/2001/EGK tanácsi rendelet (13) 23. cikke. |
| --- | --- |

(43)

A Szerződés 87. és 88. cikkét olyan áruk termelésére és forgalmazására alkalmazzák, amelyek számára az olasz hatóságok támogatás nyújtását irányozták elő. Valójában a marha- és borjúhús piacának közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1254/1999/EK tanácsi rendelet (11) 40. cikke megállapítja, hogy a rendelet néhány ellenkező rendelkezését kivéve a Szerződés 87., 88. és 89. cikkét a marhahús termelésére és forgalmazására alkalmazzák. Hasonló rendelkezést tartalmaz a disznóhúságazat piacainak közös szervezéséről szóló, 1975. október 29-i 2759/75/EGK tanácsi rendelet (12) 21. cikke és a juh- és kecskehúságazat közös piacainak szervezéséről szóló, 2001. december 19-i 2529/2001/EGK tanácsi rendelet (13) 23. cikke.

VI.1.   A támogatás fennállása

| (44) | A 290/99. sz. törvény 5. cikke rögzíti azokat az eseteket, amikor az e jogi aktusok értelmében létrejött kedvezményes kamatozású kölcsönök érvényben maradnak akkor is, ha a kezdetben rögzített feltételeket nem elégítik ki. Mivel elfogadják, hogy bizonyos mezőgazdasági üzemek továbbra is speciális támogatásokban részesülnek azokban az esetekben is, amikor nincsenek abban a helyzetben, hogy teljesítsék az e kedvezmények hozzáférhetőségéhez kezdetben rögzített kötelezettségeket, az intézkedés, úgy tűnt, ezeket a gazdaságokat részesíti előnyben másokkal szemben, amelyek ebben a helyzetben úgy tűntek, hogy képesek teljesíteni a kezdetben vállalt összes kötelezettségüket. |
| --- | --- |

(44)

A 290/99. sz. törvény 5. cikke rögzíti azokat az eseteket, amikor az e jogi aktusok értelmében létrejött kedvezményes kamatozású kölcsönök érvényben maradnak akkor is, ha a kezdetben rögzített feltételeket nem elégítik ki. Mivel elfogadják, hogy bizonyos mezőgazdasági üzemek továbbra is speciális támogatásokban részesülnek azokban az esetekben is, amikor nincsenek abban a helyzetben, hogy teljesítsék az e kedvezmények hozzáférhetőségéhez kezdetben rögzített kötelezettségeket, az intézkedés, úgy tűnt, ezeket a gazdaságokat részesíti előnyben másokkal szemben, amelyek ebben a helyzetben úgy tűntek, hogy képesek teljesíteni a kezdetben vállalt összes kötelezettségüket.

| (45) | Ezenkívül ezt a cikket nem lehetett a speciális előnyök (hitelkedvezmények és finanszírozások) nyújtásának alapját képező azon jogi aktusoktól elvonatkoztatva értékelni, amelyekre hivatkoznak, vagyis a 67/88. sz. törvény 15. cikkének 16. bekezdésétől és a 252/91. sz. törvénytől. Amint azt a fenti 37. és 39. pontnál leírtuk, mindkét jogi aktus világosan állami támogatást irányoz elő az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében. Pontosabban a 67/88. sz. törvény 15. cikkének 16. bekezdése kedvezményes kamatozású kölcsönöket tesz lehetővé mezőgazdasági szövetkezeteknek és konzorciumoknak, amelyek 10 % -os kamattámogatást kaphatnak. Mindez azt jelenti tehát, hogy az állam megszünteti a kedvezményezett mezőgazdasági üzemeknek azt a terhét, hogy olyan piaci kamatot fizessenek, amelyik a hitel felvételekor érvényben volt, és amit másrészt bármelyik másik olyan mezőgazdasági üzem megfizet, amelyik nem részesült a kedvezményben. A kérdéses könnyítés ebben az esetben a hitel nyújtásának pillanatában érvényben levő piaci kamat és az állami hozzájárulás következtében a kedvezményezettek által ténylegesen fizetett kamat közti különbség. |
| --- | --- |

(45)

Ezenkívül ezt a cikket nem lehetett a speciális előnyök (hitelkedvezmények és finanszírozások) nyújtásának alapját képező azon jogi aktusoktól elvonatkoztatva értékelni, amelyekre hivatkoznak, vagyis a 67/88. sz. törvény 15. cikkének 16. bekezdésétől és a 252/91. sz. törvénytől. Amint azt a fenti 37. és 39. pontnál leírtuk, mindkét jogi aktus világosan állami támogatást irányoz elő az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében. Pontosabban a 67/88. sz. törvény 15. cikkének 16. bekezdése kedvezményes kamatozású kölcsönöket tesz lehetővé mezőgazdasági szövetkezeteknek és konzorciumoknak, amelyek 10 % -os kamattámogatást kaphatnak. Mindez azt jelenti tehát, hogy az állam megszünteti a kedvezményezett mezőgazdasági üzemeknek azt a terhét, hogy olyan piaci kamatot fizessenek, amelyik a hitel felvételekor érvényben volt, és amit másrészt bármelyik másik olyan mezőgazdasági üzem megfizet, amelyik nem részesült a kedvezményben. A kérdéses könnyítés ebben az esetben a hitel nyújtásának pillanatában érvényben levő piaci kamat és az állami hozzájárulás következtében a kedvezményezettek által ténylegesen fizetett kamat közti különbség.

| (46) | A 252/91. sz. törvény engedélyezi az állami alapból történő hitelnyújtást az állattenyésztési ágazaton belül különféle projektek megvalósítására, és így támogatja az ezen alapból megcélzottakat azon vállalatokkal szemben, amelyeknek hasonló projekteket csak a saját pénzügyi forrásaikra alapozva kell megvalósítaniuk. A Bíróság joggyakorlata alapján egy vállalatnak az állami pénzügyi segítség nyomán létrejövő jobb versenyhelyzete torzíthatja a verenyképességet az olyan vállalatokkal szemben, amelyek nem részesültek ilyen támogatásban. Ezenkívül az állattenyésztési ágazat (14) piacán a kereskedelem nagy volumenű, és ebből következően az intézkedés torzíthatja a versenyt és hatással lehet a tagállamok kereskedelmére. |
| --- | --- |

(46)

A 252/91. sz. törvény engedélyezi az állami alapból történő hitelnyújtást az állattenyésztési ágazaton belül különféle projektek megvalósítására, és így támogatja az ezen alapból megcélzottakat azon vállalatokkal szemben, amelyeknek hasonló projekteket csak a saját pénzügyi forrásaikra alapozva kell megvalósítaniuk. A Bíróság joggyakorlata alapján egy vállalatnak az állami pénzügyi segítség nyomán létrejövő jobb versenyhelyzete torzíthatja a verenyképességet az olyan vállalatokkal szemben, amelyek nem részesültek ilyen támogatásban. Ezenkívül az állattenyésztési ágazat (14) piacán a kereskedelem nagy volumenű, és ebből következően az intézkedés torzíthatja a versenyt és hatással lehet a tagállamok kereskedelmére.

| (47) | A Bizottság ezért azt a következtetést vonja le, hogy a kérdéses intézkedés az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének tilalma alá esik. |
| --- | --- |

(47)

A Bizottság ezért azt a következtetést vonja le, hogy a kérdéses intézkedés az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének tilalma alá esik.

VI.1.a)   A támogatás összeegyeztethetősége

| (48) | A 87. cikk (1) bekezdésének tilalmát a 87. cikk (2) és (3) bekezdésében előirányzott eltérés követi. |
| --- | --- |

(48)

A 87. cikk (1) bekezdésének tilalmát a 87. cikk (2) és (3) bekezdésében előirányzott eltérés követi.

| (49) | A 87. cikk (2) bekezdésében előirányzott eltérések alkalmazhatatlannak bizonyultak, tekintettel a kérdéses támogatásnak és célkitűzéseinek természetére. Olaszország egyébként nem vállalta, hogy alkalmazható lesz a 87. cikk (2) bekezdés. |
| --- | --- |

(49)

A 87. cikk (2) bekezdésében előirányzott eltérések alkalmazhatatlannak bizonyultak, tekintettel a kérdéses támogatásnak és célkitűzéseinek természetére. Olaszország egyébként nem vállalta, hogy alkalmazható lesz a 87. cikk (2) bekezdés.

| (50) | A 87. cikk (3) bekezdésében előirányzott eltérések pontosítják azokat a körülményeket, amelyeknél egy állami támogatást a közös piaccal összeegyeztethetőnek lehet tekinteni. A közös piaccal való összeegyezethetőséget a Közösség és nem az egyes tagállam szempontjából kell értékelni. |
| --- | --- |

(50)

A 87. cikk (3) bekezdésében előirányzott eltérések pontosítják azokat a körülményeket, amelyeknél egy állami támogatást a közös piaccal összeegyeztethetőnek lehet tekinteni. A közös piaccal való összeegyezethetőséget a Közösség és nem az egyes tagállam szempontjából kell értékelni.

| (51) | A 87. cikk (3) bekezdésének a) albekezdése nyilvánvalóan alkalmazhatatlan, amennyiben a támogatás nem azoknak a régióknak a gazdasági fejlődését segíti elő, ahol az életszínvonal rendellenesen alacsony vagy ahol az alulfoglalkoztatás súlyos formában jelentkezik. |
| --- | --- |

(51)

A 87. cikk (3) bekezdésének a) albekezdése nyilvánvalóan alkalmazhatatlan, amennyiben a támogatás nem azoknak a régióknak a gazdasági fejlődését segíti elő, ahol az életszínvonal rendellenesen alacsony vagy ahol az alulfoglalkoztatás súlyos formában jelentkezik.

| (52) | Ami a 87. cikk (3) bekezdésének b) albekezdését illeti, a kérdéses támogatás célja nem egy európai közös érdekeket szolgáló fontos projekt megvalósítása, vagy az olaszországi gazdaság súlyos zavarának orvoslása. |
| --- | --- |

(52)

Ami a 87. cikk (3) bekezdésének b) albekezdését illeti, a kérdéses támogatás célja nem egy európai közös érdekeket szolgáló fontos projekt megvalósítása, vagy az olaszországi gazdaság súlyos zavarának orvoslása.

| (53) | A támogatás nem szolgál és nem is alkalmas a 87. cikk (3) bekezdése d) albekezdésében említett célkitűzéseinek előmozdítására. |
| --- | --- |

(53)

A támogatás nem szolgál és nem is alkalmas a 87. cikk (3) bekezdése d) albekezdésében említett célkitűzéseinek előmozdítására.

| (54) | A Szerződés 87. cikke (3) bekezdése c) albekezdésének értelmében egy ilyen tevékenységet vagy ilyen régiók fejlesztését lehetővé tevő támogatást összeegyeztethetőnek lehet tekinteni a közös piaccal abban az esetben, ha nem módosítja a kereskedelmi feltételeket a közös érdekekkel ellenkezőleg. A bejelentett támogatási programot tehát ezen cikk és a kérdéses esetnél alkalmazandó speciális intézkedések fényében kell értékelni. |
| --- | --- |

(54)

A Szerződés 87. cikke (3) bekezdése c) albekezdésének értelmében egy ilyen tevékenységet vagy ilyen régiók fejlesztését lehetővé tevő támogatást összeegyeztethetőnek lehet tekinteni a közös piaccal abban az esetben, ha nem módosítja a kereskedelmi feltételeket a közös érdekekkel ellenkezőleg. A bejelentett támogatási programot tehát ezen cikk és a kérdéses esetnél alkalmazandó speciális intézkedések fényében kell értékelni.

| (55) | Minden integrált projektet, ami a 67/88 sz. törvény és a 252/91. sz. törvény alapján részesült támogatásban, 1992. december 31. előtt hagytak jóvá (15). A vonatkozó pénzügyi kötelezettségvállalást ugyanezen időpont előtt hagyták jóvá. A kérdéses támogatásokat soha nem jelentették be a Bizottságnak és ezért a 659/99/EK rendelet 1. cikkének f) pontja alapján törvényellenesek. A mezőgazdaságnak nyújtott állami támogatási közösségi tájékoztató (16) 23.3 pontja szerint a 659/99/EGK tanácsi rendelet 1. cikkének f) pontja alapján nyújtott támogatásokat azon szabályok és információk alapján kell értékelni, amelyek odaítélésük idején voltak érvényben. |
| --- | --- |

(55)

Minden integrált projektet, ami a 67/88 sz. törvény és a 252/91. sz. törvény alapján részesült támogatásban, 1992. december 31. előtt hagytak jóvá (15). A vonatkozó pénzügyi kötelezettségvállalást ugyanezen időpont előtt hagyták jóvá. A kérdéses támogatásokat soha nem jelentették be a Bizottságnak és ezért a 659/99/EK rendelet 1. cikkének f) pontja alapján törvényellenesek. A mezőgazdaságnak nyújtott állami támogatási közösségi tájékoztató (16) 23.3 pontja szerint a 659/99/EGK tanácsi rendelet 1. cikkének f) pontja alapján nyújtott támogatásokat azon szabályok és információk alapján kell értékelni, amelyek odaítélésük idején voltak érvényben.

| (56) | Az olasz hatóságok szerint minden odaítélt támogatás az öt jóváhagyott integrált terv keretében végrehajtott beruházással állt kapcsolatban (17). A beruházásokat úgy az elsődleges termelés szintéjén (állattenyésztés) mint a mezőgazdasági termékek feldolgozása és kereskedelme terén hajtották végre. |
| --- | --- |

(56)

Az olasz hatóságok szerint minden odaítélt támogatás az öt jóváhagyott integrált terv keretében végrehajtott beruházással állt kapcsolatban (17). A beruházásokat úgy az elsődleges termelés szintéjén (állattenyésztés) mint a mezőgazdasági termékek feldolgozása és kereskedelme terén hajtották végre.

| (57) | A támogatásra elfogadhatónak ítélt beruházások alapvetően érintették: a vágóhidak technológiai és egészségügyi modernizálását, megerősítését, a melléktermékek kiiktatását és felhasználását, a hús feldolgozására és csomagolására szolgáló szalagokat, a megfelelő feldolgozó- és forgalmazó helyek és berendezések kialakítását a termelési technológia javítása céljából, olyan berendezések megvásárlását, amelyek a minőségi folyamatok fejlesztését segítik elő. A globális projektek értékelésénél figyelembe veszik az immateriális javakba történő befektetést, mint a kereskedelemfejlesztés és a védjegyek, de ilyen beruházásokat soha nem finanszíroztak. |
| --- | --- |

(57)

A támogatásra elfogadhatónak ítélt beruházások alapvetően érintették: a vágóhidak technológiai és egészségügyi modernizálását, megerősítését, a melléktermékek kiiktatását és felhasználását, a hús feldolgozására és csomagolására szolgáló szalagokat, a megfelelő feldolgozó- és forgalmazó helyek és berendezések kialakítását a termelési technológia javítása céljából, olyan berendezések megvásárlását, amelyek a minőségi folyamatok fejlesztését segítik elő. A globális projektek értékelésénél figyelembe veszik az immateriális javakba történő befektetést, mint a kereskedelemfejlesztés és a védjegyek, de ilyen beruházásokat soha nem finanszíroztak.

| (58) | A következő költségtípusokat soha nem tartották támogathatónak:






  — | promóciós és reklámtevékenység, |
| --- | --- | --- |

(58)

A következő költségtípusokat soha nem tartották támogathatónak:

—

promóciós és reklámtevékenység,

| — | immateriális javak, mint a kereskedelmi márkák, |
| --- | --- |

—

immateriális javak, mint a kereskedelmi márkák,

| — | tervezési és építési költségek, |
| --- | --- |

—

tervezési és építési költségek,

| — | jogi, adminisztratív és adóköltségek. |
| --- | --- |

—

jogi, adminisztratív és adóköltségek.

VI.1. a) 1.   A mezőgazdasági termékek feldolgozásával és eladásával kapcsolatos költségek

| (59) | Abban a pillanatban, amikor a terveket és az ezekre vonatkozó kötelezettségeket elfogadták, a Bizottság a közös piaccal összeegyeztethetőknek tartotta az összes olyan befektetést, ahol a támogatás intenzitása nem haladta meg a Bizottság által az ágazatnak engedélyezett maximális támogatási intenzitást, vagyis az 55 %-ot (az 1. célkitűzés régióinak esetében a 75 %-ot) az ágazati vagy a 866/90/EGK és a 867/90/EGK tanácsi rendeletben rögzített kritériumoknak megfelelő programokat (18), minden más projekt esetében 35 % (az 1. célkitűzés régióinak esetében az 50 %-ot), abban az esetben ha a Bizottság 1990. júniusi 7-i határozatának mellékletében szereplő kiválasztási kritériumok alapján nem kizárhatók: ezek a kritériumok azokra a beruházásokra vonatkoznak, amelyeket a 866/90/EGK és a 867/90/EGK tanácsi rendelet keretén belül finanszírozhatók, amiket a szükséges kiegyenlítésekkel a Szerződés 87. cikkénél alkalmaznak. |
| --- | --- |

(59)

Abban a pillanatban, amikor a terveket és az ezekre vonatkozó kötelezettségeket elfogadták, a Bizottság a közös piaccal összeegyeztethetőknek tartotta az összes olyan befektetést, ahol a támogatás intenzitása nem haladta meg a Bizottság által az ágazatnak engedélyezett maximális támogatási intenzitást, vagyis az 55 %-ot (az 1. célkitűzés régióinak esetében a 75 %-ot) az ágazati vagy a 866/90/EGK és a 867/90/EGK tanácsi rendeletben rögzített kritériumoknak megfelelő programokat (18), minden más projekt esetében 35 % (az 1. célkitűzés régióinak esetében az 50 %-ot), abban az esetben ha a Bizottság 1990. júniusi 7-i határozatának mellékletében szereplő kiválasztási kritériumok alapján nem kizárhatók: ezek a kritériumok azokra a beruházásokra vonatkoznak, amelyeket a 866/90/EGK és a 867/90/EGK tanácsi rendelet keretén belül finanszírozhatók, amiket a szükséges kiegyenlítésekkel a Szerződés 87. cikkénél alkalmaznak.

| (60) | Szükséges tehát megvizsgálni, hogy a támogatásban részesülő beruházások valóban tiszteletben tartják-e a 899/90/EGK tanácsi rendeletben szükségesnek tartottakat, valamint a Bizottság 1990. június 7-i határozatában előirányzott szigorításokat. A fenti, kifejezetten a hús- és tojáságazattal foglalkozó határozat mellékletének 2.10 pontjában meghatározza a prioritást élvező beruházásokat, vagyis azokat a beruházásokat, amelyeket a Bizottság különösen szívesen lát, mivel úgy véli, hogy másoknál jobban szolgálják egy meghatározott ágazat fejlődését. |
| --- | --- |

(60)

Szükséges tehát megvizsgálni, hogy a támogatásban részesülő beruházások valóban tiszteletben tartják-e a 899/90/EGK tanácsi rendeletben szükségesnek tartottakat, valamint a Bizottság 1990. június 7-i határozatában előirányzott szigorításokat. A fenti, kifejezetten a hús- és tojáságazattal foglalkozó határozat mellékletének 2.10 pontjában meghatározza a prioritást élvező beruházásokat, vagyis azokat a beruházásokat, amelyeket a Bizottság különösen szívesen lát, mivel úgy véli, hogy másoknál jobban szolgálják egy meghatározott ágazat fejlődését.

| (61) | Ami a prioritást élvező beruházásokat illeti, a Bizottság szívesen látja olyan telepek létrehozását, ahol a vágás a feldolgozással össze van kötve, különösen olyan termelési területeket, ahol ezek a típusú berendezések nem léteznek. Másrészt ugyanez a pont kizárja mindazokat a beruházásokat, amelyek disznók, marhák, juhok vagy háziszárnyasok vágásának kapacitásnövekedéséhez vezetnek, kivéve, ha egy ugyanazon vállalat által használ ugyanolyan kapacitású struktúra megszűnik, vagy a disznók, marhák, juhok és a tyúkoktól eltérő háziszárnyasok esetében a régió termelési szintje a termelési kapacitás csökkenését mutatja. |
| --- | --- |

(61)

Ami a prioritást élvező beruházásokat illeti, a Bizottság szívesen látja olyan telepek létrehozását, ahol a vágás a feldolgozással össze van kötve, különösen olyan termelési területeket, ahol ezek a típusú berendezések nem léteznek. Másrészt ugyanez a pont kizárja mindazokat a beruházásokat, amelyek disznók, marhák, juhok vagy háziszárnyasok vágásának kapacitásnövekedéséhez vezetnek, kivéve, ha egy ugyanazon vállalat által használ ugyanolyan kapacitású struktúra megszűnik, vagy a disznók, marhák, juhok és a tyúkoktól eltérő háziszárnyasok esetében a régió termelési szintje a termelési kapacitás csökkenését mutatja.

| (62) | Amint arra az olasz hatóságok rámutattak, csak néhány általuk végrehajtott beruházás irányult vágótelepek létrehozására. Tekintettel arra, hogy az olasz hatóságok nem tudták pontosítani a vágótelepekre szánt beruházások kvótáját, szükséges megbizonyosodni arról, hogy a kérdéses beruházások azok közé tartoznak-e, amelyeket a 2.10 pont kizártak, vagyis hogy explicit módon növelték a feldolgozási kapacitást, hacsak egy ugyanolyan kapacitású struktúra működését nem állította le ugyanaz, illetve egy másik vállalat (19). |
| --- | --- |

(62)

Amint arra az olasz hatóságok rámutattak, csak néhány általuk végrehajtott beruházás irányult vágótelepek létrehozására. Tekintettel arra, hogy az olasz hatóságok nem tudták pontosítani a vágótelepekre szánt beruházások kvótáját, szükséges megbizonyosodni arról, hogy a kérdéses beruházások azok közé tartoznak-e, amelyeket a 2.10 pont kizártak, vagyis hogy explicit módon növelték a feldolgozási kapacitást, hacsak egy ugyanolyan kapacitású struktúra működését nem állította le ugyanaz, illetve egy másik vállalat (19).

| (63) | 2001. július 12-i levelükben az olasz hatóságok hangsúlyozták, hogy a mezőgazdasági termékek vágási, feldolgozó és forgalmazó ágazatában a beruházások hét projekt keretében folytak. Olyan adatokat nyújtottak be, amelyek azt mutatják, hogy a projektben résztvevő minden telepnél a vágási képesség összességében a korábbinál 30 fő/órával alacsonyabb. Tehát tiszteletben tartották a 90/342/EGK határozat mellékletének 2.10 pontját. |
| --- | --- |

(63)

2001. július 12-i levelükben az olasz hatóságok hangsúlyozták, hogy a mezőgazdasági termékek vágási, feldolgozó és forgalmazó ágazatában a beruházások hét projekt keretében folytak. Olyan adatokat nyújtottak be, amelyek azt mutatják, hogy a projektben résztvevő minden telepnél a vágási képesség összességében a korábbinál 30 fő/órával alacsonyabb. Tehát tiszteletben tartották a 90/342/EGK határozat mellékletének 2.10 pontját.

| (64) | A támogatási intenzitás bruttó támogatási támogatásban kifejezett összege a regionális célú állami támogatások ügyében írt Tájékoztatóban leírt módszer szerint (20) és ideértve a 252/91 és 67/88. sz. törvénynek megfelelően nyújtott mindenféle állami támogatást (a 290/1999.. sz. törvény nem módosította a támogatási intenzitást, a támogatás mértékét, sem a támogatásban részesítettek körét, mint a 252/91 és 67/88. sz. törvény) nem haladta meg azoknak a támogatásoknak az 55 %-át, amelyeket abban a pillanatban az 1. Célkitűzésen kívül eső mezőgazdasági termékek feldolgozásával és értékesítésével álltak kapcsolatban. A beruházás földrajzi elhelyezkedésétől függetlenül tehát minden megvizsgált beruházás tiszteletben tartotta a támogatásnak az abban az időszakban érvényben levő közösségi normatívák által megengedett maximális intenzitását, amint azt az 1. táblázat mutatja.
  1. táblázat
  Befektetések a feldolgozó és értékesítő ágazatban | | Engedélyezett költségek (ITL) | Teljes hozzájárulás (ITL) | % |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CONAZO | Befektetések kedvezőtlen adottságú térségekben | 4 972 623 097 | 3 729 467 323 | 75,00 % |
| | Befektetések más térségekben | 48 753 248 149 | 26 480 183 539 | 54,31 % |
| FIORUCCI | Befektetések | 39 831 488 798 | 14 170 000 000 | 35,57 % |
| GUARDAMIGLIO | Befektetések | 15 296 548 104 | 5 477 000 000 | 35,81 % |
| INALCA | Befektetések | 139 597 581 320 | 42 502 000 000 | 30,45 % |
| PRUNOTTO | Befektetések | 4 243 327 136 | 1 930 000 000 | 45,48 % |
| CAMALLEVAMENTI | Befektetések | 4 667 623 201 | 2 567 192 000 | 55,00 % |
| C.L. S.M. | Befektetések | 6 067 000 000 | 3 260 533 100 | 53,74 % |

(64)

A támogatási intenzitás bruttó támogatási támogatásban kifejezett összege a regionális célú állami támogatások ügyében írt Tájékoztatóban leírt módszer szerint (20) és ideértve a 252/91 és 67/88. sz. törvénynek megfelelően nyújtott mindenféle állami támogatást (a 290/1999.. sz. törvény nem módosította a támogatási intenzitást, a támogatás mértékét, sem a támogatásban részesítettek körét, mint a 252/91 és 67/88. sz. törvény) nem haladta meg azoknak a támogatásoknak az 55 %-át, amelyeket abban a pillanatban az 1. Célkitűzésen kívül eső mezőgazdasági termékek feldolgozásával és értékesítésével álltak kapcsolatban. A beruházás földrajzi elhelyezkedésétől függetlenül tehát minden megvizsgált beruházás tiszteletben tartotta a támogatásnak az abban az időszakban érvényben levő közösségi normatívák által megengedett maximális intenzitását, amint azt az 1. táblázat mutatja.

1. táblázat

Befektetések a feldolgozó és értékesítő ágazatban

Engedélyezett költségek (ITL)

Teljes hozzájárulás (ITL)

%

CONAZO

Befektetések kedvezőtlen adottságú térségekben

4 972 623 097

3 729 467 323

75,00 %

Befektetések más térségekben

48 753 248 149

26 480 183 539

54,31 %

FIORUCCI

Befektetések

39 831 488 798

14 170 000 000

35,57 %

GUARDAMIGLIO

Befektetések

15 296 548 104

5 477 000 000

35,81 %

INALCA

Befektetések

139 597 581 320

42 502 000 000

30,45 %

PRUNOTTO

Befektetések

4 243 327 136

1 930 000 000

45,48 %

CAMALLEVAMENTI

Befektetések

4 667 623 201

2 567 192 000

55,00 %

C.L. S.M.

Befektetések

6 067 000 000

3 260 533 100

53,74 %

| (65) | Az 866/90/EGK tanácsi rendelet 11. cikkének megfelelően a kérdéses intézkedések a mezőgazdasági termékek előkészítése, tartósítása, kezelése és feldolgozása, vagy a melléktermékek vagy feldolgozási maradékok újrafeldolgozása ésszerűsítésére és fejlesztésére, a piacra bocsátás javítására irányulnak, ideértve az árképzés átláthatóságát és új feldolgozási technikák alkalmazásárát, ideértve új termékek és melléktermékek kifejlesztését és új piacok nyitását, valamint innovációs és a termékminőség javítását célzó beruházásokat. |
| --- | --- |

(65)

Az 866/90/EGK tanácsi rendelet 11. cikkének megfelelően a kérdéses intézkedések a mezőgazdasági termékek előkészítése, tartósítása, kezelése és feldolgozása, vagy a melléktermékek vagy feldolgozási maradékok újrafeldolgozása ésszerűsítésére és fejlesztésére, a piacra bocsátás javítására irányulnak, ideértve az árképzés átláthatóságát és új feldolgozási technikák alkalmazásárát, ideértve új termékek és melléktermékek kifejlesztését és új piacok nyitását, valamint innovációs és a termékminőség javítását célzó beruházásokat.

| (66) | Az 866/90/EGK tanácsi rendelet 11. cikke 3. bekezdésének megfelelően az elfogadott költségek a következőkre korlátozódnak:






  — | immobil javak vásárlása, kivéve telkek vételét; |
| --- | --- | --- |

(66)

Az 866/90/EGK tanácsi rendelet 11. cikke 3. bekezdésének megfelelően az elfogadott költségek a következőkre korlátozódnak:

—

immobil javak vásárlása, kivéve telkek vételét;

| — | új gépek és berendezések vásárlása, ideértve az informatikai programokat és a szoftvereket; |
| --- | --- |

—

új gépek és berendezések vásárlása, ideértve az informatikai programokat és a szoftvereket;

| — | általános költségek, különösen az építészeknek, tanácsadóknak fizetett honoráriumok, a megvalósíthatósági tanulmányok a fenti költségek 12 %-ig. |
| --- | --- |

—

általános költségek, különösen az építészeknek, tanácsadóknak fizetett honoráriumok, a megvalósíthatósági tanulmányok a fenti költségek 12 %-ig.

| (67) | Amint azt az alábbiakban tisztázásra kerül, (80-98 sz. pontok) a pénzügyi egyensúly kialakítására irányuló költségeket kizárják az elfogadható költségek közül, amiket kizárólag a beruházással kapcsolatos és a támogatás során elfogadható költségek alapján számolnak. Ezen kívül a CIPE programja kifejezetten a közös piaci rendtartás előírásaihoz való következetesség és megfelelés biztosítását célozza. |
| --- | --- |

(67)

Amint azt az alábbiakban tisztázásra kerül, (80-98 sz. pontok) a pénzügyi egyensúly kialakítására irányuló költségeket kizárják az elfogadható költségek közül, amiket kizárólag a beruházással kapcsolatos és a támogatás során elfogadható költségek alapján számolnak. Ezen kívül a CIPE programja kifejezetten a közös piaci rendtartás előírásaihoz való következetesség és megfelelés biztosítását célozza.

| (68) | Azoknak a megfontolásoknak az alapján, amelyek megelőzik az olasz hatóságoknak a fent leírt integrált projektek keretén belül előirányzott beruházások végrehajtására irányuló támogatásnyújtását, az EK-Szerződés 87. cikke, (3) bekezdésének, c) albekezdése alapján összeegyeztethetők a közös piaccal. Mindazonáltal ez csak a beruházás tényleges megvalósításához kapcsolódó támogatásokra vonatkozik, kizárva az érdekelt vállalkozások egyensúlyba hozására nyújtott esetleges támogatásokat és a konszolidációval kapcsolatos kölcsönöket, ezek értékelésére a következő pontokban kerül sor. |
| --- | --- |

(68)

Azoknak a megfontolásoknak az alapján, amelyek megelőzik az olasz hatóságoknak a fent leírt integrált projektek keretén belül előirányzott beruházások végrehajtására irányuló támogatásnyújtását, az EK-Szerződés 87. cikke, (3) bekezdésének, c) albekezdése alapján összeegyeztethetők a közös piaccal. Mindazonáltal ez csak a beruházás tényleges megvalósításához kapcsolódó támogatásokra vonatkozik, kizárva az érdekelt vállalkozások egyensúlyba hozására nyújtott esetleges támogatásokat és a konszolidációval kapcsolatos kölcsönöket, ezek értékelésére a következő pontokban kerül sor.

VI.1. a) 2.   A vállalatokba történő befektetések

| (69) | Amint arra rámutattunk, a kérdéses program ezenkívül támogatásokat irányzott elő olyan beruházások javára az elsődleges termelés szintjén, amelyeket az egész program alapmotivációjához következetes vállalatcsoportok hajtanak végre. |
| --- | --- |

(69)

Amint arra rámutattunk, a kérdéses program ezenkívül támogatásokat irányzott elő olyan beruházások javára az elsődleges termelés szintjén, amelyeket az egész program alapmotivációjához következetes vállalatcsoportok hajtanak végre.

| (70) | Támogatást nyújtottak a CONAZO, GEA és Val di Cesola társaságnak (21). Az elfogadható költségeket és a teljes támogatást a 2. táblázat szemlélteti.
  2. táblázat
  A termelési ágazatba történő befektetések | Összes támogatható kiadás ITL | Összes hozzájárulás (ITL) | % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CONAZO | 7 652 930 000 | 2 678 525 500 | 35,00 |
| G E A | 2 368 708 000 | 558 831 181 | 23,59 |
| Val di Cesola | 553 923 850 | 278 830 197 | 50,34 |

(70)

Támogatást nyújtottak a CONAZO, GEA és Val di Cesola társaságnak (21). Az elfogadható költségeket és a teljes támogatást a 2. táblázat szemlélteti.

2. táblázat

A termelési ágazatba történő befektetések

Összes támogatható kiadás ITL

Összes hozzájárulás (ITL)

%

CONAZO

7 652 930 000

2 678 525 500

35,00

G E A

2 368 708 000

558 831 181

23,59

Val di Cesola

553 923 850

278 830 197

50,34

| (71) | A különféle projektek jóváhagyásának és a vonatkozó erőforrások ráfordításának időpontjában a vállalatokba történő befektetések támogatását a mezőgazdasági struktúrák hatékonyságának javításáról szóló 2328/91/EGK tanácsi rendelet (22) rendelkezései alapján értékelték. A rendeletet, amely részleges finanszírozási rendszert vezetett be a mezőgazdasági vállalatok hatékonyságának javítása érdekében, egyéni vállalatokra alkalmazták. A tanácsi rendelet olyan cselekvési keretet hozott létre, amely felhatalmazta, vagy kötelezte a tagállamokat bizonyos számú támogatási program megvalósítására, amelyek részleges, közösségi szintű finanszírozásban részesültek. Ugyanakkor a rendelet kiterjedt az egyes tagállamok által nyújtott nemzeti támogatásokra is. A 2328/91/EGK tanácsi rendelet 35. cikke meghatározta azokat a feltételeket, amelyek esetében a tagállamokat felhatalmazzák az EGK tanácsi rendeletben rögzített célok eléréshez szükséges támogatások nyújtására. Pontosabban, a 35. cikk kijelenti, hogy a szabályozás „nem alkot előre ítéletet a tagállamok felhatalmazásáról, hogy a rendelet által érintett ágazatban, a 2. cikkben, a 6-tól a 9. cikkig, a 11. cikkben, a 12. cikk (2), (3) és (4) bekezdésében szabályozottakat kivéve, kiegészítő támogatási intézkedéseket fogadjon el, amelyeknek feltételei és módozata eltérnek az általa előirányzottól vagy amelyeknek összege meghaladja az általa előirányzottat, mindezt abban az esetben, hogy ezeket az intézkedéseket a Szerződés 92., 93 és 94. cikkének megfelelően fogadták el.” A 35. cikk (2) bekezdése megállapítja, hogy „a Szerződés 92. cikke (2) bekezdésének kivételével a Szerződés 92. 93, és 94. cikkének rendelkezései nem alkalmazhatók a 2. cikk, a 6–9. cikk, a 11. cikktől a 12. cikk (2) (3) és (4) bekezdése és a 17. cikk által szabályozott támogatási intézkedésekre.” |
| --- | --- |

(71)

A különféle projektek jóváhagyásának és a vonatkozó erőforrások ráfordításának időpontjában a vállalatokba történő befektetések támogatását a mezőgazdasági struktúrák hatékonyságának javításáról szóló 2328/91/EGK tanácsi rendelet (22) rendelkezései alapján értékelték. A rendeletet, amely részleges finanszírozási rendszert vezetett be a mezőgazdasági vállalatok hatékonyságának javítása érdekében, egyéni vállalatokra alkalmazták. A tanácsi rendelet olyan cselekvési keretet hozott létre, amely felhatalmazta, vagy kötelezte a tagállamokat bizonyos számú támogatási program megvalósítására, amelyek részleges, közösségi szintű finanszírozásban részesültek. Ugyanakkor a rendelet kiterjedt az egyes tagállamok által nyújtott nemzeti támogatásokra is. A 2328/91/EGK tanácsi rendelet 35. cikke meghatározta azokat a feltételeket, amelyek esetében a tagállamokat felhatalmazzák az EGK tanácsi rendeletben rögzített célok eléréshez szükséges támogatások nyújtására. Pontosabban, a 35. cikk kijelenti, hogy a szabályozás „nem alkot előre ítéletet a tagállamok felhatalmazásáról, hogy a rendelet által érintett ágazatban, a 2. cikkben, a 6-tól a 9. cikkig, a 11. cikkben, a 12. cikk (2), (3) és (4) bekezdésében szabályozottakat kivéve, kiegészítő támogatási intézkedéseket fogadjon el, amelyeknek feltételei és módozata eltérnek az általa előirányzottól vagy amelyeknek összege meghaladja az általa előirányzottat, mindezt abban az esetben, hogy ezeket az intézkedéseket a Szerződés 92., 93 és 94. cikkének megfelelően fogadták el.” A 35. cikk (2) bekezdése megállapítja, hogy „a Szerződés 92. cikke (2) bekezdésének kivételével a Szerződés 92. 93, és 94. cikkének rendelkezései nem alkalmazhatók a 2. cikk, a 6–9. cikk, a 11. cikktől a 12. cikk (2) (3) és (4) bekezdése és a 17. cikk által szabályozott támogatási intézkedésekre.”

| (72) | Azokat a támogatási típusokat tehát, amelyek odaítélésére a tagállamok jogosultak, világosan meghatározták a 35. cikk rendelkezései, amelyek a tisztán állami támogatások tekintetében korlátozták a tagállamok beavatkozásának területét. A gyakorlatban a tagállamoknak be kellett jelenteniük a Bizottságnak minden határozatot, amely a rendelet alkalmazási körébe eső kezdeményezést célzó támogatás nyújtására, a rendelet által előirányzott társfinanszírozásra irányuló eljárás keretén belüli vagy a Szerződés 87. és 88. cikkére hivatkozva nyújtott állami támogatási eljárásra vonatkozik. Az olasz hatóságok nem jelentették be a Bizottságnak a kérdéses támogatásokat a 2328/91/EGK tanácsi rendelet által előirányzott eljárás keretén belül azzal a céllal, hogy közösségi társfinanszírozásban részesüljenek, vagy hogy támogatást nyújtsanak ugyanezen rendelet 12. cikke (2), (3) és (4) bekezdésének rendelkezése alapján. Ezeket a támogatásokat tehát a Szerződés 87., 88. és 89. cikke alapján, a rendelet által meghatározott keretek és feltételek szerint kell értékelni. |
| --- | --- |

(72)

Azokat a támogatási típusokat tehát, amelyek odaítélésére a tagállamok jogosultak, világosan meghatározták a 35. cikk rendelkezései, amelyek a tisztán állami támogatások tekintetében korlátozták a tagállamok beavatkozásának területét. A gyakorlatban a tagállamoknak be kellett jelenteniük a Bizottságnak minden határozatot, amely a rendelet alkalmazási körébe eső kezdeményezést célzó támogatás nyújtására, a rendelet által előirányzott társfinanszírozásra irányuló eljárás keretén belüli vagy a Szerződés 87. és 88. cikkére hivatkozva nyújtott állami támogatási eljárásra vonatkozik. Az olasz hatóságok nem jelentették be a Bizottságnak a kérdéses támogatásokat a 2328/91/EGK tanácsi rendelet által előirányzott eljárás keretén belül azzal a céllal, hogy közösségi társfinanszírozásban részesüljenek, vagy hogy támogatást nyújtsanak ugyanezen rendelet 12. cikke (2), (3) és (4) bekezdésének rendelkezése alapján. Ezeket a támogatásokat tehát a Szerződés 87., 88. és 89. cikke alapján, a rendelet által meghatározott keretek és feltételek szerint kell értékelni.

| (73) | A 2328/91/EGK tanácsi rendelet 12. cikke pontosítja azokat a beruházástípusokat, amelyeket a tagállamok kizárólagosan saját erőforrásaikból jogosultak finanszírozni. Amint arra a 35. cikk rámutat, a Szerződés 87., 88. és 89. cikke nem alkalmazható a 12. cikk (2), (3) és (4) bekezdésére. A kérdéses támogatásokat tehát csak a 2328/91/EGK tanácsi rendelet 12. cikkének (1) és (5) bekezdése alapján lehet értékelni. |
| --- | --- |

(73)

A 2328/91/EGK tanácsi rendelet 12. cikke pontosítja azokat a beruházástípusokat, amelyeket a tagállamok kizárólagosan saját erőforrásaikból jogosultak finanszírozni. Amint arra a 35. cikk rámutat, a Szerződés 87., 88. és 89. cikke nem alkalmazható a 12. cikk (2), (3) és (4) bekezdésére. A kérdéses támogatásokat tehát csak a 2328/91/EGK tanácsi rendelet 12. cikkének (1) és (5) bekezdése alapján lehet értékelni.

| (74) | A 12. cikk (1) bekezdésében előirányzott támogatások kiegészítő támogatási intézkedések, amelyeket a tagállamok szigorúan meghatározott feltételek alapján, a Közösség által a 2328/91/EGK tanácsi rendelet értelmében nyújtott társfinanszírozott támogatások programjának kiegészítéseként nyújthatnak. Ezeket a kiegészítő támogatásokat csak olyan vállalatoknak lehet nyújtani, amelyek kielégítik a közösségi támogatások hozzáférhetőségének az EGK tanácsi rendeletben (5–9. cikk) meghatározott összes feltételét, és csak az előzőleg jóváhagyott társfinanszírozott támogatások integrálása céljából. A szóban forgó támogatások nem szerepelnek a bekezdés alkalmazási körében, tekintettel arra, hogy az csak előzőleg jóváhagyott társfinanszírozott támogatások integrálását célozza. |
| --- | --- |

(74)

A 12. cikk (1) bekezdésében előirányzott támogatások kiegészítő támogatási intézkedések, amelyeket a tagállamok szigorúan meghatározott feltételek alapján, a Közösség által a 2328/91/EGK tanácsi rendelet értelmében nyújtott társfinanszírozott támogatások programjának kiegészítéseként nyújthatnak. Ezeket a kiegészítő támogatásokat csak olyan vállalatoknak lehet nyújtani, amelyek kielégítik a közösségi támogatások hozzáférhetőségének az EGK tanácsi rendeletben (5–9. cikk) meghatározott összes feltételét, és csak az előzőleg jóváhagyott társfinanszírozott támogatások integrálása céljából. A szóban forgó támogatások nem szerepelnek a bekezdés alkalmazási körében, tekintettel arra, hogy az csak előzőleg jóváhagyott társfinanszírozott támogatások integrálását célozza.

| (75) | A 12. cikk (5) bekezdése pontosította a beruházások támogatásának azon típusait, amelyek nem képezik a cikk egyéb rendelkezései által előirányzott tilalmak és korlátozások tárgyát, és amelyeket alapelvi irányvonal szerint engedélyezni lehet;






  — | telkek vásárlásához nyújtott támogatási intézkedések, |
| --- | --- | --- |

(75)

A 12. cikk (5) bekezdése pontosította a beruházások támogatásának azon típusait, amelyek nem képezik a cikk egyéb rendelkezései által előirányzott tilalmak és korlátozások tárgyát, és amelyeket alapelvi irányvonal szerint engedélyezni lehet;

—

telkek vásárlásához nyújtott támogatási intézkedések,

| — | egy mezőgazdasági kampánynál nem hosszabb időszakra engedélyezett működési hitelek, |
| --- | --- |

—

egy mezőgazdasági kampánynál nem hosszabb időszakra engedélyezett működési hitelek,

| — | apaállatok vásárlására irányuló támogatási intézkedések, |
| --- | --- |

—

apaállatok vásárlására irányuló támogatási intézkedések,

| — | a megkötött szerződésekre vonatkozó garanciák, ideértve a kamatokat, |
| --- | --- |

—

a megkötött szerződésekre vonatkozó garanciák, ideértve a kamatokat,

| — | a környezet védelmét és javítását célzó támogatási intézkedések, ha nem okoznak temelésnövekedést, |
| --- | --- |

—

a környezet védelmét és javítását célzó támogatási intézkedések, ha nem okoznak temelésnövekedést,

| — | a higiéniai feltételek javítását, valamint az állatjóllét közösségi normáinak, illetve ha azok szigorúbbak a közösséginél, a nemzeti normáknak a tiszteletben tartását célzó beruházási intézkedések a tenyésztésben, szintén csak abban az esetben, ha ezek a beruházások nem okozzák a termelés növekedését, azzal a feltétellel, hogy megfelelnek a Szerződés 87. és 88. (korábban 92. és 93.) cikke rendelkezéseinek. |
| --- | --- |

—

a higiéniai feltételek javítását, valamint az állatjóllét közösségi normáinak, illetve ha azok szigorúbbak a közösséginél, a nemzeti normáknak a tiszteletben tartását célzó beruházási intézkedések a tenyésztésben, szintén csak abban az esetben, ha ezek a beruházások nem okozzák a termelés növekedését, azzal a feltétellel, hogy megfelelnek a Szerződés 87. és 88. (korábban 92. és 93.) cikke rendelkezéseinek.

| (76) | Az olasz hatóságok 2000. október 13-i levelükben bejelentették, hogy csak három projektre vonatkozóan nyújtottak hitelt elsődleges termelésbe történő beruházásokra a 252/91. sz. törvény értelmében. A kérdéses beruházások célja a termelési központok szerkezetátalakítása és javítása volt azzal a céllal, hogy csökkentsék a termelési költségeket, javítsák a minőséget és javítsák az állatok higiéniáját és jóllétét. Egészükben véve a beruházások lehetővé tették a helyiségek szellőztetésének javítását, az állatsűrűség csökkentését, a világítás, a vízvezeték javítását stb. Az olasz hatóságok biztosítottak arról, hogy olyan beruházások megvalósítására nyújtották a támogatást, amelyek állathigiénia és -jóllét szempontjából meghaladták a 91/629/EGK (23) és 91/630/EGK (24) irányelvben meghatározott normákat. A 2004. november 24-i, 2004. december 3-án iktatott levélben a hatóságok benyújtották a beruházások listáját annak bemutatására, hogy ez utóbbiak az állathigiénia és -jóllét javítására irányultak és meghaladják az állathigiénia és -jóllét érvényben levő előírásait. Minden pénzügyi projektet az illetékes minisztériumi és regionális felügyelő bizottság ellenőrzött, hogy meggyőződjön arról, hogy a projekt kitűzött céljai megvalósultak-e. |
| --- | --- |

(76)

Az olasz hatóságok 2000. október 13-i levelükben bejelentették, hogy csak három projektre vonatkozóan nyújtottak hitelt elsődleges termelésbe történő beruházásokra a 252/91. sz. törvény értelmében. A kérdéses beruházások célja a termelési központok szerkezetátalakítása és javítása volt azzal a céllal, hogy csökkentsék a termelési költségeket, javítsák a minőséget és javítsák az állatok higiéniáját és jóllétét. Egészükben véve a beruházások lehetővé tették a helyiségek szellőztetésének javítását, az állatsűrűség csökkentését, a világítás, a vízvezeték javítását stb. Az olasz hatóságok biztosítottak arról, hogy olyan beruházások megvalósítására nyújtották a támogatást, amelyek állathigiénia és -jóllét szempontjából meghaladták a 91/629/EGK (23) és 91/630/EGK (24) irányelvben meghatározott normákat. A 2004. november 24-i, 2004. december 3-án iktatott levélben a hatóságok benyújtották a beruházások listáját annak bemutatására, hogy ez utóbbiak az állathigiénia és -jóllét javítására irányultak és meghaladják az állathigiénia és -jóllét érvényben levő előírásait. Minden pénzügyi projektet az illetékes minisztériumi és regionális felügyelő bizottság ellenőrzött, hogy meggyőződjön arról, hogy a projekt kitűzött céljai megvalósultak-e.

| (77) | A rendeletben előirányzott maximális támogatásintenzitást (35 % és 75 % a hátrányos helyzetű térségekben), a kérdéses beruházásoknak nyújtott minden állami erőforrás beleértve, nem lépték túl. |
| --- | --- |

(77)

A rendeletben előirányzott maximális támogatásintenzitást (35 % és 75 % a hátrányos helyzetű térségekben), a kérdéses beruházásoknak nyújtott minden állami erőforrás beleértve, nem lépték túl.

| (78) | Ezenkívül az olasz hatóságok biztosítottak arról, hogy az állatok összlétszáma nem emelkedett a beruházások véghezvitele következtében és hogy minden beruházást a 2328/91/EGK tanácsi rendelet 6. cikkének megfelelően hajtottak végre. |
| --- | --- |

(78)

Ezenkívül az olasz hatóságok biztosítottak arról, hogy az állatok összlétszáma nem emelkedett a beruházások véghezvitele következtében és hogy minden beruházást a 2328/91/EGK tanácsi rendelet 6. cikkének megfelelően hajtottak végre.

| (79) | Amint az a VI. 1. a) részben pontosításra kerül, az engedélyezett költségek nem foglalják magukban, az úgynevezett pénzügyi egyensúly helyreállítási követelményeket, sem a veszteségek konszolidálására nyújtott kölcsönöket. |
| --- | --- |

(79)

Amint az a VI. 1. a) részben pontosításra kerül, az engedélyezett költségek nem foglalják magukban, az úgynevezett pénzügyi egyensúly helyreállítási követelményeket, sem a veszteségek konszolidálására nyújtott kölcsönöket.

| (80) | Az előzőleg elmondottak fényében az olasz hatóságok által az elsődleges termelésbe történő fent említett beruházásokra folyósított támogatások összhangban vannak a közös piaccal az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) albekezdése értelmében. |
| --- | --- |

(80)

Az előzőleg elmondottak fényében az olasz hatóságok által az elsődleges termelésbe történő fent említett beruházásokra folyósított támogatások összhangban vannak a közös piaccal az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) albekezdése értelmében.

VI.1. a) 3.   A vállalatok pénzügyi egyensúlyának helyreállítására és a veszteségek konszolidálására nyújtott támogatások

| (81) | Amint azt már az előző részben említettük, a 290/99. sz. törvény 5. pontjának 2. bekezdése rögzíti, hogy a 67/88 sz. törvény 15. cikkének 16. bekezdése értelmében nyújtott kölcsönök hitelkedvezményei a fejlesztés kiegészítő akciói és az adósságok konszolidálása érdekében érvényben maradnak az integrált projekt részleges megvalósítása esetén is a 87/90. sz. törvény 1. cikke, aminek a 252/91.sz. törvény 1. cikke a helyére lép, azzal céllal, hogy a kölcsönben részesült integrált terv befejezésre kerüljön. Az 5. cikk 3. bekezdése rögzíti, hogy a fent említett törvény értelmében a kölcsönök hitelkedvezménye csak a veszteségek konszolidálására szolgál, abban az esetben marad érvényben az integrált terv teljesítésének teljes vagy részleges elmaradása esetén, ha a kedvezményben részesülő alany bemutatja az odaítélt hitel megkapott részéből megvalósítandó saját beruházási tervét. |
| --- | --- |

(81)

Amint azt már az előző részben említettük, a 290/99. sz. törvény 5. pontjának 2. bekezdése rögzíti, hogy a 67/88 sz. törvény 15. cikkének 16. bekezdése értelmében nyújtott kölcsönök hitelkedvezményei a fejlesztés kiegészítő akciói és az adósságok konszolidálása érdekében érvényben maradnak az integrált projekt részleges megvalósítása esetén is a 87/90. sz. törvény 1. cikke, aminek a 252/91.sz. törvény 1. cikke a helyére lép, azzal céllal, hogy a kölcsönben részesült integrált terv befejezésre kerüljön. Az 5. cikk 3. bekezdése rögzíti, hogy a fent említett törvény értelmében a kölcsönök hitelkedvezménye csak a veszteségek konszolidálására szolgál, abban az esetben marad érvényben az integrált terv teljesítésének teljes vagy részleges elmaradása esetén, ha a kedvezményben részesülő alany bemutatja az odaítélt hitel megkapott részéből megvalósítandó saját beruházási tervét.

| (82) | A Bizottság kezdeti értékelésének tárgyát képező, a 290/99 sz. törvény 5. cikkében említett hitelkedvezményeket a 67/88 sz. törvény irányozza elő. A fenti törvény 15. cikk 16. bekezdése, amellyel kapcsolatban a Bizottság úgy döntött, hogy eljárást indít, rögzíti, hogy a szövetkezetek és konzorciumaik maximum 700 milliárd ITL értékben vágóhíd-építési, átszervezési és bővítési kölcsönben részesülhetnek. Ezen kívül azt is előirányozza ez a törvény, hogy a fenti kölcsönöket 1988. 100 milliárd ITL, 1989-ben 50 milliárd ITL értékben adósságkonszolidálási műveletek céljára fordítsák az alanyok javára és a fent említett struktúrákkal és telepekkel kapcsolatban. |
| --- | --- |

(82)

A Bizottság kezdeti értékelésének tárgyát képező, a 290/99 sz. törvény 5. cikkében említett hitelkedvezményeket a 67/88 sz. törvény irányozza elő. A fenti törvény 15. cikk 16. bekezdése, amellyel kapcsolatban a Bizottság úgy döntött, hogy eljárást indít, rögzíti, hogy a szövetkezetek és konzorciumaik maximum 700 milliárd ITL értékben vágóhíd-építési, átszervezési és bővítési kölcsönben részesülhetnek. Ezen kívül azt is előirányozza ez a törvény, hogy a fenti kölcsönöket 1988. 100 milliárd ITL, 1989-ben 50 milliárd ITL értékben adósságkonszolidálási műveletek céljára fordítsák az alanyok javára és a fent említett struktúrákkal és telepekkel kapcsolatban.

| (83) | Ugyanakkor úgy a 290/99. sz. törvény 5. cikke, mind a 67/88. sz. törvény 15. cikkének 16. bekezdése lehetőséget nyújt arra, hogy az előirányzott hiteleket veszteségek konszolidálásának céljára használják fel. |
| --- | --- |

(83)

Ugyanakkor úgy a 290/99. sz. törvény 5. cikke, mind a 67/88. sz. törvény 15. cikkének 16. bekezdése lehetőséget nyújt arra, hogy az előirányzott hiteleket veszteségek konszolidálásának céljára használják fel.

| (84) | Ezen kívül, szintén a maguk az olasz hatóságoknak a Bizottságnak a 252/91 sz. törvényre vonatkozó eljárás elindítására írott válaszlevelében nyújtott információk alapján (25), az állam tudomásul vette azt, amit „pénzügyi egyensúly helyreállításának követelményei”-ként határoztak meg. Ugyanezen hatóságok szerint a projekt végrehajtása magas szintű pénzügyi elkötelezettséget követelt meg úgy a „fejlesztési projekt” hatékony végrehajtása, mint az ebből eredő pénzügyi elkötelezettség egyensúlyba hozása tekintetében (26). A „pénzügyi egyensúly helyreállításá”-nak követelményeit a beruházások kiegészítő elemeinek tekintették, mivel szorosan kötődtek az említett beruházások által generált pénzügyi összeghez. |
| --- | --- |

(84)

Ezen kívül, szintén a maguk az olasz hatóságoknak a Bizottságnak a 252/91 sz. törvényre vonatkozó eljárás elindítására írott válaszlevelében nyújtott információk alapján (25), az állam tudomásul vette azt, amit „pénzügyi egyensúly helyreállításának követelményei”-ként határoztak meg. Ugyanezen hatóságok szerint a projekt végrehajtása magas szintű pénzügyi elkötelezettséget követelt meg úgy a „fejlesztési projekt” hatékony végrehajtása, mint az ebből eredő pénzügyi elkötelezettség egyensúlyba hozása tekintetében (26). A „pénzügyi egyensúly helyreállításá”-nak követelményeit a beruházások kiegészítő elemeinek tekintették, mivel szorosan kötődtek az említett beruházások által generált pénzügyi összeghez.

| (85) | Az előzőek alapján látható, hogy az olasz hatóságok által a vonatkozó vállalkozásoknak nyújtott pénzügyi hitelek egy része azt a célt szolgálta, hogy ezek a társaságok szembe tudjanak nézni a kérdéses beruházások következtében felmerült pénzügyi terhekkel, de nem voltak szoros kapcsolatban ezekkel. |
| --- | --- |

(85)

Az előzőek alapján látható, hogy az olasz hatóságok által a vonatkozó vállalkozásoknak nyújtott pénzügyi hitelek egy része azt a célt szolgálta, hogy ezek a társaságok szembe tudjanak nézni a kérdéses beruházások következtében felmerült pénzügyi terhekkel, de nem voltak szoros kapcsolatban ezekkel.

| (86) | A Bizottság mindig kifejezte kétségét azzal kapcsolatban, hogy összeegyeztethetők-e a közös piaccal a 67/88. sz. által előirányzott veszteség-konszolidálási és a 252/91. sz. törvény alapján hozott pénzügyi egyensúlyozó támogatások. Az eljárás elindításakor írt 2000. május 18-i válaszlevelükben az olasz hatóságok fenntartották, hogy mindkét támogatást az előirányzott integrált projektek keretén belül megvalósuló beruházásokkal kapcsolatban nyújtották. Valóban az olasz hatóságok bejelentették, hogy maga a 67/88. sz. törvény összekapcsolta a veszteségek konszolidálásának elismerését a beruházási tervek tényleges végrehajtásával. Véleményük szerint a konszolidációs kölcsön egyszerűen arra irányult, hogy biztosítsa a szövetkezetet likviditását és ebből a szempontból ugyanazt a szerepet játszotta, mint a támogatás. Ez a kölcsön mindig egy beruházási projekthez kapcsolódó pénzügyi művelet volt. |
| --- | --- |

(86)

A Bizottság mindig kifejezte kétségét azzal kapcsolatban, hogy összeegyeztethetők-e a közös piaccal a 67/88. sz. által előirányzott veszteség-konszolidálási és a 252/91. sz. törvény alapján hozott pénzügyi egyensúlyozó támogatások. Az eljárás elindításakor írt 2000. május 18-i válaszlevelükben az olasz hatóságok fenntartották, hogy mindkét támogatást az előirányzott integrált projektek keretén belül megvalósuló beruházásokkal kapcsolatban nyújtották. Valóban az olasz hatóságok bejelentették, hogy maga a 67/88. sz. törvény összekapcsolta a veszteségek konszolidálásának elismerését a beruházási tervek tényleges végrehajtásával. Véleményük szerint a konszolidációs kölcsön egyszerűen arra irányult, hogy biztosítsa a szövetkezetet likviditását és ebből a szempontból ugyanazt a szerepet játszotta, mint a támogatás. Ez a kölcsön mindig egy beruházási projekthez kapcsolódó pénzügyi művelet volt.

| (87) | E megállapítások ellenére a Bizottság kétségeit fejezte ki a fent említett támogatásokkal kapcsolatban leszögezve, hogy az olasz hatóságok állításától, a beadott leírástól és a törvények szövegétől eltérően úgy tűnik, hogy a támogatottakat ki akarták segíteni pénzügyi nehézségeikből attól függetlenül, hogy ténylegesen befejezték-e a beruházást. Ugyanabban a levélben, amelyben fenntartásait kifejezte, a Bizottság ezen kívül felkérte az olasz hatóságokat annak pontosítására, hogy a kérdéses támogatások összhangban vannak-e olyan esetleges rendelkezésekkel, amelyeket akkor alkalmaztak, amikor a támogatást nyújtották. |
| --- | --- |

(87)

E megállapítások ellenére a Bizottság kétségeit fejezte ki a fent említett támogatásokkal kapcsolatban leszögezve, hogy az olasz hatóságok állításától, a beadott leírástól és a törvények szövegétől eltérően úgy tűnik, hogy a támogatottakat ki akarták segíteni pénzügyi nehézségeikből attól függetlenül, hogy ténylegesen befejezték-e a beruházást. Ugyanabban a levélben, amelyben fenntartásait kifejezte, a Bizottság ezen kívül felkérte az olasz hatóságokat annak pontosítására, hogy a kérdéses támogatások összhangban vannak-e olyan esetleges rendelkezésekkel, amelyeket akkor alkalmaztak, amikor a támogatást nyújtották.

| (88) | A fenti levélre (27) adott válaszukban az olasz hatóságok azt nyilatkozták, hogy ami a pénzügyi egyensúly helyreállítását illeti, az előirányzott kezdeményezések figyelembe vették minden integrált projekt globális pénzügyi szükségletét. Ez a pénzügyi szükséglet a valódi és igazi beruházásokból és a pénzügyi egyensúlyból áll, ami nem haladhatta meg a teljes pénzügyi szükséglet 50 %-át. A pénzügyi egyensúly helyreállítása tehát garantálta a végrehajtott beruházásokkal kapcsolatos pénzügyi kötelezettségek visszafizetését. |
| --- | --- |

(88)

A fenti levélre (27) adott válaszukban az olasz hatóságok azt nyilatkozták, hogy ami a pénzügyi egyensúly helyreállítását illeti, az előirányzott kezdeményezések figyelembe vették minden integrált projekt globális pénzügyi szükségletét. Ez a pénzügyi szükséglet a valódi és igazi beruházásokból és a pénzügyi egyensúlyból áll, ami nem haladhatta meg a teljes pénzügyi szükséglet 50 %-át. A pénzügyi egyensúly helyreállítása tehát garantálta a végrehajtott beruházásokkal kapcsolatos pénzügyi kötelezettségek visszafizetését.

| (89) | A Bizottság e speciális pontra tett megjegyzései következtében az olasz hatóságok 2004. október 29-i, 2004. november 3-án iktatott levelükben azt irányozták elő, hogy elválasztják a pénzügyi egyensúly helyreállításának követelményeit az elfogadható költségektől. Ezért a társaságok pénzügyi egyensúlyi követelményeit, amelyek eredetileg a beruházásokkal kapcsolatban engedélyezett költségek között szerepeltek, levonták. Ez azt jelenti, hogy a hiteleknél az elfogadható költségek azok, amelyek közvetlen összefüggésben vannak azoknak a beruházásoknak a végrehajtásával, amelyek a fenti feltételekkel kapták meg a finanszírozást. A pénzügyi egyensúly helyreállítása valójában soha nem jelentette kiegészítő pénzügyi erőforrások nyújtását az állam által azoknak a vállalkozásoknak, amelyek integrált projekteket indítottak, hanem eredetileg az elfogadható költségekhez kapcsolódott. |
| --- | --- |

(89)

A Bizottság e speciális pontra tett megjegyzései következtében az olasz hatóságok 2004. október 29-i, 2004. november 3-án iktatott levelükben azt irányozták elő, hogy elválasztják a pénzügyi egyensúly helyreállításának követelményeit az elfogadható költségektől. Ezért a társaságok pénzügyi egyensúlyi követelményeit, amelyek eredetileg a beruházásokkal kapcsolatban engedélyezett költségek között szerepeltek, levonták. Ez azt jelenti, hogy a hiteleknél az elfogadható költségek azok, amelyek közvetlen összefüggésben vannak azoknak a beruházásoknak a végrehajtásával, amelyek a fenti feltételekkel kapták meg a finanszírozást. A pénzügyi egyensúly helyreállítása valójában soha nem jelentette kiegészítő pénzügyi erőforrások nyújtását az állam által azoknak a vállalkozásoknak, amelyek integrált projekteket indítottak, hanem eredetileg az elfogadható költségekhez kapcsolódott.

| (90) | Az új számítás szerint (amely kizárja a pénzügyi egyensúly támogatását az elfogadható költségek közül), a támogatás intenzitása azoknál a szövetkezeteknél, amelyek részesültek belőle (a CONAZO és a Mantovai szociális tejgazdasági Konzorcium), mindig az elsődleges termelés 35 %-ára korlátozódott, és a normális zónákban a feldolgozó és forgalmazó szektorban 55 %-nál alacsonyabb, a hátrányos zónákban 75 %-ra korlátozódik, amint azt a következő táblázat mutatja:
  3. táblázat
  Pénzügyi egyensúly helyreállítása | Engedélyezett költségek (ITL) | Állami hozzájárulás (252/91. sz. törvény) | % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CONAZO |
| Termelés | 7 652 930 000 | 2 678 525 500 | 35,00 |
| Feldolgozás a hátrányos helyzetű zónákban | 4 972 623 097 | 3 729 467 323 | 75,00 |
| Feldolgozás | 48 753 248 149 | 20 700 797 658 | 42,46 |
| CONAZO Összes | 61 378 801 246 | 27 108 790 481 | 44,16 |
| Mantovai Szociális Tejgazdasági Konzorcium |
| Feldolgozás a nem hátrányos helyzetű zónákban | 6 067 000 000 | 3 260 533 100 | 53,74 |

(90)

Az új számítás szerint (amely kizárja a pénzügyi egyensúly támogatását az elfogadható költségek közül), a támogatás intenzitása azoknál a szövetkezeteknél, amelyek részesültek belőle (a CONAZO és a Mantovai szociális tejgazdasági Konzorcium), mindig az elsődleges termelés 35 %-ára korlátozódott, és a normális zónákban a feldolgozó és forgalmazó szektorban 55 %-nál alacsonyabb, a hátrányos zónákban 75 %-ra korlátozódik, amint azt a következő táblázat mutatja:

3. táblázat

Pénzügyi egyensúly helyreállítása

Engedélyezett költségek (ITL)

Állami hozzájárulás (252/91. sz. törvény)

%

CONAZO

Termelés

7 652 930 000

2 678 525 500

35,00

Feldolgozás a hátrányos helyzetű zónákban

4 972 623 097

3 729 467 323

75,00

Feldolgozás

48 753 248 149

20 700 797 658

42,46

CONAZO Összes

61 378 801 246

27 108 790 481

44,16

Mantovai Szociális Tejgazdasági Konzorcium

Feldolgozás a nem hátrányos helyzetű zónákban

6 067 000 000

3 260 533 100

53,74

| (91) | Ami a veszteségek konszolidálását illeti, az olasz hatóságok pontosították, hogy az úgynevezett veszteségkonszolidálási finanszírozások célja egyrészt az úgynevezett „fejlesztési kölcsönök” finanszírozása, vagyis azon integrált projektek végrehajtásához kapcsolódó kölcsönöké, amelyeknél a 252/91. sz. törvénnyel rendelkezésre bocsátott erőforrások elégtelennek bizonyultak, másrészt és a „konszolidálási kölcsönöké” amelyek célja az előző beruházások finanszírozása. |
| --- | --- |

(91)

Ami a veszteségek konszolidálását illeti, az olasz hatóságok pontosították, hogy az úgynevezett veszteségkonszolidálási finanszírozások célja egyrészt az úgynevezett „fejlesztési kölcsönök” finanszírozása, vagyis azon integrált projektek végrehajtásához kapcsolódó kölcsönöké, amelyeknél a 252/91. sz. törvénnyel rendelkezésre bocsátott erőforrások elégtelennek bizonyultak, másrészt és a „konszolidálási kölcsönöké” amelyek célja az előző beruházások finanszírozása.

| (92) | A „fejlesztési kölcsönöket” a 252/91. sz. törvény által finanszírozott integrált projekteken belül engedélyezték és ugyanazokkal a feltételekkel. Ilyen hiteleket engedélyeztek a CONAZO-nak, a GEA-nak és a Val di Cesola-nak. A kölcsönök támogatásának egyenértékét belefoglalták a teljes támogatás-intenzitásba, míg a maximális támogatás egyenértéke a 252/91 sz. törvény értelmében nyújtott támogatások formájában nyújtott támogatás és a 67/88. sz. törvény értelmében nyújtott fejlesztési kölcsön. A teljes támogatás-intenzitás megfelel a Bizottság által akkor engedélyezett intenzitásnak (amint azt a fenti 2. táblázat mutatja). |
| --- | --- |

(92)

A „fejlesztési kölcsönöket” a 252/91. sz. törvény által finanszírozott integrált projekteken belül engedélyezték és ugyanazokkal a feltételekkel. Ilyen hiteleket engedélyeztek a CONAZO-nak, a GEA-nak és a Val di Cesola-nak. A kölcsönök támogatásának egyenértékét belefoglalták a teljes támogatás-intenzitásba, míg a maximális támogatás egyenértéke a 252/91 sz. törvény értelmében nyújtott támogatások formájában nyújtott támogatás és a 67/88. sz. törvény értelmében nyújtott fejlesztési kölcsön. A teljes támogatás-intenzitás megfelel a Bizottság által akkor engedélyezett intenzitásnak (amint azt a fenti 2. táblázat mutatja).

| (93) | Azok a konszolidációs kölcsönök viszont, amelyek csak a CONAZO-t érintik, korábban végrehajtott beruházásokra vonatkoznak és céljuk a korábbi beruházásokkal kapcsolatosan felvett finanszírozási kölcsönök költségének csökkentése. Ezeket a Bizottság 1989. március 7-írt levelében (28) rögzített feltételek mellett engedélyezték, amely szerint:






  — | A támogatásoknak (például a fizetendő kamatok terhének átvállalása) a beruházások finanszírozása előtt meglévő kölcsönök pénzügyi terhének megkönnyítését kell célozniuk; |
| --- | --- | --- |

(93)

Azok a konszolidációs kölcsönök viszont, amelyek csak a CONAZO-t érintik, korábban végrehajtott beruházásokra vonatkoznak és céljuk a korábbi beruházásokkal kapcsolatosan felvett finanszírozási kölcsönök költségének csökkentése. Ezeket a Bizottság 1989. március 7-írt levelében (28) rögzített feltételek mellett engedélyezték, amely szerint:

—

A támogatásoknak (például a fizetendő kamatok terhének átvállalása) a beruházások finanszírozása előtt meglévő kölcsönök pénzügyi terhének megkönnyítését kell célozniuk;

| — | a támogatások felvételekor esetlegesen meglevő támogatások és az új támogatás kumulált összege nem haladhatja meg a Bizottság által az elsődleges termelést szolgáló beruházásokra megállapított arányokat: 35 %-ot vagy 75 %-ot a hátrányos helyzetű zónákban a 75/268/EGK irányelv értelmében a feldolgozás és forgalmazás szintjén történő beruházásoknál; 55 % (75 % az 1. célcsoportba tartozó zónákban); |
| --- | --- |

—

a támogatások felvételekor esetlegesen meglevő támogatások és az új támogatás kumulált összege nem haladhatja meg a Bizottság által az elsődleges termelést szolgáló beruházásokra megállapított arányokat: 35 %-ot vagy 75 %-ot a hátrányos helyzetű zónákban a 75/268/EGK irányelv értelmében a feldolgozás és forgalmazás szintjén történő beruházásoknál; 55 % (75 % az 1. célcsoportba tartozó zónákban);

| — | Az új támogatásokat a pénz költségének változása következtében nyújtott új kölcsönök kamatkiigazításának következtében kell folyósítani – a támogatások összegének alacsonyabbnak vagy ugyanolyannak kell lennie, mint az új támogatások kamatának – vagy olyan mezőgazdasági vállalatoknak kell nyújtani, amelyek jövedelmezőségi garanciákat adnak, különösen azokban az esetekben, amikor az előzőleg már meglevő kölcsönökből eredő pénzügyi összegek olyanok, amik veszélyeztethetik a mezőgazdasági üzemek túlélését, és felmerül a csőd kockázata. |
| --- | --- |

—

Az új támogatásokat a pénz költségének változása következtében nyújtott új kölcsönök kamatkiigazításának következtében kell folyósítani – a támogatások összegének alacsonyabbnak vagy ugyanolyannak kell lennie, mint az új támogatások kamatának – vagy olyan mezőgazdasági vállalatoknak kell nyújtani, amelyek jövedelmezőségi garanciákat adnak, különösen azokban az esetekben, amikor az előzőleg már meglevő kölcsönökből eredő pénzügyi összegek olyanok, amik veszélyeztethetik a mezőgazdasági üzemek túlélését, és felmerül a csőd kockázata.

| (94) | A vizsgált esetben 2001. július 12-i és 2004. október 29-i, 2004. november 3-án iktatott levelükben az olasz hatóságok pontosították, hogy veszteség-konszolidálási hitelt egyetlen társaságnak, a CONAZO-nak nyújtottak, amelynek nem voltak pénzügyi nehézségei. A veszteségek konszolidálására nyújtott támogatás arra irányult, hogy megszüntesse azokat az adósságait, amiket azért halmozott fel, hogy megvalósíthassa előző beruházásait, azzal a céllal, hogy lehetővé váljon a szövetkezetnek az állattenyésztési ágazat modernizálását szolgáló új beruházásokba fogni. A konszolidálási kölcsönöket 1986 és 1993 között kezdett projektek finanszírozására folyósították, ezek célja vágóhidak megvalósítása, építkezés, berendezések és reprodukciós központ vásárlása volt 12 396 406 733 ITL értékben (körülbelül 6 millió EUR). A hozzájárulás bruttó támogatásának összege a globális elfogadható költségekhez viszonyítva 9 % (1 198 351 597 ITL). Nem haladja meg tehát a Bizottság által engedélyezett támogatásintenzitás, amint azt fent pontosítottuk. |
| --- | --- |

(94)

A vizsgált esetben 2001. július 12-i és 2004. október 29-i, 2004. november 3-án iktatott levelükben az olasz hatóságok pontosították, hogy veszteség-konszolidálási hitelt egyetlen társaságnak, a CONAZO-nak nyújtottak, amelynek nem voltak pénzügyi nehézségei. A veszteségek konszolidálására nyújtott támogatás arra irányult, hogy megszüntesse azokat az adósságait, amiket azért halmozott fel, hogy megvalósíthassa előző beruházásait, azzal a céllal, hogy lehetővé váljon a szövetkezetnek az állattenyésztési ágazat modernizálását szolgáló új beruházásokba fogni. A konszolidálási kölcsönöket 1986 és 1993 között kezdett projektek finanszírozására folyósították, ezek célja vágóhidak megvalósítása, építkezés, berendezések és reprodukciós központ vásárlása volt 12 396 406 733 ITL értékben (körülbelül 6 millió EUR). A hozzájárulás bruttó támogatásának összege a globális elfogadható költségekhez viszonyítva 9 % (1 198 351 597 ITL). Nem haladja meg tehát a Bizottság által engedélyezett támogatásintenzitás, amint azt fent pontosítottuk.

| (95) | A támogatást azért engedélyezték, hogy segítsék a szövetkezetet a nagyon magas – 1986-ban 17,80 % -os 1993-ban 14,75 %-os – kamatlábak miatti nehézségek leküzdésében. Ezenkívül a szövetkezet új beruházásokba kezdett a 252/91. sz. törvény értelmében finanszírozott projektek keretén belül. Hogy ezekben a projektekben részt vegyen, a szövetkezetnek tiszteletben kellett tartani azt a sine qua non feltételt, hogy az állami hozzájárulás által nem fedezett globális pénzügyi szükségletet a kedvezményezett vállalatoknak két módon kell biztosítani:






  a) | a vállalat tagjai működő tőkéjének emelésével vagy egy tízéves piaci kamatú hitellel egy legalább 20 %-os kvóta fedezésére; |
| --- | --- | --- |

(95)

A támogatást azért engedélyezték, hogy segítsék a szövetkezetet a nagyon magas – 1986-ban 17,80 % -os 1993-ban 14,75 %-os – kamatlábak miatti nehézségek leküzdésében. Ezenkívül a szövetkezet új beruházásokba kezdett a 252/91. sz. törvény értelmében finanszírozott projektek keretén belül. Hogy ezekben a projektekben részt vegyen, a szövetkezetnek tiszteletben kellett tartani azt a sine qua non feltételt, hogy az állami hozzájárulás által nem fedezett globális pénzügyi szükségletet a kedvezményezett vállalatoknak két módon kell biztosítani:

a)

a vállalat tagjai működő tőkéjének emelésével vagy egy tízéves piaci kamatú hitellel egy legalább 20 %-os kvóta fedezésére;

| b) | olyan garanciával, ami lefedi az egész projektet. A garanciát egy egyetemleges felelősségvállalási záradéknak kell kísérnie, aminek alapján az integrált projekt minden résztvevője felelős a többi társsal kapcsolatban, ha a projekt részben vagy egészben nem valósul meg. |
| --- | --- |

b)

olyan garanciával, ami lefedi az egész projektet. A garanciát egy egyetemleges felelősségvállalási záradéknak kell kísérnie, aminek alapján az integrált projekt minden résztvevője felelős a többi társsal kapcsolatban, ha a projekt részben vagy egészben nem valósul meg.

| (96) | Az olasz hatóságok szerint az új pénzügyi kötelezettségek kumulálódása a régiekkel (amelyek az előző beruházások végrehajtásánál jelentkező magas kamatlábakból származnak) súlyos következménnyel járnak olyan pénzügyileg egészséges vállalkozások számára is, mint az intézkedéssel érintett. Ezenkívül a „konszolidálási kölcsönök” mindig annak a vállalkozásnak fejlesztési tervéhez kapcsolódtak, amelyik bizonyította a pénzügyi helyzetét, a végrehajtott és végrehajtandó beruházásokat, akárcsak a 94. pontban jelzett feltételek tiszteletben tartását. |
| --- | --- |

(96)

Az olasz hatóságok szerint az új pénzügyi kötelezettségek kumulálódása a régiekkel (amelyek az előző beruházások végrehajtásánál jelentkező magas kamatlábakból származnak) súlyos következménnyel járnak olyan pénzügyileg egészséges vállalkozások számára is, mint az intézkedéssel érintett. Ezenkívül a „konszolidálási kölcsönök” mindig annak a vállalkozásnak fejlesztési tervéhez kapcsolódtak, amelyik bizonyította a pénzügyi helyzetét, a végrehajtott és végrehajtandó beruházásokat, akárcsak a 94. pontban jelzett feltételek tiszteletben tartását.

| (97) | Azok a beruházások, amelyek számára a veszteségek konszolidálására kölcsönöket adtak, mások és teljesen függetlenek, mint a 252/91. sz. törvény alapján finanszírozottak, és a veszteségek konszolidációjával kapcsolatos állami hozzájárulás (a fent leírt feltételek mellett) nem hárul a 252/91. sz. törvény értelmében finanszírozott beruházások támogatásának intenzitására. |
| --- | --- |

(97)

Azok a beruházások, amelyek számára a veszteségek konszolidálására kölcsönöket adtak, mások és teljesen függetlenek, mint a 252/91. sz. törvény alapján finanszírozottak, és a veszteségek konszolidációjával kapcsolatos állami hozzájárulás (a fent leírt feltételek mellett) nem hárul a 252/91. sz. törvény értelmében finanszírozott beruházások támogatásának intenzitására.

| (98) | Ezenkívül az olasz hatóságok hangsúlyozták, hogy a 290/99. sz. törvény 5. cikkének 3. bekezdésében foglaltakat (ez rögzíti, hogy a 67/88 sz. törvény értelmében nyújtott kölcsönök hitelkedvezményei csak a veszteségek konszolidálására szolgálnak, abban az esetben maradnak érvényben az integrált terv teljesítésének teljes vagy részleges elmaradása esetén, ha a kedvezményben részesülő alany bemutatja saját, megvalósítandó beruházási tervét az odaítélt hitel megkapott részéből), soha nem alkalmazták. Soha nem adtak támogatást (a veszteségek konszolidálására szolgáló kölcsön formájában) olyan beruházásokra, amelyeket nem integráltan valósítottak meg. |
| --- | --- |

(98)

Ezenkívül az olasz hatóságok hangsúlyozták, hogy a 290/99. sz. törvény 5. cikkének 3. bekezdésében foglaltakat (ez rögzíti, hogy a 67/88 sz. törvény értelmében nyújtott kölcsönök hitelkedvezményei csak a veszteségek konszolidálására szolgálnak, abban az esetben maradnak érvényben az integrált terv teljesítésének teljes vagy részleges elmaradása esetén, ha a kedvezményben részesülő alany bemutatja saját, megvalósítandó beruházási tervét az odaítélt hitel megkapott részéből), soha nem alkalmazták. Soha nem adtak támogatást (a veszteségek konszolidálására szolgáló kölcsön formájában) olyan beruházásokra, amelyeket nem integráltan valósítottak meg.

| (99) | Az olasz hatóságok által nyújtott információk alapján a Bizottság tehát arra a következtetésre jut, hogy:






  — | a 67/88 sz. törvény értelmében nyújtott veszteség-konszolidálási kölcsönök összhangban vannak az állami támogatásokra vonatkozó, akkor alkalmazott normákkal, amikor a támogatást engedélyezték, |
| --- | --- | --- |

(99)

Az olasz hatóságok által nyújtott információk alapján a Bizottság tehát arra a következtetésre jut, hogy:

—

a 67/88 sz. törvény értelmében nyújtott veszteség-konszolidálási kölcsönök összhangban vannak az állami támogatásokra vonatkozó, akkor alkalmazott normákkal, amikor a támogatást engedélyezték,

| — | a 67/88 sz. törvény alapján nyújtott pénzügyi forrásokat, mint fejlesztési kölcsönöket, beleértették minden projekt globális pénzügyi dotációjába és az elsődleges termelésben vagy a feldolgozó- és forgalmazóágazatban történő beruházásoknál alkalmazható állami támogatások normáinak fényében kell értékelni őket (lásd. VI.1.a) és VI.1.a)2 pont), |
| --- | --- |

—

a 67/88 sz. törvény alapján nyújtott pénzügyi forrásokat, mint fejlesztési kölcsönöket, beleértették minden projekt globális pénzügyi dotációjába és az elsődleges termelésben vagy a feldolgozó- és forgalmazóágazatban történő beruházásoknál alkalmazható állami támogatások normáinak fényében kell értékelni őket (lásd. VI.1.a) és VI.1.a)2 pont),

| — | a pénzügyi egyensúly helyreállításának követelményei soha nem adtak alkalmat állami erőforrások átadására, és összegüket mindig levonták az engedélyezett költségekből. |
| --- | --- |

—

a pénzügyi egyensúly helyreállításának követelményei soha nem adtak alkalmat állami erőforrások átadására, és összegüket mindig levonták az engedélyezett költségekből.

VI.2. d)   Ami a 290/99. sz. törvény 4. cikkében foglalt kölcsönöket illeti

| (100) | Az olasz hatóságok világosan rámutattak arra 2003. február 27-én írt levelükben, hogy a 290/99. sz. törvény 4. cikkében előirányzott intézkedést soha nem alkalmazták, mivel nem volt mód meghatározni azokat a hitelműveleteket, amelyeket a törvény finanszírozni akar (vagyis: az 1998. március 31-ig lejáró agrár, működési és meliorációs hitelműveleteket). Ilyen hitelműveletek valójában nem léteztek, és ezért nem adtak semmilyen állami támogatást a 87. cikk (1) bekezdése, a 290/99 sz. törvény 4. cikke keretén belül a Szerződés és az ehhez kapcsolódó intézkedések értelmében. |
| --- | --- |

(100)

Az olasz hatóságok világosan rámutattak arra 2003. február 27-én írt levelükben, hogy a 290/99. sz. törvény 4. cikkében előirányzott intézkedést soha nem alkalmazták, mivel nem volt mód meghatározni azokat a hitelműveleteket, amelyeket a törvény finanszírozni akar (vagyis: az 1998. március 31-ig lejáró agrár, működési és meliorációs hitelműveleteket). Ilyen hitelműveletek valójában nem léteztek, és ezért nem adtak semmilyen állami támogatást a 87. cikk (1) bekezdése, a 290/99 sz. törvény 4. cikke keretén belül a Szerződés és az ehhez kapcsolódó intézkedések értelmében.

VI. 3   FINAGRA

VI.3.1.   A támogatás fennállása

| (101) | Amint arról az előző bekezdés emlékezik, a 252/91. sz. törvény ezen kívül egy magánjogi részvételű pénzügyi társaság alapítását irányozza elő 70,114 millió ITL jegyzett és befizetett tőkével. A fő részvényes a mezőgazdasági és erdőpolitikai minisztérium, amely a társaság részvényeinek 92,79 %-át birtokolja. A fennmaradó 7,21 % 13 különböző hitelintézethez tartozik. |
| --- | --- |

(101)

Amint arról az előző bekezdés emlékezik, a 252/91. sz. törvény ezen kívül egy magánjogi részvételű pénzügyi társaság alapítását irányozza elő 70,114 millió ITL jegyzett és befizetett tőkével. A fő részvényes a mezőgazdasági és erdőpolitikai minisztérium, amely a társaság részvényeinek 92,79 %-át birtokolja. A fennmaradó 7,21 % 13 különböző hitelintézethez tartozik.

| (102) | A társaság szervezeti feladatai a következők: átszervezési és fejlesztési gazdasági/pénzügyi programok előkészítésének támogatása, kezességvállalás hitelműveletekért, piaci beszerzési műveletek, társaságok, szövetkezetek, konzorciumok, vállalatok és társulások és pénzügyi koncessziók részesedési kvótáinak vétele és átruházása. |
| --- | --- |

(102)

A társaság szervezeti feladatai a következők: átszervezési és fejlesztési gazdasági/pénzügyi programok előkészítésének támogatása, kezességvállalás hitelműveletekért, piaci beszerzési műveletek, társaságok, szövetkezetek, konzorciumok, vállalatok és társulások és pénzügyi koncessziók részesedési kvótáinak vétele és átruházása.

| (103) | 1999. január 9-én az 1. sz. törvényerejű rendelettel a FINAGRA-t egyesítették a Sviluppo Italia S.p.A-val (29). |
| --- | --- |

(103)

1999. január 9-én az 1. sz. törvényerejű rendelettel a FINAGRA-t egyesítették a Sviluppo Italia S.p.A-val (29).

| (104) | Az olasz hatóságok ismételten megállapították, hogy a FINAGRA műveletei soha nem tartalmaztak állami támogatási elemeket és a FINAGRA mindig normális piaci feltételek között működött az EK-Szerződés állami vállalatokra vonatkozó 92 és 93. cikkéről (jelenleg 87–89. cikk) szóló bizottsági közlemény értelmében (30). |
| --- | --- |

(104)

Az olasz hatóságok ismételten megállapították, hogy a FINAGRA műveletei soha nem tartalmaztak állami támogatási elemeket és a FINAGRA mindig normális piaci feltételek között működött az EK-Szerződés állami vállalatokra vonatkozó 92 és 93. cikkéről (jelenleg 87–89. cikk) szóló bizottsági közlemény értelmében (30).

| (105) | Annak bizonyítására, hogy bemutassák: a FINAGRA mindig normális piaci körülmények között működött, a Bizottság kérésére az olasz hatóságok részletesen bemutatták a tizenkét művelet mindegyikét (az 5. cikk értelmében), amelyeket a társaság 1988. december 31-én jóváhagyott (31). |
| --- | --- |

(105)

Annak bizonyítására, hogy bemutassák: a FINAGRA mindig normális piaci körülmények között működött, a Bizottság kérésére az olasz hatóságok részletesen bemutatták a tizenkét művelet mindegyikét (az 5. cikk értelmében), amelyeket a társaság 1988. december 31-én jóváhagyott (31).

| (106) | A Finagra intervencióinak elemzése azt mutatja, hogy a társaság három szinten működött:






  — | részesedések vásárlása, |
| --- | --- | --- |

(106)

A Finagra intervencióinak elemzése azt mutatja, hogy a társaság három szinten működött:

—

részesedések vásárlása,

| — | kölcsönök nyújtása, |
| --- | --- |

—

kölcsönök nyújtása,

| — | garanciák nyújtása. |
| --- | --- |

—

garanciák nyújtása.

| (107) | 2002. október 13-i levelükben az olasz hatóságok hangsúlyozták, hogy, noha a társaság alapszabálya lehetővé tesz mentési és átszervezési műveleteket, a FINAGRA soha nem hajtott végre ilyen típusú műveleteket. |
| --- | --- |

(107)

2002. október 13-i levelükben az olasz hatóságok hangsúlyozták, hogy, noha a társaság alapszabálya lehetővé tesz mentési és átszervezési műveleteket, a FINAGRA soha nem hajtott végre ilyen típusú műveleteket.

VI.3.1. a)   Részesedések vásárlása

| (108) | A Bizottság állami vállalatoknak magáncégekben történő részesedései vásárlásával kapcsolatos állásfoglalását a Bizottságnak az EK-Szerződés 92. és 93. cikkének alkalmazásáról kiadott közleménye szemlélteti. A fenti közlemény szerint „állami részvételen” a központi, regionális vagy helyi adminisztrációban való közvetlen részvételt kell érteni, vagy olyan pénzügyi intézményben vagy más nemzeti vállalatban való közvetlen részvételt, amelyeket az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében állami erőforrásokból finanszíroznak, vagy amelyek fölött gyakorolt központi, regionális vagy helyi irányítás domináns befolyást gyakorol. |
| --- | --- |

(108)

A Bizottság állami vállalatoknak magáncégekben történő részesedései vásárlásával kapcsolatos állásfoglalását a Bizottságnak az EK-Szerződés 92. és 93. cikkének alkalmazásáról kiadott közleménye szemlélteti. A fenti közlemény szerint „állami részvételen” a központi, regionális vagy helyi adminisztrációban való közvetlen részvételt kell érteni, vagy olyan pénzügyi intézményben vagy más nemzeti vállalatban való közvetlen részvételt, amelyeket az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében állami erőforrásokból finanszíroznak, vagy amelyek fölött gyakorolt központi, regionális vagy helyi irányítás domináns befolyást gyakorol.

| (109) | Olaszország a Mezőgazdaságpolitikai Minisztériumon keresztül körülbelül 92 %-os részesedést birtokol a Finagrában, ezért ezt a részesedést „államinak” lehet nevezni a fenti közlemény alapján. |
| --- | --- |

(109)

Olaszország a Mezőgazdaságpolitikai Minisztériumon keresztül körülbelül 92 %-os részesedést birtokol a Finagrában, ezért ezt a részesedést „államinak” lehet nevezni a fenti közlemény alapján.

| (110) | A Szerződés megállapítja a pártatlanság elvét a magántulajdon rendszerével kapcsolatban (korábban 222. cikk) és az állami s magánvállalatok egyenlőségének elvét. Ez azt jelenti, hogy a Bizottság akciója se nem büntetheti, se nem kedvezhet azoknak az állami hatóságoknak, amelyek tőketranszfert hajtanak végre a vállalatoknak. A Bizottság abban sem illetékes, hogy véleményt alkosson a vállalatok finanszírozási módszeréről – kölcsön vagy saját tőke – attól a körülménytől függetlenül, hogy az alapok állami, vagy magáneredetűek-e. Ebben a tekintetben a Bizottságnak meg kell győződnie, hogy a Finagrának más, a mezőgazdasági ágazatban működő vállalkozásokban való részesedése valóban állami támogatást jelent-e az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében, és így az EK-Szerződés 87., 88., 89. cikke alapján kell-e értékelni őket, vagy, ahogy azt az olasz hatóságok állítják, ezek az intervenciók nem jelentettek állami támogatást a fenti közlemény értelmében. |
| --- | --- |

(110)

A Szerződés megállapítja a pártatlanság elvét a magántulajdon rendszerével kapcsolatban (korábban 222. cikk) és az állami s magánvállalatok egyenlőségének elvét. Ez azt jelenti, hogy a Bizottság akciója se nem büntetheti, se nem kedvezhet azoknak az állami hatóságoknak, amelyek tőketranszfert hajtanak végre a vállalatoknak. A Bizottság abban sem illetékes, hogy véleményt alkosson a vállalatok finanszírozási módszeréről – kölcsön vagy saját tőke – attól a körülménytől függetlenül, hogy az alapok állami, vagy magáneredetűek-e. Ebben a tekintetben a Bizottságnak meg kell győződnie, hogy a Finagrának más, a mezőgazdasági ágazatban működő vállalkozásokban való részesedése valóban állami támogatást jelent-e az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében, és így az EK-Szerződés 87., 88., 89. cikke alapján kell-e értékelni őket, vagy, ahogy azt az olasz hatóságok állítják, ezek az intervenciók nem jelentettek állami támogatást a fenti közlemény értelmében.

| (111) | A közlemény négy helyzetet különböztet meg, amelyben az állami hatóságoknak alkalmuk nyílik társasági tőkerészesedés megszerzésére






  a) | vállalat létrehozása; |
| --- | --- | --- |

(111)

A közlemény négy helyzetet különböztet meg, amelyben az állami hatóságoknak alkalmuk nyílik társasági tőkerészesedés megszerzésére

a)

vállalat létrehozása;

| b) | magántulajdon részleges vagy teljes transzfere államiba; |
| --- | --- |

b)

magántulajdon részleges vagy teljes transzfere államiba;

| c) | Egy meglévő állami vállalatba friss tőke injekciója vagy dotációs alapok tőkévé történő átalakítása; |
| --- | --- |

c)

Egy meglévő állami vállalatba friss tőke injekciója vagy dotációs alapok tőkévé történő átalakítása;

| d) | egy meglévő magánvállalatnál részesedés tőkeemeléssel. |
| --- | --- |

d)

egy meglévő magánvállalatnál részesedés tőkeemeléssel.

| (112) | A közvetlen, részleges vagy teljes megvásárlása egy részesedésnek egy már meglévő vállalkozás tőkéjében, friss tőkeapport nélkül, nem jelent állami támogatást a kérdéses vállalkozásnak. |
| --- | --- |

(112)

A közvetlen, részleges vagy teljes megvásárlása egy részesedésnek egy már meglévő vállalkozás tőkéjében, friss tőkeapport nélkül, nem jelent állami támogatást a kérdéses vállalkozásnak.

| (113) | Az olasz hatóságok által átadott információk szerint a Finagrának a magánszektorban korábban meglevő vállalatokba történő intervenciói az érdekelt vállalat részvénytőkéjének emelésének formájában jelentek meg és ezért nem lehet azonnal kizárni, hogy állami támogatást nyújtottak az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében. |
| --- | --- |

(113)

Az olasz hatóságok által átadott információk szerint a Finagrának a magánszektorban korábban meglevő vállalatokba történő intervenciói az érdekelt vállalat részvénytőkéjének emelésének formájában jelentek meg és ezért nem lehet azonnal kizárni, hogy állami támogatást nyújtottak az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében.

| (114) | A friss tőke apportját egy magánvállalkozásnak nem lehet egyértelműen állami támogatásnak tekinteni, amikor a tőkét az állam olyan körülmények között bocsátja rendelkezésre, amelyek elfogadhatók lennének egy normális piaci viszonyok között működő magánberuházó számára. Ha viszont állami támogatásról van szó, amikor a „magán befektető” elvét nem tartják tiszteletben és a friss tőke-apportra olyan körülmények között kerül sor, amelyek nem elfogadhatók egy olyan magánberuházó számára, aki normális piaci körülmények között dolgozik (32). A közlemény 3.2 pontja hat esetet sorol fel, amikor ez bebizonyosodhat. |
| --- | --- |

(114)

A friss tőke apportját egy magánvállalkozásnak nem lehet egyértelműen állami támogatásnak tekinteni, amikor a tőkét az állam olyan körülmények között bocsátja rendelkezésre, amelyek elfogadhatók lennének egy normális piaci viszonyok között működő magánberuházó számára. Ha viszont állami támogatásról van szó, amikor a „magán befektető” elvét nem tartják tiszteletben és a friss tőke-apportra olyan körülmények között kerül sor, amelyek nem elfogadhatók egy olyan magánberuházó számára, aki normális piaci körülmények között dolgozik (32). A közlemény 3.2 pontja hat esetet sorol fel, amikor ez bebizonyosodhat.

| (115) | 2000. október 13-i levelükben az olasz hatóságok kijelentik, hogy a részesedéseket mindig ideiglenes alapon hozták létre öt évnél nem nagyobb időszakra. Előzetes elemzés alapján tehát a részesedések a közlemény 3.3 iii. pontja alkalmazási területére eshetnek, ahol megállapítják, hogy állami támogatás áll fenn, amikor a részesedés rövidtávú, a tartamot és az eladási árat előre megállapítják oly módon, hogy a befektető érezhetően alacsonyabb eredményt ér el annál, mint amit egy tőkepiaci beruházástól várhatott volna el ugyanerre az időszakra. Az olasz hatóságok által nyújtott információk azonban azt mutatták, hogy a 3.3 iii. pontban előirányzott hipotézissel való hasonlóságok az állami támogatás létére vonatkozóan erre az aspektusra korlátozódnak. Valóban, időben korlátozott vásárlás nem volt előirányozva egyetlen dokumentumban sem, és az adminisztrációs tanács belátására bízva döntötték el, amelyben a többi 13 tag is képviseltette magát. A Finagra, amint azt előbb pontosítjuk (120. pont) részesedést vásárolt „pártolótagi” minőségében más szövetkezetekben és így magasabb haszonra tett szert, mint egy rendes befektető. A minden egyes pártoló tagra váró kötelezettség az volt, hogy őrizze meg egy minimális időre a részvényeket, de semmilyen kötelezettségük nem volt arra vonatkozóan, hogy ezen időszak lejártával eladja ezeket. Amint arra korábban rámutattunk, a Finagra egyike volt a több pártoló tagnak, (amelyek között pénzintézetek is szerepeltek) és ugyanazok a szabályok/kötelezettségek vonatkoztak rá, mint bármelyik másik magánbefektetőre. Más vállalkozások esetében a Finagra átlagos részesedése 3-és 3,5 év között ingadozott és az eladás piaci értéken zajlott. Az olasz hatóságok több alkalommal megerősítették, hogy a részvények eladási árát soha nem határozták meg előre, hanem piaci értéken rögzítették. Tagadták bármilyen olyan elem meglétét (jogi dokumentum, írott vagy szóbeli megállapodás vagy bármilyen típusú implicit szándék) amelyik azt mutatta volna, hogy a részesedés árát a priori meghatározták, mivel ez az eladás pillanatában jelentkező piaci érték volt (lásd a 2003. február 27-i levelet). |
| --- | --- |

(115)

2000. október 13-i levelükben az olasz hatóságok kijelentik, hogy a részesedéseket mindig ideiglenes alapon hozták létre öt évnél nem nagyobb időszakra. Előzetes elemzés alapján tehát a részesedések a közlemény 3.3 iii. pontja alkalmazási területére eshetnek, ahol megállapítják, hogy állami támogatás áll fenn, amikor a részesedés rövidtávú, a tartamot és az eladási árat előre megállapítják oly módon, hogy a befektető érezhetően alacsonyabb eredményt ér el annál, mint amit egy tőkepiaci beruházástól várhatott volna el ugyanerre az időszakra. Az olasz hatóságok által nyújtott információk azonban azt mutatták, hogy a 3.3 iii. pontban előirányzott hipotézissel való hasonlóságok az állami támogatás létére vonatkozóan erre az aspektusra korlátozódnak. Valóban, időben korlátozott vásárlás nem volt előirányozva egyetlen dokumentumban sem, és az adminisztrációs tanács belátására bízva döntötték el, amelyben a többi 13 tag is képviseltette magát. A Finagra, amint azt előbb pontosítjuk (120. pont) részesedést vásárolt „pártolótagi” minőségében más szövetkezetekben és így magasabb haszonra tett szert, mint egy rendes befektető. A minden egyes pártoló tagra váró kötelezettség az volt, hogy őrizze meg egy minimális időre a részvényeket, de semmilyen kötelezettségük nem volt arra vonatkozóan, hogy ezen időszak lejártával eladja ezeket. Amint arra korábban rámutattunk, a Finagra egyike volt a több pártoló tagnak, (amelyek között pénzintézetek is szerepeltek) és ugyanazok a szabályok/kötelezettségek vonatkoztak rá, mint bármelyik másik magánbefektetőre. Más vállalkozások esetében a Finagra átlagos részesedése 3-és 3,5 év között ingadozott és az eladás piaci értéken zajlott. Az olasz hatóságok több alkalommal megerősítették, hogy a részvények eladási árát soha nem határozták meg előre, hanem piaci értéken rögzítették. Tagadták bármilyen olyan elem meglétét (jogi dokumentum, írott vagy szóbeli megállapodás vagy bármilyen típusú implicit szándék) amelyik azt mutatta volna, hogy a részesedés árát a priori meghatározták, mivel ez az eladás pillanatában jelentkező piaci érték volt (lásd a 2003. február 27-i levelet).

| (116) | Valóban, az olasz hatóságok szerint ezt az a tény mutatja, hogy egy kivételével minden esetben a Finagra a részvények eladásából pozitív díjazásban részesült. Az egyetlen kivételt egy szövetkezet (ARA) megvásárlása jelentette, amelyik ellenőrzött irányítást kért, 500 000 000 ITL veszteséggel (körülbelül 250 000 EUR). A részvények megvásárlása során elszenvedett veszteséget nem lehet persze annak a jelének tekinteni, hogy a Finagra nem úgy működött, mint bármelyik más magánbefektető, amikor a vállalkozásban való részvényvásárlás korrekt, és szilárd gazdasági és pénzügyi kiáltásokon alapult és minden eszköz rendelkezésre áll, hogy visszaszerezzék a befektetett tőkét. A speciális esetben, amikor elhatározták a vásárlást, a szövetkezet átszervezési és modernizálási folyamatba kezdett azzal a céllal, hogy növelje a termelést és ésszerűsítse az ipari folyamatokat. A szövetkezet magas növekedési potenciált mutatott, mivel mélyen gyökerezett abban a földrajzi szövetben, amelyikben működött. Bevételei 1990. és 1994 között állandóan nőttek és gazdasági mutatói javulást mutattak. A szövetkezet mindazonáltal nehéz helyzetbe került, amikor szembe kellett néznie a modernizálás magas költségeivel és a hús árának csökkenésével. 1966-ban tehát irányítása ellenőrzés alá került. A szövetkezet, amelyik ezen kívül részt vett a 252/92. sz. törvény által finanszírozott integrált projektben, teljesítette a projekt rá eső részét. Az ellenőrzött irányítás befejezésekor az állam visszakapta a finanszírozott beruházásra eső teljes ráfordított összeget. A Finagra részvény-részesedése mindazonáltal elveszett a társaság ellenőrzött irányítása miatt, noha minden visszaszerzési eljárást aktiváltak. Az olasz hatóságok 2004. november 24-i levelükben pontosították, hogy beváltottak egy garanciát 125 000 000 ITL összegben és így a 375 000 000 ITL maradványösszeg a Finagra visszatartott hitelét képezi. Pillanatnyilag a visszaszerzési eljárás még függőben van és a Finagra még visszaszerezheti (a szabályos visszaszerzési eljárások következtében) a kérdéses hitel legalább 40 %-át. |
| --- | --- |

(116)

Valóban, az olasz hatóságok szerint ezt az a tény mutatja, hogy egy kivételével minden esetben a Finagra a részvények eladásából pozitív díjazásban részesült. Az egyetlen kivételt egy szövetkezet (ARA) megvásárlása jelentette, amelyik ellenőrzött irányítást kért, 500 000 000 ITL veszteséggel (körülbelül 250 000 EUR). A részvények megvásárlása során elszenvedett veszteséget nem lehet persze annak a jelének tekinteni, hogy a Finagra nem úgy működött, mint bármelyik más magánbefektető, amikor a vállalkozásban való részvényvásárlás korrekt, és szilárd gazdasági és pénzügyi kiáltásokon alapult és minden eszköz rendelkezésre áll, hogy visszaszerezzék a befektetett tőkét. A speciális esetben, amikor elhatározták a vásárlást, a szövetkezet átszervezési és modernizálási folyamatba kezdett azzal a céllal, hogy növelje a termelést és ésszerűsítse az ipari folyamatokat. A szövetkezet magas növekedési potenciált mutatott, mivel mélyen gyökerezett abban a földrajzi szövetben, amelyikben működött. Bevételei 1990. és 1994 között állandóan nőttek és gazdasági mutatói javulást mutattak. A szövetkezet mindazonáltal nehéz helyzetbe került, amikor szembe kellett néznie a modernizálás magas költségeivel és a hús árának csökkenésével. 1966-ban tehát irányítása ellenőrzés alá került. A szövetkezet, amelyik ezen kívül részt vett a 252/92. sz. törvény által finanszírozott integrált projektben, teljesítette a projekt rá eső részét. Az ellenőrzött irányítás befejezésekor az állam visszakapta a finanszírozott beruházásra eső teljes ráfordított összeget. A Finagra részvény-részesedése mindazonáltal elveszett a társaság ellenőrzött irányítása miatt, noha minden visszaszerzési eljárást aktiváltak. Az olasz hatóságok 2004. november 24-i levelükben pontosították, hogy beváltottak egy garanciát 125 000 000 ITL összegben és így a 375 000 000 ITL maradványösszeg a Finagra visszatartott hitelét képezi. Pillanatnyilag a visszaszerzési eljárás még függőben van és a Finagra még visszaszerezheti (a szabályos visszaszerzési eljárások következtében) a kérdéses hitel legalább 40 %-át.

| (117) | Az előzőek következtében a Finagra rövid távú részesedését önmagában nem lehet állami támogatásnak tekinteni a 87. cikk (1) bekezdése értelmében. |
| --- | --- |

(117)

Az előzőek következtében a Finagra rövid távú részesedését önmagában nem lehet állami támogatásnak tekinteni a 87. cikk (1) bekezdése értelmében.

| (118) | Figyelembe kell venni a részesedés más elemeit is. Egyébként az olasz hatóságok 2001. július 12-i levelükben alapos tanulmányt mutattak be annak érzékeltetésére, hogy részvényvásárlás formájában végrehajtott intervencióikat a piac alapelveinek megfelelően hajtották végre, a társaság pénzügyi helyzetének és különösen hitelvolumen-szerkezetének elmélyült értékelése után. Nem történt semmilyen beruházás, amikor a társaság helyzete olyan volt, hogy nem lehetett a befektetett tőke ésszerű időközben történő megtérülését előrelátni. Amint arra explicit módon rámutattak az olasz hatóságok, minden kérdéses esetben a Finagra intervenciói a társaság elmélyült elemzésén alapultak (a pénzügyi beszámolók elemzése a működés pillanatában), azt a lehetőséget szolgálva, hogy a végrehajtott beruházásokból normális jövedelmet szerezzenek. A társaság pénzügyi helyzete mindig szilárd volt. A vételi döntés előtt egy társaság gazdasági hatékonysága értékeléséhez használt kritériumok a következők voltak:






  — | a társaság piaci elhelyezése (földrajzi környezet, a diverzifikáció szintje, az eladások százaléka a globális és helyi piacon); |
| --- | --- | --- |

(118)

Figyelembe kell venni a részesedés más elemeit is. Egyébként az olasz hatóságok 2001. július 12-i levelükben alapos tanulmányt mutattak be annak érzékeltetésére, hogy részvényvásárlás formájában végrehajtott intervencióikat a piac alapelveinek megfelelően hajtották végre, a társaság pénzügyi helyzetének és különösen hitelvolumen-szerkezetének elmélyült értékelése után. Nem történt semmilyen beruházás, amikor a társaság helyzete olyan volt, hogy nem lehetett a befektetett tőke ésszerű időközben történő megtérülését előrelátni. Amint arra explicit módon rámutattak az olasz hatóságok, minden kérdéses esetben a Finagra intervenciói a társaság elmélyült elemzésén alapultak (a pénzügyi beszámolók elemzése a működés pillanatában), azt a lehetőséget szolgálva, hogy a végrehajtott beruházásokból normális jövedelmet szerezzenek. A társaság pénzügyi helyzete mindig szilárd volt. A vételi döntés előtt egy társaság gazdasági hatékonysága értékeléséhez használt kritériumok a következők voltak:

—

a társaság piaci elhelyezése (földrajzi környezet, a diverzifikáció szintje, az eladások százaléka a globális és helyi piacon);

| — | a társaság profit/nyereség generálási tendenciái és azoknak az okoknak a kritikus elemzése, amelyek ezeket a profitokat meghatározzák; |
| --- | --- |

—

a társaság profit/nyereség generálási tendenciái és azoknak az okoknak a kritikus elemzése, amelyek ezeket a profitokat meghatározzák;

| — | bruttó működési marzs, marginális profit és tiszta vagyon; |
| --- | --- |

—

bruttó működési marzs, marginális profit és tiszta vagyon;

| — | a pénzügyi vezetés hatékonysága a teljes erőforrás felhasználásában. |
| --- | --- |

—

a pénzügyi vezetés hatékonysága a teljes erőforrás felhasználásában.

Ezeket a kritériumokat a Finagra belső szabályozásában részletezték és kodifikálták.

Az olasz hatóságok részletezték öt társaság/szövetkezet részvényvásárlásainak jellemzőt, pontosan meghatározva a társaságok helyzetét a fent említett paraméterek mindegyike alapján (lásd a 2002. február 5-i levelet és a 2004. november 26-i levelet).

| (119) | A FINAGRA egy társaságon belüli részesedése általában nem képviselt a vásárlás tárgyát képező társaság tőkéjének 30 %-nál többet, és soha nem haladta meg a FINAGRA tőkéjének 10 %-át abban a pillanatban, mikor döntés született a részesedés megvásárlási eljárásról, amint azt a következő tábla mutatja.
  4. táblázat
  A Finagra részesedése a vállalatok nettó tőkéjében (33)









  Társaság | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| MCLC | Nettó tőke | FINAGRA | % |
| 1994 | 28 412 481 648 | 1 240 200 000 | 4,36 |
| 1995 | 28 458 138 741 | 2 479 800 000 | 8,71 |
| 1996 | 30 546 834 954 | 2 479 800 000 | 8,12 |
| 1997 | 32 191 589 226 | 2 479 800 000 | 7,70 |
| 1998 | 33 957 143 898 | 2 479 800 000 | 7,30 |
| 1999 | 32 090 948 834 | 1 239 600 000 | 3,86 |
| 2000 | 34 682 267 274 | 1 239 600 000 | 3,57 |
| Unicarni | Nettó tőke | FINAGRA | % |
| 1994 | 12 669 243 845 | 2 000 000 000 | 15,79 |
| 1995 | 13 416 526 526 | 2 000 000 000 | 14,91 |
| 1996 | 14 558 518 843 | 2 060 000 000 | 14,15 |
| 1997 | 51 844 215 895 | 1 060 000 000 | 2,04 |
| 1998 | 51 918 316 470 | 1 075 000 000 | 2,07 |
| 1999 | 57 568 500 113 | 765 899 344 | 1,33 |
| 2000 | 60 804 913 354 | 795 580 426 | 1,31 |
| 2001 | 63 879 483 570 | 778 153 996 | 1,22 |
| 2002 | 64 931 137 640 | 799 164 462 | 1,23 |
| Ultrocchi | Nettó tőke | FINAGRA | % |
| 1995 | 46 033 965 272 | 1 805 200 000 | 3,92 |
| 1996 | 46 202 537 881 | 1 805 200 000 | 3,91 |
| 1997 | 46 376 056 268 | 1 805 200 000 | 3,89 |
| Guardamiglio | Nettó tőke | FINAGRA | % |
| 1995 | 9 807 056 542 | 0 | 0,00 |
| 1996 | 17 688 327 264 | 3 000 000 000 | 16,96 |
| 1997 | 17 457 904 625 | 3 000 000 000 | 17,18 |
| 1998 | 17 703 648 203 | 3 000 000 000 | 16,95 |

(119)

A FINAGRA egy társaságon belüli részesedése általában nem képviselt a vásárlás tárgyát képező társaság tőkéjének 30 %-nál többet, és soha nem haladta meg a FINAGRA tőkéjének 10 %-át abban a pillanatban, mikor döntés született a részesedés megvásárlási eljárásról, amint azt a következő tábla mutatja.

4. táblázat

A Finagra részesedése a vállalatok nettó tőkéjében (33)

Társaság

MCLC

Nettó tőke

FINAGRA

%

1994

28 412 481 648

1 240 200 000

4,36

1995

28 458 138 741

2 479 800 000

8,71

1996

30 546 834 954

2 479 800 000

8,12

1997

32 191 589 226

2 479 800 000

7,70

1998

33 957 143 898

2 479 800 000

7,30

1999

32 090 948 834

1 239 600 000

3,86

2000

34 682 267 274

1 239 600 000

3,57

Unicarni

Nettó tőke

FINAGRA

%

1994

12 669 243 845

2 000 000 000

15,79

1995

13 416 526 526

2 000 000 000

14,91

1996

14 558 518 843

2 060 000 000

14,15

1997

51 844 215 895

1 060 000 000

2,04

1998

51 918 316 470

1 075 000 000

2,07

1999

57 568 500 113

765 899 344

1,33

2000

60 804 913 354

795 580 426

1,31

2001

63 879 483 570

778 153 996

1,22

2002

64 931 137 640

799 164 462

1,23

Ultrocchi

Nettó tőke

FINAGRA

%

1995

46 033 965 272

1 805 200 000

3,92

1996

46 202 537 881

1 805 200 000

3,91

1997

46 376 056 268

1 805 200 000

3,89

Guardamiglio

Nettó tőke

FINAGRA

%

1995

9 807 056 542

0

0,00

1996

17 688 327 264

3 000 000 000

16,96

1997

17 457 904 625

3 000 000 000

17,18

1998

17 703 648 203

3 000 000 000

16,95

| (120) | A társaságok mindig normális beruházási kilátásokat és elégséges saját finanszírozási marzsot mutattak. A végrehajtott műveleteknél a FINAGRA meghatározta a végrehajtott befektetések átruházásának a kritériumait és garanciákat kapott a többi féltől a fenti közlemény által tartalmazott alapelvekkel kapcsolatban. Amint azt a FINAGRA alapszabálya előirányozza, az irányító Tanács öt tagból állt, akik a kisebbségi társakat (bankok, hitelintézetek és magánvállalatok) is képviselték. A tanács minden döntését többségi alapon, és a Kormánytól teljesen függetlenül hozta. Ezeket a döntéseket az államigazgatásnak nem kell ratifikálnia vagy ellenőriznie. Az irányítótanács minden intervenciót teljesen függetlenül értékel, tevékenységét a kereskedelmi bankoknál alkalmazott előírások tiszteletben tartásával végzi (385/93 sz. törvényerejű rendelet). A tanács a FINAGRA pénzügyi és hiteltevékenységét az államtól teljesen függetlenül végzi, döntéseit három elemre: a kockázatra, a várt jövedelemre és a vállalat gazdasági hatékonyságára alapozza. Ezeket az eljárásokat a FINAGRA belső szabályozása rögzíti. |
| --- | --- |

(120)

A társaságok mindig normális beruházási kilátásokat és elégséges saját finanszírozási marzsot mutattak. A végrehajtott műveleteknél a FINAGRA meghatározta a végrehajtott befektetések átruházásának a kritériumait és garanciákat kapott a többi féltől a fenti közlemény által tartalmazott alapelvekkel kapcsolatban. Amint azt a FINAGRA alapszabálya előirányozza, az irányító Tanács öt tagból állt, akik a kisebbségi társakat (bankok, hitelintézetek és magánvállalatok) is képviselték. A tanács minden döntését többségi alapon, és a Kormánytól teljesen függetlenül hozta. Ezeket a döntéseket az államigazgatásnak nem kell ratifikálnia vagy ellenőriznie. Az irányítótanács minden intervenciót teljesen függetlenül értékel, tevékenységét a kereskedelmi bankoknál alkalmazott előírások tiszteletben tartásával végzi (385/93 sz. törvényerejű rendelet). A tanács a FINAGRA pénzügyi és hiteltevékenységét az államtól teljesen függetlenül végzi, döntéseit három elemre: a kockázatra, a várt jövedelemre és a vállalat gazdasági hatékonyságára alapozza. Ezeket az eljárásokat a FINAGRA belső szabályozása rögzíti.

| (121) | Ezen kívül, amikor a részvétel a szövetkezetekre vonatkozott, a Finagra pártoló tagként vett részt. Ez azt jelentette, hogy az olasz normatíva szerint speciális pozíciót foglalt el a szövetkezetek rendes tagjaival szemben, vagyis:






  — | nagyobb profitot ért el, mint a rendes tagok (átlagosan 2 %-kal többet), |
| --- | --- | --- |

(121)

Ezen kívül, amikor a részvétel a szövetkezetekre vonatkozott, a Finagra pártoló tagként vett részt. Ez azt jelentette, hogy az olasz normatíva szerint speciális pozíciót foglalt el a szövetkezetek rendes tagjaival szemben, vagyis:

—

nagyobb profitot ért el, mint a rendes tagok (átlagosan 2 %-kal többet),

| — | egy igazgatótanácsi tagot és egy számvizsgáló bizottsági tagot nevezhetett ki, |
| --- | --- |

—

egy igazgatótanácsi tagot és egy számvizsgáló bizottsági tagot nevezhetett ki,

| — | pártoló tagként részvételt szerezve egy szövetkezetben a Finagra megszerezte a befektetett tőke 50 %-a fölötti garanciát, zálog formájában. Ezt a garanciát a többi tagtól nem kérték és különleges garancia volt a Finagra részesedésének alárendelve. |
| --- | --- |

—

pártoló tagként részvételt szerezve egy szövetkezetben a Finagra megszerezte a befektetett tőke 50 %-a fölötti garanciát, zálog formájában. Ezt a garanciát a többi tagtól nem kérték és különleges garancia volt a Finagra részesedésének alárendelve.

| (122) | Ezen a módon a Finagra, pártoló tagként részesedést szerezve szövetkezetekben, úgy működött, mint bármelyik más privát partner, nagyobb részben bankok és hitelintézetek, ugyanolyan feltételekkel. Az olasz hatóságok ezt bebizonyították, benyújtották az összes hitelintézet és magánvállalat listáját, amelyek a Finagra által részesedéssel bíró szövetkezetekben pártoló tagként vettek részt (34) (lásd 5. táblázat 136. pont). Ezek egyébként benyújtották egy banknak az egyik szövetkezetre, az MCLC-re vonatkozó intervenciójának dokumentációját, hogy bemutassák, hogy a Finagra ugyanolyan feltételek mellett dolgozott, mint bármelyik privát pártoló tag, azzal az egyetlen különbséggel, hogy a Finagra nagyobb garanciákat kért egy olyan döntés előtt, hogy finanszírozzon-e egy szövetkezetet támogató tagként. Ezen kívül határozatokat adtak ki az Unicarni pártoló tagjainak szánt kvóták kibocsátásra és sok magán-hitelintézet kérte, hogy pártoló tag szeretne lenni, (és el is fogadták). |
| --- | --- |

(122)

Ezen a módon a Finagra, pártoló tagként részesedést szerezve szövetkezetekben, úgy működött, mint bármelyik más privát partner, nagyobb részben bankok és hitelintézetek, ugyanolyan feltételekkel. Az olasz hatóságok ezt bebizonyították, benyújtották az összes hitelintézet és magánvállalat listáját, amelyek a Finagra által részesedéssel bíró szövetkezetekben pártoló tagként vettek részt (34) (lásd 5. táblázat 136. pont). Ezek egyébként benyújtották egy banknak az egyik szövetkezetre, az MCLC-re vonatkozó intervenciójának dokumentációját, hogy bemutassák, hogy a Finagra ugyanolyan feltételek mellett dolgozott, mint bármelyik privát pártoló tag, azzal az egyetlen különbséggel, hogy a Finagra nagyobb garanciákat kért egy olyan döntés előtt, hogy finanszírozzon-e egy szövetkezetet támogató tagként. Ezen kívül határozatokat adtak ki az Unicarni pártoló tagjainak szánt kvóták kibocsátásra és sok magán-hitelintézet kérte, hogy pártoló tag szeretne lenni, (és el is fogadták).

| (123) | A Finagrától kiegészítésként kért garancia egy jelzálog bejegyzéséből állt: a részvények 50 %-ának a Finagra javára történő bejegyzéséből. Példaként említve az MCLC esetében az állami jelzálog 1 240 000 000 ITL-t tett ki (a Finagra által visszatartott 2 479 800 000 értékű részvényekre) és az Unicarni esetében ez 674 000 000 ITL-re rúgott (a Finagra által visszatartott 2 850 900 000 ITL értékű részvényekre). Az olasz hatóságok hangsúlyozták, hogy az ilyen kiegészítő garanciát (amely jelentős a Finagra által tartott részvényekhez viszonyítva) más magán pártoló tagok nem kérték, és hogy szerintük további bizonyíték, hogy a Finagra a magánbefektetők ugyanazon (sőt még szigorúbb) kritériumait alkalmazta. |
| --- | --- |

(123)

A Finagrától kiegészítésként kért garancia egy jelzálog bejegyzéséből állt: a részvények 50 %-ának a Finagra javára történő bejegyzéséből. Példaként említve az MCLC esetében az állami jelzálog 1 240 000 000 ITL-t tett ki (a Finagra által visszatartott 2 479 800 000 értékű részvényekre) és az Unicarni esetében ez 674 000 000 ITL-re rúgott (a Finagra által visszatartott 2 850 900 000 ITL értékű részvényekre). Az olasz hatóságok hangsúlyozták, hogy az ilyen kiegészítő garanciát (amely jelentős a Finagra által tartott részvényekhez viszonyítva) más magán pártoló tagok nem kérték, és hogy szerintük további bizonyíték, hogy a Finagra a magánbefektetők ugyanazon (sőt még szigorúbb) kritériumait alkalmazta.

| (124) | Utolsó elemként az olasz hatóságok ezen kívül megjegyezték, hogy a FINAGRA zárómérlege mindig pozitív tőkehozamot mutatott. |
| --- | --- |

(124)

Utolsó elemként az olasz hatóságok ezen kívül megjegyezték, hogy a FINAGRA zárómérlege mindig pozitív tőkehozamot mutatott.

| (125) | Az előző elemek alapján a Bizottság levonhatja a következtetést, hogy a részvényrészesedések megvásárlásával a Finagra úgy működött, mint piaci körülmények között bármelyik másik magánbefektető. A kérdéses vásárlással kapcsolatban tehát nem jelentek meg állami támogatási elemek a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében. |
| --- | --- |

(125)

Az előző elemek alapján a Bizottság levonhatja a következtetést, hogy a részvényrészesedések megvásárlásával a Finagra úgy működött, mint piaci körülmények között bármelyik másik magánbefektető. A kérdéses vásárlással kapcsolatban tehát nem jelentek meg állami támogatási elemek a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében.

VI.3.1. b)   Kölcsönök nyújtása

| (126) | Amint arra a fenti 106. pontban rámutattunk, a Finagra tevékenysége magába foglalta a hitelek nyújtását mezőgazdasági ágazatban működő vállalatoknak. Az olasz hatóságok által benyújtott információk alapján a Finagra összesen 17 800 millió ITL értékben nyújtott kölcsönöket. |
| --- | --- |

(126)

Amint arra a fenti 106. pontban rámutattunk, a Finagra tevékenysége magába foglalta a hitelek nyújtását mezőgazdasági ágazatban működő vállalatoknak. Az olasz hatóságok által benyújtott információk alapján a Finagra összesen 17 800 millió ITL értékben nyújtott kölcsönöket.

| (127) | 2002. október 13-i levelükben az olasz hatóságok kijelentették, hogy a kölcsönöket mindig piaci alapon nyújtották, olyan kamatlábat alkalmazva, amelyik tükrözte a nyújtott hitellel kapcsolatos kockázatot, és ami soha nem volt alacsonyabb a kölcsön nyújtásának pillanatában érvényesnél. |
| --- | --- |

(127)

2002. október 13-i levelükben az olasz hatóságok kijelentették, hogy a kölcsönöket mindig piaci alapon nyújtották, olyan kamatlábat alkalmazva, amelyik tükrözte a nyújtott hitellel kapcsolatos kockázatot, és ami soha nem volt alacsonyabb a kölcsön nyújtásának pillanatában érvényesnél.

| (128) | A kölcsönöket olyan kamatlábbal nyújtották, ami megfelelt a 18 hónapos vagy hosszabb állampapíroknál (Rendistato) alkalmazottnak, mínusz 5 pont. A minimális kamatlábat 3 %-ban rögzítették. Általában az állampapírok kamatlábat tekintik referenciapontnak a pénzügyi beruházások gazdasági hozamának meghatározáshoz. Egy befektetést akkor tekintenek jövedelmezőnek, ha előrelátható hozama legalább akkora, mint amit úgy lehet elérni, ha ezt az összeget állampapírokba fektetjük. Mindazonáltal, a Rendistato jövedelmének 5 ponttal való csökkentése azt jelenti, hogy a Finagranál kölcsön nyújtásakor alacsonyabb kamatokat fogadtak el a piacinál. |
| --- | --- |

(128)

A kölcsönöket olyan kamatlábbal nyújtották, ami megfelelt a 18 hónapos vagy hosszabb állampapíroknál (Rendistato) alkalmazottnak, mínusz 5 pont. A minimális kamatlábat 3 %-ban rögzítették. Általában az állampapírok kamatlábat tekintik referenciapontnak a pénzügyi beruházások gazdasági hozamának meghatározáshoz. Egy befektetést akkor tekintenek jövedelmezőnek, ha előrelátható hozama legalább akkora, mint amit úgy lehet elérni, ha ezt az összeget állampapírokba fektetjük. Mindazonáltal, a Rendistato jövedelmének 5 ponttal való csökkentése azt jelenti, hogy a Finagranál kölcsön nyújtásakor alacsonyabb kamatokat fogadtak el a piacinál.

| (129) | Ebben a tekintetben az olasz hatóságok megfigyelték, hogy azoknak a vállalatoknak a kiválasztását, amelyeknek e hiteleket nyújtották, különös figyelemmel történt azzal a céllal, hogy minimalizálják a fizetésképtelenség kockázatát. Valóban a kölcsönök nyújtásánál a Finagra úgy cselekedett, mint bármelyik piaci körülmények között működő pénzintézet, megvizsgálva a kölcsön nyújtásának lehetőségét a fent említett kedvezményezetteknek. A kölcsönöket a kérelmezők által bemutatott beruházások alapján nyújtották és a Szerződések mindig azon társaságok kötelezettségeivel összeegyeztetve irányozták elő a kölcsönnyújtás és a visszafizetés feltételeit, amelyek a kölcsönt kérték. A Szerződések mindig 48 hónapon belül írták elő a törlesztést, vagy a teljesítés elmulasztása vagy késedelme esetén azonnal. A kölcsönöket mindig gazdaságilag érvényes projektek támogatására nyújtották és a különféle alanyok aggregálásrára konkrét ipari programokon alapuló, reális fejlesztési célú projektek irányítására. A visszafizetési képességet a FINAGRA a rendelkezésre álló dokumentumok (pénzügyi beszámolók, beruházási projektek, hároméves tervek) valamint az ezt követő, a hitelintézetek ebből a célból végzett felmérésével összhangban levő elemzések alapján értékelte Egyébként mindegyik érdekelt társaság a megállapított határidőre visszafizette a megfelelő összegeket, ami az olasz hatóságok szerint azt mutatja, hogy a társaságok kiválasztása tisztán gazdasági kritériumokon alapult és az volt a célja, hogy minimalizálja a nem fizetés kockázatát. |
| --- | --- |

(129)

Ebben a tekintetben az olasz hatóságok megfigyelték, hogy azoknak a vállalatoknak a kiválasztását, amelyeknek e hiteleket nyújtották, különös figyelemmel történt azzal a céllal, hogy minimalizálják a fizetésképtelenség kockázatát. Valóban a kölcsönök nyújtásánál a Finagra úgy cselekedett, mint bármelyik piaci körülmények között működő pénzintézet, megvizsgálva a kölcsön nyújtásának lehetőségét a fent említett kedvezményezetteknek. A kölcsönöket a kérelmezők által bemutatott beruházások alapján nyújtották és a Szerződések mindig azon társaságok kötelezettségeivel összeegyeztetve irányozták elő a kölcsönnyújtás és a visszafizetés feltételeit, amelyek a kölcsönt kérték. A Szerződések mindig 48 hónapon belül írták elő a törlesztést, vagy a teljesítés elmulasztása vagy késedelme esetén azonnal. A kölcsönöket mindig gazdaságilag érvényes projektek támogatására nyújtották és a különféle alanyok aggregálásrára konkrét ipari programokon alapuló, reális fejlesztési célú projektek irányítására. A visszafizetési képességet a FINAGRA a rendelkezésre álló dokumentumok (pénzügyi beszámolók, beruházási projektek, hároméves tervek) valamint az ezt követő, a hitelintézetek ebből a célból végzett felmérésével összhangban levő elemzések alapján értékelte Egyébként mindegyik érdekelt társaság a megállapított határidőre visszafizette a megfelelő összegeket, ami az olasz hatóságok szerint azt mutatja, hogy a társaságok kiválasztása tisztán gazdasági kritériumokon alapult és az volt a célja, hogy minimalizálja a nem fizetés kockázatát.

| (130) | A Finagra által beszedett minimális kamatláb 1999. május végén 3 % volt, bizonyos időszak eltelte után pedig 2 % (2000. júniusáig, amikor a Finagra beolvadt a Sviluppo Italiába). Egyértelműen alacsonyabb kamatokról van szó, mint a Bizottságnak a kérdésese időszakban alkalmazott referenciakamatai. |
| --- | --- |

(130)

A Finagra által beszedett minimális kamatláb 1999. május végén 3 % volt, bizonyos időszak eltelte után pedig 2 % (2000. júniusáig, amikor a Finagra beolvadt a Sviluppo Italiába). Egyértelműen alacsonyabb kamatokról van szó, mint a Bizottságnak a kérdésese időszakban alkalmazott referenciakamatai.

| (131) | Mindazonáltal nem lehet különbséget tenni szövetkezetek és magánvállalatok között, amelyek kölcsönöket kaptak. Csak két szövetkezet kapott kölcsönöket a Finagrától (az MCLC és az Unicarni) 8,3 milliárd ITL teljes összegben. |
| --- | --- |

(131)

Mindazonáltal nem lehet különbséget tenni szövetkezetek és magánvállalatok között, amelyek kölcsönöket kaptak. Csak két szövetkezet kapott kölcsönöket a Finagrától (az MCLC és az Unicarni) 8,3 milliárd ITL teljes összegben.

| (132) | A szövetkezetek esetében a kölcsönöket a Finagra a pártoló tagok, az 59/92. sz. törvény által előirányzott szövetkezeti tagok számára megállapított feltételek alapján nyújtotta, (lásd a fenti, 120. pont alatti leírást). A kölcsön nyújtásáról a Finagra dönt a kölcsön jövedelme alapján a szövetkezetek alapszabályában rögzített vonatkozó kamatlábak függvényében. Ezeket a döntéseket a Finagra igazgatótanácsa hozta, ebben minden pártoló tag és más tag képviselteti magát (köztük, amint arra korábban rámutattunk, különböző bankok, hitelintézetek és magánberuházók). |
| --- | --- |

(132)

A szövetkezetek esetében a kölcsönöket a Finagra a pártoló tagok, az 59/92. sz. törvény által előirányzott szövetkezeti tagok számára megállapított feltételek alapján nyújtotta, (lásd a fenti, 120. pont alatti leírást). A kölcsön nyújtásáról a Finagra dönt a kölcsön jövedelme alapján a szövetkezetek alapszabályában rögzített vonatkozó kamatlábak függvényében. Ezeket a döntéseket a Finagra igazgatótanácsa hozta, ebben minden pártoló tag és más tag képviselteti magát (köztük, amint arra korábban rámutattunk, különböző bankok, hitelintézetek és magánberuházók).

| (133) | Az alkalmazott kamatlábak részét alkották a tőkebefektetések elvárt jövedelmének, amelyekre a Finagra, pártoló tagi minőségben magasabb jövedelmet várt el, mint a rendes tagoktól, így tehát ez a Finagra globális befektetési stratégiájába lépett be. Valójában a Finagra nem csak hogy közvetlenül ellenőrizni tudta azoknak a társaságoknak a vezetését, amelyek a kölcsönöket kapták (35), és tudott magasabb profitot elérni, hanem csökkenteni is tudta az irányítási költségeket, mivel tagjai neves bankok és hitelintézetek voltak. Az olasz hatóságok kijelentették, hogy a többi privát pártoló tag, mivel pénzt kölcsönzött a szövetkezeteknek, amelyeknek tagja volt, ugyanazokat a kamatlábakat alkalmazta, amennyiben a társak által kapott kölcsönökre vonatkozó szabályozásban meghatározott kamatokról volt szó, mint amiket a szövetkezetek hagytak jóvá. |
| --- | --- |

(133)

Az alkalmazott kamatlábak részét alkották a tőkebefektetések elvárt jövedelmének, amelyekre a Finagra, pártoló tagi minőségben magasabb jövedelmet várt el, mint a rendes tagoktól, így tehát ez a Finagra globális befektetési stratégiájába lépett be. Valójában a Finagra nem csak hogy közvetlenül ellenőrizni tudta azoknak a társaságoknak a vezetését, amelyek a kölcsönöket kapták (35), és tudott magasabb profitot elérni, hanem csökkenteni is tudta az irányítási költségeket, mivel tagjai neves bankok és hitelintézetek voltak. Az olasz hatóságok kijelentették, hogy a többi privát pártoló tag, mivel pénzt kölcsönzött a szövetkezeteknek, amelyeknek tagja volt, ugyanazokat a kamatlábakat alkalmazta, amennyiben a társak által kapott kölcsönökre vonatkozó szabályozásban meghatározott kamatokról volt szó, mint amiket a szövetkezetek hagytak jóvá.

| (134) | Az olasz hatóságok szerint tehát a Finagra kölcsöneinél alkalmazott kamatokat más, a kölcsön nyújtásával kapcsolatban lévő feltételek fényében kell értékelni, vagyis






  — | a szövetkezetek pártoló tagja és a kölcsönadó közötti kapcsolat; |
| --- | --- | --- |

(134)

Az olasz hatóságok szerint tehát a Finagra kölcsöneinél alkalmazott kamatokat más, a kölcsön nyújtásával kapcsolatban lévő feltételek fényében kell értékelni, vagyis

—

a szövetkezetek pártoló tagja és a kölcsönadó közötti kapcsolat;

| — | az a tény, hogy a kölcsönnél alkalmazott kamatok minden pártoló tagnál ugyanazok; |
| --- | --- |

—

az a tény, hogy a kölcsönnél alkalmazott kamatok minden pártoló tagnál ugyanazok;

| — | a Finagra közvetlen részvétele a kölcsönnel kedvezményezett szövetkezetek irányításában, igazgatótanácsaikban való részvételén keresztül; |
| --- | --- |

—

a Finagra közvetlen részvétele a kölcsönnel kedvezményezett szövetkezetek irányításában, igazgatótanácsaikban való részvételén keresztül;

| — | a tőkejövedelem 2 %-kal magasabb, mint a szövetkezetek bármelyik más „rendes” tagjáé; |
| --- | --- |

—

a tőkejövedelem 2 %-kal magasabb, mint a szövetkezetek bármelyik más „rendes” tagjáé;

| — | az a tény, hogy a Finagra csak olyan szövetkezeteknek nyújt kölcsönt, amelyek garanciát adtak a visszafizetésre, szigorúbb szabályokat alkalmazva a hitelnyújtásnál; |
| --- | --- |

—

az a tény, hogy a Finagra csak olyan szövetkezeteknek nyújt kölcsönt, amelyek garanciát adtak a visszafizetésre, szigorúbb szabályokat alkalmazva a hitelnyújtásnál;

| — | a Finagra alacsony irányítási költségei annak a ténynek köszönhetően, hogy olyan bankok vesznek benne részt, amelyek megengedik, hogy alacsonyabb kamatokat érjenek el; |
| --- | --- |

—

a Finagra alacsony irányítási költségei annak a ténynek köszönhetően, hogy olyan bankok vesznek benne részt, amelyek megengedik, hogy alacsonyabb kamatokat érjenek el;

| — | a tőkegyűjtés belső szabályzata, amely a minimális kamatot 1999. májusáig 3 %-ban írja elő, akkor is, amikor a Rendistato mínusz 5 pont alkalmazása nullához közeli értékhez, sőt bizonyos esetekben negatív értékhez vezetne. |
| --- | --- |

—

a tőkegyűjtés belső szabályzata, amely a minimális kamatot 1999. májusáig 3 %-ban írja elő, akkor is, amikor a Rendistato mínusz 5 pont alkalmazása nullához közeli értékhez, sőt bizonyos esetekben negatív értékhez vezetne.

| (135) | Abból a célból, hogy megmutassák, a Finagra egyike volt ezen szövetkezetek pártoló tagjainak, az olasz hatóságok benyújtották a kérés szövegét (és az elfogadó választ), amit sok olasz szövetkezet nyújtott be azzal a céllal, hogy pártoló tagjai legyenek az MCLC-nek és az Unicarninak, ugyanolyan feltételekkel, mint a Finagra. |
| --- | --- |

(135)

Abból a célból, hogy megmutassák, a Finagra egyike volt ezen szövetkezetek pártoló tagjainak, az olasz hatóságok benyújtották a kérés szövegét (és az elfogadó választ), amit sok olasz szövetkezet nyújtott be azzal a céllal, hogy pártoló tagjai legyenek az MCLC-nek és az Unicarninak, ugyanolyan feltételekkel, mint a Finagra.

| (136) | Az MCLC és az Unicarni pártoló tagjainak számát a következő táblázat mutatja:
  5. táblázat
  Az MCLC és az Unicarni pártoló tagjai | Az MLCL és az Unicarni pártoló tagjai |
| --- | --- | --- |
| 1994 | 23 |
| 1995 | 35 |
| 1996 | 39 |
| 1997 | 52 |
| 1998 | 55 |
| 1999. | 58 |
| 2000. | 61 |
| 2001. | 79 |
| 2002.. | 93 |
| 2003 | 103 |

(136)

Az MCLC és az Unicarni pártoló tagjainak számát a következő táblázat mutatja:

5. táblázat

Az MCLC és az Unicarni pártoló tagjai

Az MLCL és az Unicarni pártoló tagjai

1994

23

1995

35

1996

39

1997

52

1998

55

1999.

58

2000.

61

2001.

79

2002..

93

2003

103

2004-ben az Unicarninak 10 pártoló tagja volt 5 918 000 EUR finanszírozási kvóta értékben, az MCLC-nek pedig 64 pártoló tagja 1 559 286 EUR finanszírozási kvóta értékben.

| (137) | A kölcsönök odaítélésében minden pártoló tagra a kölcsönnyújtásra a szövetkezetek igazgatósága által jóváhagyott szabályok vonatkoztak. A kölcsönöket olyan kamattal nyújtották, ami megfelelt a 18 hónapos vagy hosszabb állampapíroknál (Rendistato) alkalmazottnak mínusz 5 pont. A minimálisan kért kamatot 1999. májusáig 3 %-ban rögzítették. A Finagra tehát a kölcsönöknek a szövetkezetek számára történő nyújtásában úgy működött, mint bármelyik másik (egyéni) pártoló tag. |
| --- | --- |

(137)

A kölcsönök odaítélésében minden pártoló tagra a kölcsönnyújtásra a szövetkezetek igazgatósága által jóváhagyott szabályok vonatkoztak. A kölcsönöket olyan kamattal nyújtották, ami megfelelt a 18 hónapos vagy hosszabb állampapíroknál (Rendistato) alkalmazottnak mínusz 5 pont. A minimálisan kért kamatot 1999. májusáig 3 %-ban rögzítették. A Finagra tehát a kölcsönöknek a szövetkezetek számára történő nyújtásában úgy működött, mint bármelyik másik (egyéni) pártoló tag.

| (138) | A támogató tagok a két szövetkezettől szerzett alapok jelentős részét nyújtották. Amint azt a következő táblázat mutatja, az MCLC és az Unicarni 1996 és 2003 között kölcsönöket kapott a Finagrától és más magánbefektetőktől, minden pártoló tagtól.
  6. táblázat
  Kölcsönök nyújtása az MCLC-nek és az Unicarni-nak minden pártoló tagtól az 1996-2003 közötti időszakban








  Év | Pártoló tagoktól kapott kölcsönök összesen (ITL) | Pártoló tagok száma | A Finagra által nyújtott kölcsönök (ITL) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1996 | 6 390 361 001 | 39 | 3 500 000 000 (36) |
| 1997 | 6 727 572 001 | 48 | |
| 1998 | 10 366 345 007 | 51 | 33 000 000 000 (37) |
| 1999 | 10 274 854 007 | 53 | |
| 2000 | 8 342 949 006 | 53 | |
| 2001 | 8 520 314 006 | 54 | |
| 2002 | 6 603 670 715 | 91 | |
| 2003 | 7 491 842 237 | 98 | |

(138)

A támogató tagok a két szövetkezettől szerzett alapok jelentős részét nyújtották. Amint azt a következő táblázat mutatja, az MCLC és az Unicarni 1996 és 2003 között kölcsönöket kapott a Finagrától és más magánbefektetőktől, minden pártoló tagtól.

6. táblázat

Kölcsönök nyújtása az MCLC-nek és az Unicarni-nak minden pártoló tagtól az 1996-2003 közötti időszakban

Év

Pártoló tagoktól kapott kölcsönök összesen (ITL)

Pártoló tagok száma

A Finagra által nyújtott kölcsönök (ITL)

1996

6 390 361 001

39

3 500 000 000 (36)

1997

6 727 572 001

48

1998

10 366 345 007

51

33 000 000 000 (37)

1999

10 274 854 007

53

2000

8 342 949 006

53

2001

8 520 314 006

54

2002

6 603 670 715

91

2003

7 491 842 237

98

| (139) | Az a tény, hogy ezeket a kölcsönöket ugyanolyan feltételekkel nyújtották, mint a többi magánbefektető, aki jelentős mértékben fektetett be azokba a szövetkezetekbe, amelyekbe a Finagra pártoló tagi minőségben lépett be, mutatja az egyenlő bánásmód elvének tiszteletben tartását. |
| --- | --- |

(139)

Az a tény, hogy ezeket a kölcsönöket ugyanolyan feltételekkel nyújtották, mint a többi magánbefektető, aki jelentős mértékben fektetett be azokba a szövetkezetekbe, amelyekbe a Finagra pártoló tagi minőségben lépett be, mutatja az egyenlő bánásmód elvének tiszteletben tartását.

| (140) | Az előző megfontolások alapján a Bizottság azt a következtetést vonhatja le, hogy a szövetkezeteknek nyújtott kölcsönöknél a Finagra úgy viselkedett, ahogy azt ugyanolyan körülmények között egy piacon működő magánbefektető tette volna. Az, hogy a Finagra előnyben részesít bizonyos mezőgazdasági kölcsönfelvevőket, abból az alapszabályból eredő hajlandóságból és elkötelezettségből ered, hogy mezőgazdasági vállalatoknál járjon közbe. Ebből a szempontból a Finagra által a szövetkezeteknek nyújtott kölcsönök nem jelentettek állami támogatást a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében. |
| --- | --- |

(140)

Az előző megfontolások alapján a Bizottság azt a következtetést vonhatja le, hogy a szövetkezeteknek nyújtott kölcsönöknél a Finagra úgy viselkedett, ahogy azt ugyanolyan körülmények között egy piacon működő magánbefektető tette volna. Az, hogy a Finagra előnyben részesít bizonyos mezőgazdasági kölcsönfelvevőket, abból az alapszabályból eredő hajlandóságból és elkötelezettségből ered, hogy mezőgazdasági vállalatoknál járjon közbe. Ebből a szempontból a Finagra által a szövetkezeteknek nyújtott kölcsönök nem jelentettek állami támogatást a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében.

| (141) | Más magánvállalatok esetében nem lehet kizárni, hogy azon támogatási kamatok, amik mellett a kölcsönöket nyújtották és a Bizottság által hivatkozott más kamatok közötti különbség állami támogatást jelentett a Szerződés 87. pont (1) bekezdése szerint, még ha tiszteletben tartották is a fenti 125-129 pontban felsorolt feltételeket. Valóban tagadhatatlan a különbség a magánvállalatoknak és azon szövetkezeteknek nyújtott kölcsönök hozama között, amelyekben a Finagra pártoló tag volt, és amit a fenti 131-133. pontban foglaljuk össze. A szövetkezetek esetében a Finagra, még amikor olyan kamatokat alkalmazott, amelyek alacsonyabbak voltak, mint a Bizottság referenciakamatai, úgy cselekedett, ahogy azt bármelyik magánbefektető tette volna ugyanebben a helyzetben, magasabb hozamot várva el azoktól a tőkejövedelmektől, amelyekhez a kölcsönök kapcsolódnak. Ez a helyzet, amit a kiegészítő hozadék és a FINAGRA piaci viselkedése jellemez, amely viselkedés hasonlít a magánszféra bármelyik szereplőjének a viselkedésére ugyanebben a helyzetben, egyértelműen nem fordul elő más magánvállalatoknak nyújtott kölcsönök esetében. |
| --- | --- |

(141)

Más magánvállalatok esetében nem lehet kizárni, hogy azon támogatási kamatok, amik mellett a kölcsönöket nyújtották és a Bizottság által hivatkozott más kamatok közötti különbség állami támogatást jelentett a Szerződés 87. pont (1) bekezdése szerint, még ha tiszteletben tartották is a fenti 125-129 pontban felsorolt feltételeket. Valóban tagadhatatlan a különbség a magánvállalatoknak és azon szövetkezeteknek nyújtott kölcsönök hozama között, amelyekben a Finagra pártoló tag volt, és amit a fenti 131-133. pontban foglaljuk össze. A szövetkezetek esetében a Finagra, még amikor olyan kamatokat alkalmazott, amelyek alacsonyabbak voltak, mint a Bizottság referenciakamatai, úgy cselekedett, ahogy azt bármelyik magánbefektető tette volna ugyanebben a helyzetben, magasabb hozamot várva el azoktól a tőkejövedelmektől, amelyekhez a kölcsönök kapcsolódnak. Ez a helyzet, amit a kiegészítő hozadék és a FINAGRA piaci viselkedése jellemez, amely viselkedés hasonlít a magánszféra bármelyik szereplőjének a viselkedésére ugyanebben a helyzetben, egyértelműen nem fordul elő más magánvállalatoknak nyújtott kölcsönök esetében.

| (142) | Az olasz hatóságok kijelentették, hogy a FINAGRA csak két magánvállalatnak nyújtott kölcsönt (a Guardimiglionak és az Ultrocchinak) és hogy az ezeknél a kölcsönöknél jelentkező kamat és a Bizottság által hivatkozott, abban a pillanatban alkalmazott kamat közi különbség -3,18 és -5,20 százalékpont között volt. Az olasz hatóságok szerint ezt a különbséget támogatásnak lehet tekinteni a 252/91. sz. törvény által előirányzott integrált projektekre vonatkozó, de a fenti törvény által finanszírozottól világosan megkülönböztethető beruházások befejezéséhez. A beruházások tehát, noha tiszteletben tartották a finanszírozásoknak a 252/91. sz. törvény keretében megvalósuló odaítélésének összes kritériumát, nem kaptak semmilyen finanszírozást a fenti törvény értelmében, sem más állami alapot. Ezek a projektek, bár integrált projektekre vonatkoztak, funkcionálisan függetlenek voltak tőlük. A kölcsönök tehát integrált projektek végrehajtására irányuló stratégiába illeszkedtek, de különböző finanszírozási eszközöket használtak (ha nem is kumuláltakat, mint ebben az esetben). A feldolgozó és forgalmazó ágazatban történő beruházások befejezésére folyósított kölcsönök bruttó támogatás összegének támogatásintenzitása 0,96 % és 4,51 % volt, amint azt a következő táblázat szemlélteti.
  7. táblázat
  A Finagra kölcsönei magánvállalatoknak








  Kedvezményezett | Elfogadható költségek (nem fedezi a 252/91.sz. törvény) (ITL) | Kamatkülönbözet (ITL) | Támogatás %-a |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 = 3/2 |
| GUARDAMIGLIO | 9 162 000 000 | 413 508 030 | 4,51 % |
| ULTROCCHI | 42 940 033 423 | 415 954 000 | 0,96 % |

(142)

Az olasz hatóságok kijelentették, hogy a FINAGRA csak két magánvállalatnak nyújtott kölcsönt (a Guardimiglionak és az Ultrocchinak) és hogy az ezeknél a kölcsönöknél jelentkező kamat és a Bizottság által hivatkozott, abban a pillanatban alkalmazott kamat közi különbség -3,18 és -5,20 százalékpont között volt. Az olasz hatóságok szerint ezt a különbséget támogatásnak lehet tekinteni a 252/91. sz. törvény által előirányzott integrált projektekre vonatkozó, de a fenti törvény által finanszírozottól világosan megkülönböztethető beruházások befejezéséhez. A beruházások tehát, noha tiszteletben tartották a finanszírozásoknak a 252/91. sz. törvény keretében megvalósuló odaítélésének összes kritériumát, nem kaptak semmilyen finanszírozást a fenti törvény értelmében, sem más állami alapot. Ezek a projektek, bár integrált projektekre vonatkoztak, funkcionálisan függetlenek voltak tőlük. A kölcsönök tehát integrált projektek végrehajtására irányuló stratégiába illeszkedtek, de különböző finanszírozási eszközöket használtak (ha nem is kumuláltakat, mint ebben az esetben). A feldolgozó és forgalmazó ágazatban történő beruházások befejezésére folyósított kölcsönök bruttó támogatás összegének támogatásintenzitása 0,96 % és 4,51 % volt, amint azt a következő táblázat szemlélteti.

7. táblázat

A Finagra kölcsönei magánvállalatoknak

Kedvezményezett

Elfogadható költségek (nem fedezi a 252/91.sz. törvény) (ITL)

Kamatkülönbözet (ITL)

Támogatás %-a

1

2

3

4 = 3/2

GUARDAMIGLIO

9 162 000 000

413 508 030

4,51 %

ULTROCCHI

42 940 033 423

415 954 000

0,96 %

| (143) | Figyelembe véve, hogy minden szubvencionált beruházás megfelel a feldolgozó és forgalmazó ágazatban alkalmazandó, a VI.1.a) fejezetben felsorolt normáknak és hogy a támogatásintenzitás (mint az ezen kölcsönöknél alkalmazott kamat és a Bizottság abban a pillanatban alkalmazott referenciakamata közötti különbség bruttó támogatásaként számolva) az ebben a típusú befektetéseknél alkalmazható maximális támogatásintenzitást éri el, a Bizottság azt a következtetés vonhatja le, hogy a Finagra által magánvállalatoknak adott kölcsönök állami támogatást jelentenek a Szerződés 87. cikk (1) bekezdése értelmében. Ezek a támogatások összeegyeztethetők a közös piaccal az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) albekezdése értelmében. |
| --- | --- |

(143)

Figyelembe véve, hogy minden szubvencionált beruházás megfelel a feldolgozó és forgalmazó ágazatban alkalmazandó, a VI.1.a) fejezetben felsorolt normáknak és hogy a támogatásintenzitás (mint az ezen kölcsönöknél alkalmazott kamat és a Bizottság abban a pillanatban alkalmazott referenciakamata közötti különbség bruttó támogatásaként számolva) az ebben a típusú befektetéseknél alkalmazható maximális támogatásintenzitást éri el, a Bizottság azt a következtetés vonhatja le, hogy a Finagra által magánvállalatoknak adott kölcsönök állami támogatást jelentenek a Szerződés 87. cikk (1) bekezdése értelmében. Ezek a támogatások összeegyeztethetők a közös piaccal az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) albekezdése értelmében.

VI.3.1. c)   Garanciák nyújtása

| (144) | 2004. október 29-én írt és 2004. november 3-án iktatott levelében az olasz hatóságok pontosították, hogy a Finagra egyetlen bankkölcsönökkel kapcsolatos garanciát nyújtotta Guardamiglio javára. |
| --- | --- |

(144)

2004. október 29-én írt és 2004. november 3-án iktatott levelében az olasz hatóságok pontosították, hogy a Finagra egyetlen bankkölcsönökkel kapcsolatos garanciát nyújtotta Guardamiglio javára.

| (145) | A Guardamiglio számára a 2 milliárd ITL értékű garanciát (kezességvállalást) egy 17 milliárd értékű kölcsönre bocsátották ki, amit a Guardamiglio teljesen visszafizetett felszólítás nélkül. |
| --- | --- |

(145)

A Guardamiglio számára a 2 milliárd ITL értékű garanciát (kezességvállalást) egy 17 milliárd értékű kölcsönre bocsátották ki, amit a Guardamiglio teljesen visszafizetett felszólítás nélkül.

| (146) | Abban a pillanatban, amikor elkönyvelték a garanciát, az állami garanciák nyújtását megvizsgálták a Bizottság SG(89) D/4328 1989 április 5-i levelében, a Bizottság tagállamoknak írt SG(89) D/12772 1989 október 12-i levelében és a Bizottságnak a tagállamoknak az EK-Szerződés 92. és 93. cikke tárgyában kiadott közlemény, és az állami kézműipari vállalatokról szóló 80/723/EGK irányelvben (38) foglalt alapelvek fényében. A dokumentumok alapján a Bizottság csak akkor fogadta el a garanciákat, ha beváltásuk, Szerződés alapján, alá volt vetve olyan speciális feltételeknek, amelyek a kedvezményezett vállalat fizetésképtelenségének kötelező bejelentéséhez vagy más hasonló eljáráshoz vezethettek. A garancia támogatási elemeinek értékelése magába foglalta a kölcsönfelvevő pénzügyi helyzetének elemzését. A garanciákban felismert támogatás eleme annak a támogatásnak felel meg, ami aközött a kamat között van, amit a kölcsönfelvevő a szabad piacon fizetne és aközött, amit a garancia kedvezményével megszerzett, az ez utóbbiért estlegesen fizetett díj levonásával. |
| --- | --- |

(146)

Abban a pillanatban, amikor elkönyvelték a garanciát, az állami garanciák nyújtását megvizsgálták a Bizottság SG(89) D/4328 1989 április 5-i levelében, a Bizottság tagállamoknak írt SG(89) D/12772 1989 október 12-i levelében és a Bizottságnak a tagállamoknak az EK-Szerződés 92. és 93. cikke tárgyában kiadott közlemény, és az állami kézműipari vállalatokról szóló 80/723/EGK irányelvben (38) foglalt alapelvek fényében. A dokumentumok alapján a Bizottság csak akkor fogadta el a garanciákat, ha beváltásuk, Szerződés alapján, alá volt vetve olyan speciális feltételeknek, amelyek a kedvezményezett vállalat fizetésképtelenségének kötelező bejelentéséhez vagy más hasonló eljáráshoz vezethettek. A garancia támogatási elemeinek értékelése magába foglalta a kölcsönfelvevő pénzügyi helyzetének elemzését. A garanciákban felismert támogatás eleme annak a támogatásnak felel meg, ami aközött a kamat között van, amit a kölcsönfelvevő a szabad piacon fizetne és aközött, amit a garancia kedvezményével megszerzett, az ez utóbbiért estlegesen fizetett díj levonásával.

| (147) | A vizsgált esetben az olasz hatóságok szerint a garancia nem tartalmaz állami támogatást a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében a következő okok miatt:






  — | a kedvezményezettnek nincsenek pénzügyi nehézségei, |
| --- | --- | --- |

(147)

A vizsgált esetben az olasz hatóságok szerint a garancia nem tartalmaz állami támogatást a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében a következő okok miatt:

—

a kedvezményezettnek nincsenek pénzügyi nehézségei,

| — | a kölcsönvevő 17 milliárd ITL kölcsönt kapott a pénzügyi piacon, ami azt mutatja, hogy a társaság megbízható és e befektetés jövedelmező, |
| --- | --- |

—

a kölcsönvevő 17 milliárd ITL kölcsönt kapott a pénzügyi piacon, ami azt mutatja, hogy a társaság megbízható és e befektetés jövedelmező,

| — | a garancia meghatározott pénzügyi műveletre vonatkozik, rögzített összegre és korlátozott időtartamra. A garancia csupán a teljes hitelösszeg 11 %-át fedi le; |
| --- | --- |

—

a garancia meghatározott pénzügyi műveletre vonatkozik, rögzített összegre és korlátozott időtartamra. A garancia csupán a teljes hitelösszeg 11 %-át fedi le;

| — | a kölcsönfelvevő nem kapta a kölcsönt a piaci kamatnál kedvezőbb feltételeknél a FINAGRA garanciájának intervenciója következtében; |
| --- | --- |

—

a kölcsönfelvevő nem kapta a kölcsönt a piaci kamatnál kedvezőbb feltételeknél a FINAGRA garanciájának intervenciója következtében;

| — | a garancia beváltása el van látva a hitel visszafizetésének speciális feltételeivel, akár jogon kívüli eszközökkel vagy az olasz polgári törvénykönyvnek megfelelően az adott garantált tevékenységére vonatkozó hitel kényszerű végrehajtásával. |
| --- | --- |

—

a garancia beváltása el van látva a hitel visszafizetésének speciális feltételeivel, akár jogon kívüli eszközökkel vagy az olasz polgári törvénykönyvnek megfelelően az adott garantált tevékenységére vonatkozó hitel kényszerű végrehajtásával.

| — | a FINAGRA által kért díj évi 0,40 %-os kamat és az olasz hatóságok szerint a kiegészítő garanciákra érvényes (39) piaci árat képviseli, figyelembe véve a kedvezményezett szilárd pénzügyi helyzetét, gazdasági kilátásait és a megvalósítás alatt álló beruházásokat. Egy elsődleges garancia díja abban az időben az olasz hatóságok szerint 0,70 % volt. Kiegészítő garancia esetében a piaci ráta 0,40 % és 0,70 % között helyezkedett el, a kedvezményezett pénzügyi helyzetétől függően. Egy olyan vállalatnak nyújtott kölcsön esetében, amelyet a bankok összessége pozitívan ítélt meg, kedvező gazdasági kilátásokkal rendelkezett, és amely komoly modernizálási folyamaton ment keresztül, az évi 0,40 %-os ráta, amint azt az olasz hatóságok bejelentették, az ezen a tevékenységi típuson alkalmazandó piaci rátát tükrözi. A garancia egy alávetett művelettel van kapcsolatban (beruházások megvalósítása), amiket részben állami forrásokból finanszíroztak a 252/91. sz. törvényen keresztül, tehát az állami támogatások előírásainak megfelelően. |
| --- | --- |

—

a FINAGRA által kért díj évi 0,40 %-os kamat és az olasz hatóságok szerint a kiegészítő garanciákra érvényes (39) piaci árat képviseli, figyelembe véve a kedvezményezett szilárd pénzügyi helyzetét, gazdasági kilátásait és a megvalósítás alatt álló beruházásokat. Egy elsődleges garancia díja abban az időben az olasz hatóságok szerint 0,70 % volt. Kiegészítő garancia esetében a piaci ráta 0,40 % és 0,70 % között helyezkedett el, a kedvezményezett pénzügyi helyzetétől függően. Egy olyan vállalatnak nyújtott kölcsön esetében, amelyet a bankok összessége pozitívan ítélt meg, kedvező gazdasági kilátásokkal rendelkezett, és amely komoly modernizálási folyamaton ment keresztül, az évi 0,40 %-os ráta, amint azt az olasz hatóságok bejelentették, az ezen a tevékenységi típuson alkalmazandó piaci rátát tükrözi. A garancia egy alávetett művelettel van kapcsolatban (beruházások megvalósítása), amiket részben állami forrásokból finanszíroztak a 252/91. sz. törvényen keresztül, tehát az állami támogatások előírásainak megfelelően.

| (148) | Az előző információk alapján a Bizottság azt a következtetést vonhatja le, hogy a FINAGRA által nyújtott garancia a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében nem jelent állami támogatást. |
| --- | --- |

(148)

Az előző információk alapján a Bizottság azt a következtetést vonhatja le, hogy a FINAGRA által nyújtott garancia a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében nem jelent állami támogatást.

VII.   KÖVETKEZTETÉSEK

| (149) | A Bizottság megállapítja, hogy Olaszország törvényellenesen hajtotta végre a szóban forgó támogatást, megsértve a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdését. Mindazonáltal az előző megállapítások alapján meg lehet győződni arról, hogy:






  — | A 67/88. sz. törvény 15. cikkének 16. bekezdésében, a 290/99. sz. törvény 5. cikkében és a 252/91. sz. törvényben (integrált projektek) előirányzott intézkedések összeegyeztethetők a közös piaccal a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) albekezdése értelmében; |
| --- | --- | --- |

(149)

A Bizottság megállapítja, hogy Olaszország törvényellenesen hajtotta végre a szóban forgó támogatást, megsértve a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdését. Mindazonáltal az előző megállapítások alapján meg lehet győződni arról, hogy:

—

A 67/88. sz. törvény 15. cikkének 16. bekezdésében, a 290/99. sz. törvény 5. cikkében és a 252/91. sz. törvényben (integrált projektek) előirányzott intézkedések összeegyeztethetők a közös piaccal a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) albekezdése értelmében;

| — | a 290/99. sz. törvény 4. cikkében előirányzott intézkedések (vagyis: az 1988. március 31.-ig lejáró agrár-, működési és meliorációs hitelműveletek) soha nem valósultak meg, tehát nem adtak helyet állami támogatásnak a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében; |
| --- | --- |

—

a 290/99. sz. törvény 4. cikkében előirányzott intézkedések (vagyis: az 1988. március 31.-ig lejáró agrár-, működési és meliorációs hitelműveletek) soha nem valósultak meg, tehát nem adtak helyet állami támogatásnak a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében;

| — | a FINAGRA-nak a 252/91. sz. törvény értelmében részvény-részesedések vásárlására, szövetkezeteknek történő hitelnyújtásra és garanciák nyújtására irányuló intervenciói nem jelentenek állami támogatást a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében; |
| --- | --- |

—

a FINAGRA-nak a 252/91. sz. törvény értelmében részvény-részesedések vásárlására, szövetkezeteknek történő hitelnyújtásra és garanciák nyújtására irányuló intervenciói nem jelentenek állami támogatást a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében;

| — | a FINAGRA-nak a 252/91. sz. törvény értelmében a magánvállalatok számára történő hitelnyújtásra irányuló intervenciói állami támogatásnak minősülnek a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében. Ezek a támogatások összeegyeztethetők a közös piaccal az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) albekezdése értelmében, |
| --- | --- |

—

a FINAGRA-nak a 252/91. sz. törvény értelmében a magánvállalatok számára történő hitelnyújtásra irányuló intervenciói állami támogatásnak minősülnek a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében. Ezek a támogatások összeegyeztethetők a közös piaccal az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) albekezdése értelmében,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

(1)   Az Olaszország által a 67/88. sz. törvény 15. cikkének 16. bekezdése, a 290/99. sz., törvény 5. cikke és a 252/91. sz. törvény (integrált projektek) értelmében az állattenyésztési ágazat érdekében végrehajtott intézkedések, valamint a FINAGRA-nak a 252/91. sz. törvény értelmében végrehajtott, magánvállalatok számára történő hitelnyújtási intervenciói a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) albekezdése értelmében összeegyeztethetők a közös piaccal.

(2)   A 290/99. sz. törvény 4. cikkében előirányzott, az 1988. március 31.-ig lejáró agrár-, működési- és meliorációs hitelműveletekre vonatkozó intézkedések soha nem valósultak meg, tehát nem adtak helyet állami támogatásnak a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében.

(3)   A FINAGRA-nak a 252/91. sz. törvény értelmében részvény-részesedések vásárlására, szövetkezeteknek történő hitelnyújtást és garanciák nyújtását céló beavatkozásai nem jelentenek állami támogatást a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében;

2. cikk

E határozat címzettje az Olasz Köztársaság.

Kelt Brüsszelben, 2005. július 5-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL C 148., 2002.5.27., 2. o.

1

(2)  SG (2000.) D/101808.

2

(3)  HL L 83., 1999.3.27., 1. o.

3

(4)  HL C 148., 2000.5.27., 2. o.

4

(5)  2002. április 5-i SG (2002) D/229239 határozat.

5

(6)  Az 1970-1990. közötti időszakban Franciaországnak valóban sikerült vágóhídjainak számát 1738-ról 357-re csökkentenie. Olaszországban viszont a 90-es évek elején még 8 500 vágóhíd működött, a már említett franciaországi 357-tel, németországi 270-nel és hollandiai 30-cal szemben.

6

(7)  A 700 milliárd ITL-es összeg az 1988-as 400 milliárd ITL-ből és az 1999.-es 300 milliárd ITL-ből tevődik össze.

7

(8)  SG (2002) D/229239 levél.

8

(9)  A Bizottság értékelésének megkönnyítése céljából a Bizottság referenciakamata a kölcsön nyújtásakor.

9

(10)  A Bizottság 1999. január 28-i levele.

10

(11)  HL L 160., 1999.1.26., 21. o.

11

(12)  HL L 282., 1975.11.1., 1. o.

12

(13)  HL L 341., 2001.12.22., 3. o.

13

(14)  2000-ben Olaszországban 1 154 000 tonna szarvasmarhát vágtak le. Ugyanebben az időben az EU-ban levágott állatok 7 401 000 tonnát tettek ki.

14

(15)  Az olasz hatóságok 2002. május 18-i levele.

15

(16)  HL C 232., 2002.8.12., 17. o.

16

(17)  Az eredetileg benyújtott 13 integrált programból csak 8-at hagytak jóvá, és csak 5-öt fejeztek be.

17

(18)  A Tanács 1990. március 29-i 866/90/EGK rendelete a mezőgazdasági termékek feldolgozási és forgalmazási körülményeinek javításáról (HL L 91., 1990.4.6., 1. o.).

18

(19)  Azzal a céllal, hogy a fenti követelményekkel való összhangot alátámasszák, az olasz hatóságok először az ISMEA (Agrárpiaci Tudományos, Kutató és Információs Intézet) 2002. szeptemberi tanulmányát mutatták be, amely általános látképet adott a vágóhíd-ipar fejlődését jellemző változásokról. A tanulmány végső következtetése az volt, hogy 1990–98 között a vágókapacitás Olaszországban 3 %-kal csökkent. Az olasz hatóságok szerint ez a csökkenés azt mutatta, hogy a vizsgált törvények alapján lebonyolított beruházások tiszteletben tartották a fenti ágazati megszorításokat. A Bizottság viszont rámutatott arra, hogy az ISMEA tanulmányában leírt kapacitáscsökkentés a hússzektor alakulásának következménye volt egész Európában. Valóban, a vágóhidak számának és a kapacitásnak a csökkenése, ami az ágazatot jellemezte Olaszországban a 90-es években (főleg, hogy alkalmazkodni kellett az új higiéniai standardokhoz) a többi országot már a 70-es években jellemezte (például Franciaországot). Amint az a dokumentumból nyilvánvalóan látszik, Olaszország később, a 80-as, 90-es években indította el az ágazat átszervezését. A 3 %-os csökkenés ezért nem mutatja a 90/342/EGK határozat tiszteletben tartását. Az olasz hatóságokat tehát felkérték, hogy adatokkal mutassák be a vágókapacitásban bekövetkezett változásokat, minden egyes teleppel kapcsolatos beruházás következtében, amelyik részt vett az integrált projektekben.

19

(20)  HL C 74., 1998.3.10., 9. o.. módosítva (HL C 258., 2002.9.9., 5. o.).

20

(21)  A Gea és a Val di Cesola részt vett az eredeti Közép Cami Dél projektben, ami nem fejeződött be, és így nem engedélyezték finanszírozásra. A Gea és a Val di Cesola két terve viszont befejeződött és finanszírozták.

21

(22)  HL L 218., 1991.8.6., 1. o.

22

(23)  A Tanács 1991. november 19-i 91/629/EGK irányelve a borjak védelmére vonatkozó minimumkövetelmények megállapításáról (HL L 340., 1991.12.11., 28. o.).

23

(24)  A Tanács 1991. november 19-i 91/630/EGK a borjak védelmére vonatkozó minimumkövetelmények megállapításáról (HL L 340., 1991.12.11., 33. o.).

24

(25)  Az olasz hatóságok 2000. május 18-i levele.

25

(26)  Idézet a fenti levél 5. oldaláról.

26

(27)  Az olasz hatóságok 2000. október 13-i levele.

27

(28)  SEC(89) 343/2, 1989.3.7.

28

(29)  1999. január 9-i törvényerejű rendelet „Promóciós cégek és vállalkozások átszervezéséről és a Sviluppo Italia S.p.A létrehozásáról”.

29

(30)  EK-értesítő 9-1984. sz.

30

(31)  33 458 millió ITL összegben.

31

(32)  Ibidem, 3.3. pont

32

(33)  Minden év december 31-re vonatkozó adatok.

33

(34)  Vállalatok és magántulajdonosok: CoopFons Spa, Agricola Sabbadina srl, CCFR Scarl. A hitelintézetek közül: Banca Agricola Mantovana, Em. Ro. Popolare Spa, Bipop Carire Spa, Banca popolare Verona – Banca S. Geminiano S. Prospero, Banca di Roma, Finec merchant Spa, Agrisviluppo Spa.

34

(35)  A Finagra, mint a szövetkezetek pároló tagja, ki tudta nevezni az Igazgatótanács egy tagját és egy tagot a számvizsgáló bizottságba.

35

(36)  Ez az összeg magába foglalja az 1996-ban az Unicarninak nyújtott négyéves ITL 500 000 000 értékű, valamint az MCLC-nek nyújtott ITL 3 000 000 000 értékű kölcsönt. Az MCLC ezenkívül 1994-ben 1 500 000 000 ITL értékben kapott kölcsönt (az olasz hatóságok 2001. július 5-i levele).

36

(37)  Az Unicarninak nyújtott kölcsön.

37

(38)  HL C 307., 1993.11.13., 3. o.

38

(39)  Valójában a Finagra által nyújtott garancia kiegészítő garancia volt, amennyiben a kölcsönt már fedezte egy elsődleges garancia.

39

---

| 19.10.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 276/22 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 276/22

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2006. december 20.)

a Németország által az e-glass AG javára nyújtani kívánt C 12/05 (ex N 611/03) sz. állami támogatásról

(az értesítés a C(2006) 6587. számú dokumentummal történt)

(Csak a német nyelvű szöveg hiteles.)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2007/656/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 88. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

tekintettel az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikkére,

miután az érintetteket az említett rendelkezéseknek (2) megfelelően felkérte észrevételeik megtételére, és tekintettel ezen észrevételekre,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

| (1) | 2003. december 15-i, 2003. december 18-án iktatott levelében Németország a Bizottságnak egy az osterweddingeni e-glass AG javára nyújtani tervezett beruházási támogatást (N 611/03) jelentett be és így teljesítette a nagyberuházási projektek regionális támogatásának 1998-as Multiszektoriális Keretprogramjában (a továbbiakban: „MSF 1998”) egyedi nagyberuházási projektekre előírt bejelentési kötelezettséget (3). A Bizottság 2004. január 23-án és február 27-én kiegészítő információkat kért. Németország a kért információkat 2004. február 13-i, ugyanazon a napon iktatott és 2004. március 4-i, ugyanazon a napon iktatott levelében küldte meg. |
| --- | --- |

(1)

2003. december 15-i, 2003. december 18-án iktatott levelében Németország a Bizottságnak egy az osterweddingeni e-glass AG javára nyújtani tervezett beruházási támogatást (N 611/03) jelentett be és így teljesítette a nagyberuházási projektek regionális támogatásának 1998-as Multiszektoriális Keretprogramjában (a továbbiakban: „MSF 1998”) egyedi nagyberuházási projektekre előírt bejelentési kötelezettséget (3). A Bizottság 2004. január 23-án és február 27-én kiegészítő információkat kért. Németország a kért információkat 2004. február 13-i, ugyanazon a napon iktatott és 2004. március 4-i, ugyanazon a napon iktatott levelében küldte meg.

| (2) | 2004. április 20-án a Bizottság a C (2004) 1350 végleges ügyszám alatt jóváhagyta az e-glass AG javára az MSF 1998 szerint bejelentett támogatási intenzitást. |
| --- | --- |

(2)

2004. április 20-án a Bizottság a C (2004) 1350 végleges ügyszám alatt jóváhagyta az e-glass AG javára az MSF 1998 szerint bejelentett támogatási intenzitást.

| (3) | 2004. október 25-i, 2004. október 26-án iktatott levelében Németország közölte a Bizottsággal, hogy az eredeti bejelentésben szereplő, az e-glass AG tulajdonosaira vonatkozó információk egy része helytelen és a Bizottságot a 2004. április 20-i határozat módosítására kérték. |
| --- | --- |

(3)

2004. október 25-i, 2004. október 26-án iktatott levelében Németország közölte a Bizottsággal, hogy az eredeti bejelentésben szereplő, az e-glass AG tulajdonosaira vonatkozó információk egy része helytelen és a Bizottságot a 2004. április 20-i határozat módosítására kérték.

| (4) | 2005. február 8-i, 2005. február 9-én iktatott levelében Németország kiegészítő információkat küldött. |
| --- | --- |

(4)

2005. február 8-i, 2005. február 9-én iktatott levelében Németország kiegészítő információkat küldött.

| (5) | 2005. február 24-i levelében, a D/51447 ügyszám alatt a Bizottság Németország számára alkalmat adott a véleménynyilvánításra azzal kapcsolatosan, hogy a Bizottság 2004. április 20-i határozatát vissza kívánja vonni és hivatalos vizsgálati eljárást szándékozik indítani. Németország véleményét a 2005. március 4-i levélben küldte meg, melyet 2005. március 8-án iktattak. |
| --- | --- |

(5)

2005. február 24-i levelében, a D/51447 ügyszám alatt a Bizottság Németország számára alkalmat adott a véleménynyilvánításra azzal kapcsolatosan, hogy a Bizottság 2004. április 20-i határozatát vissza kívánja vonni és hivatalos vizsgálati eljárást szándékozik indítani. Németország véleményét a 2005. március 4-i levélben küldte meg, melyet 2005. március 8-án iktattak.

| (6) | 2005. április 20-i levelében, a C(2005)1114 végleges ügyszám alatt, a Bizottság tájékoztatta Németországot határozatáról, mely szerint az e-glass AG számára nyújtani kívánt támogatás miatt megindítja a Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást. A Bizottság eljárás megindításáról szóló határozatát az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában
   (4) tették közzé. A Bizottság felkérte az érintett feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket. |
| --- | --- |

(6)

2005. április 20-i levelében, a C(2005)1114 végleges ügyszám alatt, a Bizottság tájékoztatta Németországot határozatáról, mely szerint az e-glass AG számára nyújtani kívánt támogatás miatt megindítja a Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást. A Bizottság eljárás megindításáról szóló határozatát az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában
   (4) tették közzé. A Bizottság felkérte az érintett feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket.

| (7) | Németország véleményét 2005. június 7-i levelében küldte meg, melyet 2005. június 9-én iktattak. |
| --- | --- |

(7)

Németország véleményét 2005. június 7-i levelében küldte meg, melyet 2005. június 9-én iktattak.

| (8) | A Bizottság érintett felektől a 2005. október 3-i, 2005. október 4-én iktatott, 2005. október 7-i, 2005. október 10-én iktatott és 2005. október 10-i ugyanazon a napon iktatott levelekben kapott észrevételeket. A Bizottság az észrevételeket továbbította Németországnak és alkalmat adott számukra, hogy azokkal kapcsolatban véleményt nyilvánítsanak. Németország véleményeit 2005. november 22-i levelében küldte meg, melyet 2005. november 25-én iktattak. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság érintett felektől a 2005. október 3-i, 2005. október 4-én iktatott, 2005. október 7-i, 2005. október 10-én iktatott és 2005. október 10-i ugyanazon a napon iktatott levelekben kapott észrevételeket. A Bizottság az észrevételeket továbbította Németországnak és alkalmat adott számukra, hogy azokkal kapcsolatban véleményt nyilvánítsanak. Németország véleményeit 2005. november 22-i levelében küldte meg, melyet 2005. november 25-én iktattak.

2.   A TÁMOGATÁSI INTÉZKEDÉS LEÍRÁSA

| (9) | Németország az e-glass AG Részvénytársaság (a továbbiakban „e-glass”) számára Szász-Anhaltban nyers úsztatott üveg gyártását szolgáló új üzem felépítéséhez regionális beruházási támogatást kíván nyújtani. |
| --- | --- |

(9)

Németország az e-glass AG Részvénytársaság (a továbbiakban „e-glass”) számára Szász-Anhaltban nyers úsztatott üveg gyártását szolgáló új üzem felépítéséhez regionális beruházási támogatást kíván nyújtani.

2.1.   A támogatásban részesülő és a tulajdonosi szerkezet megváltozása

| (10) | A e-glass fő tevékenysége az alapszabály szerint „mindenféle síküveg gyártása, nemesítése és forgalmazás”. |
| --- | --- |

(10)

A e-glass fő tevékenysége az alapszabály szerint „mindenféle síküveg gyártása, nemesítése és forgalmazás”.

| (11) | 2003. december 15-én a következő részvényesi szerkezetet jegyezték be.






  — | Luxfinpart S.A., Luxemburg, [...] (5) %-os tulajdonrésszel, |
| --- | --- | --- |

(11)

2003. december 15-én a következő részvényesi szerkezetet jegyezték be.

—

Luxfinpart S.A., Luxemburg, [...] (5) %-os tulajdonrésszel,

| — | Semco Glaskooperation GmbH („Semco”), Németország, [...] %-os tulajdonrésszel, |
| --- | --- |

—

Semco Glaskooperation GmbH („Semco”), Németország, [...] %-os tulajdonrésszel,

| — | Heckmann ügyvéd [...] %-os tulajdonrésszel, mint egy [...] %-os tulajdonrésszel rendelkező német vállalat („Treugeberin”) megbízott vagyonkezelője. |
| --- | --- |

—

Heckmann ügyvéd [...] %-os tulajdonrésszel, mint egy [...] %-os tulajdonrésszel rendelkező német vállalat („Treugeberin”) megbízott vagyonkezelője.

Az 1997-ben alapított Luxfinpart S.A. esetében egy holding-társaságról van szó, és úgy tűnt, hogy a bejelentett terv a bejelentés időpontjában számára tiszta pénzügyi beruházást jelent.

Az 1997-ben alapított Semco esetében az úsztatott üveg egyik feldolgozójáról van szó. Társasági tagok a Sawatzki GmbH & Co. Vermögensanlage KG és a Hermann Schüler GmbH & Co. KG, [...] %-os tulajdonhányaddal.

A Treugeberin egy [...], mely üveg és úsztatott üveg további feldolgozásával és tisztításával foglalkozik. A Treugeberin társasági tulajdonhányadai [...] valamint [...] tulajdonában vannak.

| (12) | 2004. október 25-i levelében Németország arra hívta fel a Bizottság figyelmét, hogy a bejelentés az e-glass egyik tulajdonosáról és annak az úsztatott üveg piacán folytatott tevékenységéről helytelen adatokat tartalmaz (6). |
| --- | --- |

(12)

2004. október 25-i levelében Németország arra hívta fel a Bizottság figyelmét, hogy a bejelentés az e-glass egyik tulajdonosáról és annak az úsztatott üveg piacán folytatott tevékenységéről helytelen adatokat tartalmaz (6).

| (13) | 2005. február 8-i levelükben a német hatóságok tájékoztatták a Bizottságot az e-glass tulajdonosi szerkezetében bekövetkezett változásról, mely 2004. december 21-én lépett érvénybe. A Bizottsággal közölték, hogy a Luxfinpart S.A. az e-glass-ban lévő tulajdonrészét eladta a Trösch Holding GmbH, Bad Krozingen, Németország („Trösch”) vállalatnak. A Trösch ezenfelül [...] vásárolt, így a Trösch e-glass-ban lévő tulajdonrésze [...] %-ot tesz ki. |
| --- | --- |

(13)

2005. február 8-i levelükben a német hatóságok tájékoztatták a Bizottságot az e-glass tulajdonosi szerkezetében bekövetkezett változásról, mely 2004. december 21-én lépett érvénybe. A Bizottsággal közölték, hogy a Luxfinpart S.A. az e-glass-ban lévő tulajdonrészét eladta a Trösch Holding GmbH, Bad Krozingen, Németország („Trösch”) vállalatnak. A Trösch ezenfelül [...] vásárolt, így a Trösch e-glass-ban lévő tulajdonrésze [...] %-ot tesz ki.

| (14) | A Trösch a berni (Svájc) székhelyű Trösch-csoport német holding-társasága. A Trösch a hombourgi (Franciaország) Euroglas S.A. és a haldenslebeni (Németország) Euroglas GmbH többségi tulajdonosa. A Trösch-csoport úsztatott üveget gyárt és az úsztatott üveg feldolgozása területén is folytat tevékenységet. |
| --- | --- |

(14)

A Trösch a berni (Svájc) székhelyű Trösch-csoport német holding-társasága. A Trösch a hombourgi (Franciaország) Euroglas S.A. és a haldenslebeni (Németország) Euroglas GmbH többségi tulajdonosa. A Trösch-csoport úsztatott üveget gyárt és az úsztatott üveg feldolgozása területén is folytat tevékenységet.

| (15) | Heckmann ügyvéd, aki egy német vállalat számára megbízott vagyonkezelőként működik, tulajdonhányadait 2004. december 21-i hatállyal a stuttgarti (Németország) AD Augento GmbH („AD-GmbH”) vállalatra ruházta át. [...] (7). |
| --- | --- |

(15)

Heckmann ügyvéd, aki egy német vállalat számára megbízott vagyonkezelőként működik, tulajdonhányadait 2004. december 21-i hatállyal a stuttgarti (Németország) AD Augento GmbH („AD-GmbH”) vállalatra ruházta át. [...] (7).

| (16) | A 2004. december 21-i tranzakció után az e-glass tulajdonosi szerkezete most már a következőképp néz ki:












  — | Trösch |
| --- | --- | --- |

(16)

A 2004. december 21-i tranzakció után az e-glass tulajdonosi szerkezete most már a következőképp néz ki:

—

Trösch

[...] %

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

[...] %

| — | Harmadik tulajdonos (tulajdonrészek egy vagyonkezelői viszony keretében az AD-GmbH kezelésében) |
| --- | --- |

—

Harmadik tulajdonos (tulajdonrészek egy vagyonkezelői viszony keretében az AD-GmbH kezelésében)

[...] %

2.2.   A projekt

| (17) | A projektet Sülzetal-Osterweddingenben, a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontja szerint támogatott térségben valósítják meg. A regionális támogatási intenzitás nagyvállalkozások számára bruttó 28 % vagy kivételes esetekben 35 % (8). A beruházási projekt kezdeteként 2003. április 15-ét, befejezési időpontjaként pedig 2005. december 31-ét tűzték ki. A támogatási kérelmet a projekt megkezdése előtt nyújtották be. |
| --- | --- |

(17)

A projektet Sülzetal-Osterweddingenben, a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontja szerint támogatott térségben valósítják meg. A regionális támogatási intenzitás nagyvállalkozások számára bruttó 28 % vagy kivételes esetekben 35 % (8). A beruházási projekt kezdeteként 2003. április 15-ét, befejezési időpontjaként pedig 2005. december 31-ét tűzték ki. A támogatási kérelmet a projekt megkezdése előtt nyújtották be.

| (18) | A projekt egy nyers úsztatott üveg gyártására szolgáló új üzem építését célozza. Az úsztatott üveg messze a legkelendőbb síküvegfajta; egyéb síküvegkategóriák pl. az öntött üveg, a tükörüveg és a táblaüveg („sheet glass”). Az úsztatott üveg világszerte a teljes síküveggyártás több, mint 80 %-át teszi ki (9). Az EGT-ben az úsztatott üveg részaránya egyértelműen 80 % fölött lehet. Az úsztatott üveg piaca általában két szintre oszlik: a nyers úsztatott üveg gyártása (1. szint) és az úsztatott üveg feldolgozása (2. szint). |
| --- | --- |

(18)

A projekt egy nyers úsztatott üveg gyártására szolgáló új üzem építését célozza. Az úsztatott üveg messze a legkelendőbb síküvegfajta; egyéb síküvegkategóriák pl. az öntött üveg, a tükörüveg és a táblaüveg („sheet glass”). Az úsztatott üveg világszerte a teljes síküveggyártás több, mint 80 %-át teszi ki (9). Az EGT-ben az úsztatott üveg részaránya egyértelműen 80 % fölött lehet. Az úsztatott üveg piaca általában két szintre oszlik: a nyers úsztatott üveg gyártása (1. szint) és az úsztatott üveg feldolgozása (2. szint).

| (19) | A nyers úsztatott üveg gyártásához először egy végtelen üvegszalagot készítenek, mégpedig úgy, hogy az üvegolvadék egy folyékony ónrétegre folyik (úsztatási eljárás). Ezáltal teljesen sík üvegfelület jön létre. Lehűtés után az üveget felvágják és készen áll a forgalomba hozatalra. A nyers úsztatott üveget általában további feldolgozásnak (nemesítésnek) vetik alá, és aztán mindenütt használják, ahol síküvegre van szükség, főként az építőiparban és a járműiparban. |
| --- | --- |

(19)

A nyers úsztatott üveg gyártásához először egy végtelen üvegszalagot készítenek, mégpedig úgy, hogy az üvegolvadék egy folyékony ónrétegre folyik (úsztatási eljárás). Ezáltal teljesen sík üvegfelület jön létre. Lehűtés után az üveget felvágják és készen áll a forgalomba hozatalra. A nyers úsztatott üveget általában további feldolgozásnak (nemesítésnek) vetik alá, és aztán mindenütt használják, ahol síküvegre van szükség, főként az építőiparban és a járműiparban.

| (20) | Az új üzem az e-glass első gyártóüzeme lesz. A gyártásnak [...] kellett volna megindulnia, és az üzemnek [...] kellett volna korlátlanul működőképesnek lennie. A [...] indulási szakasz végén az éves kapacitás előreláthatólag kb. [...] tonna (bruttó) nyers úsztatott üveg lesz. |
| --- | --- |

(20)

Az új üzem az e-glass első gyártóüzeme lesz. A gyártásnak [...] kellett volna megindulnia, és az üzemnek [...] kellett volna korlátlanul működőképesnek lennie. A [...] indulási szakasz végén az éves kapacitás előreláthatólag kb. [...] tonna (bruttó) nyers úsztatott üveg lesz.

| (21) | A projekt támogatható költségeinek összege 121 millió EUR, mely a következőképp bontható fel:







  Tételek | Támogatható költségek (EUR) |
| --- | --- | --- |
| Telek | [...] |
| Épület | [...] |
| Külső berendezések | [...] |
| Berendezések és gépek | [...] |
| Immateriális vagyoni értékek (Software) | [...] |
| Összesen | 121 000 000 |

(21)

A projekt támogatható költségeinek összege 121 millió EUR, mely a következőképp bontható fel:

Tételek

Támogatható költségek (EUR)

Telek

[...]

Épület

[...]

Külső berendezések

[...]

Berendezések és gépek

[...]

Immateriális vagyoni értékek (Software)

[...]

Összesen

121 000 000

| (22) | A bejelentés szerint a projekt közvetlenül 186 munkahely, azon belül 10 gyakorlóhely létrehozásához fog hozzájárulni. Ezenkívül elvárt, hogy magán a támogatott területen és a környező támogatott területeken közvetetten 358 munkahely jöjjön létre (NUTS II szinten). |
| --- | --- |

(22)

A bejelentés szerint a projekt közvetlenül 186 munkahely, azon belül 10 gyakorlóhely létrehozásához fog hozzájárulni. Ezenkívül elvárt, hogy magán a támogatott területen és a környező támogatott területeken közvetetten 358 munkahely jöjjön létre (NUTS II szinten).

2.3.   Támogatási intenzitás

| (23) | Németország a 121 millió EUR összegű támogatható költségek 35 %-os bruttó intenzitású tervezett támogatásának engedélyezését kéri. |
| --- | --- |

(23)

Németország a 121 millió EUR összegű támogatható költségek 35 %-os bruttó intenzitású tervezett támogatásának engedélyezését kéri.

2.4.   Támogatási intézkedések

| (24) | Az e-glass javára nyújtani kívánt támogatás a következőket foglalja magába:






  — | egy beruházási hozzájárulás a „regionális gazdasági szerkezet javítása” közösségi feladat alapján, a közösségi feladat 32. kerettervéhez kapcsolódóan. A 32. keretterv vonatkozó rendelkezései megegyeznek elődje, a 31. keretterv rendelkezéseivel, melyet a Bizottság 2006 végéig hagyott jóvá (10); |
| --- | --- | --- |

(24)

Az e-glass javára nyújtani kívánt támogatás a következőket foglalja magába:

—

egy beruházási hozzájárulás a „regionális gazdasági szerkezet javítása” közösségi feladat alapján, a közösségi feladat 32. kerettervéhez kapcsolódóan. A 32. keretterv vonatkozó rendelkezései megegyeznek elődje, a 31. keretterv rendelkezéseivel, melyet a Bizottság 2006 végéig hagyott jóvá (10);

| — | egy beruházási kiegészítés a beruházási kiegészítésekről szóló 1999. évi törvény alapján, melyet a Bizottság gazdasági javak termeléséhez vagy szerzéséhez engedélyezett (11) – mindkét eljárás 2005. előtt lezárult és egy első beruházási tervvel áll kapcsolatban. Németország fenntartotta a jogot a beruházási kiegészítésekről szóló 1999. évi törvényhez kapcsolódó esetleges további szabályozások igénybevételére; |
| --- | --- |

—

egy beruházási kiegészítés a beruházási kiegészítésekről szóló 1999. évi törvény alapján, melyet a Bizottság gazdasági javak termeléséhez vagy szerzéséhez engedélyezett (11) – mindkét eljárás 2005. előtt lezárult és egy első beruházási tervvel áll kapcsolatban. Németország fenntartotta a jogot a beruházási kiegészítésekről szóló 1999. évi törvényhez kapcsolódó esetleges további szabályozások igénybevételére;

| — | egy bankkölcsönért vállalt kezesség egy 1991-ben engedélyezett támogatásszabályozás alapján (12). |
| --- | --- |

—

egy bankkölcsönért vállalt kezesség egy 1991-ben engedélyezett támogatásszabályozás alapján (12).

| (25) | Németország megerősítette, hogy a jóváhagyott regionális támogatási térkép és a fent említett engedélyezett támogatási szabályozások (13) feltételeit betartották. |
| --- | --- |

(25)

Németország megerősítette, hogy a jóváhagyott regionális támogatási térkép és a fent említett engedélyezett támogatási szabályozások (13) feltételeit betartották.

3.   AZ ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSA

3.1.   A helytelen adatok

| (26) | 2004. október 25-i levelében Németország értesítette a Bizottságot, hogy az eredeti bejelentésben szereplő, az e-glass AG tulajdonosaira vonatkozó információk egy része helytelen. Németország és az e-glass ügyvezetése azt állítják, hogy erről nem volt tudomásuk azelőtt, mielőtt a Bizottság határozatát meghozta. |
| --- | --- |

(26)

2004. október 25-i levelében Németország értesítette a Bizottságot, hogy az eredeti bejelentésben szereplő, az e-glass AG tulajdonosaira vonatkozó információk egy része helytelen. Németország és az e-glass ügyvezetése azt állítják, hogy erről nem volt tudomásuk azelőtt, mielőtt a Bizottság határozatát meghozta.

| (27) | Az új információk az e-glass egyik tulajdonosára (Luxfinpart S.A.) és annak a feldolgozói piacon (2. szint) folytatott tevékenységére vonatkoznak. Az eredeti jelentésben három tulajdonost adtak meg, melyek közül kettő már a feldolgozói piacon (2. szint) folytatta tevékenységét, míg a harmadik tulajdonost csak befektetőnek (Luxfinpart S.A.) tekintették, aki sem a nyers úsztatott üveg gyártásának piacán (1. szint), sem a feldolgozói piacon (2. szint) nem folytatott tevékenységet. A Németország által 2004. október 25-i levelében közölt helyes információk szerint az e-glass tulajdonosai a bejelentés időpontjában mindhárman a feldolgozói piacon (2. szint) folytatták tevékenységüket. |
| --- | --- |

(27)

Az új információk az e-glass egyik tulajdonosára (Luxfinpart S.A.) és annak a feldolgozói piacon (2. szint) folytatott tevékenységére vonatkoznak. Az eredeti jelentésben három tulajdonost adtak meg, melyek közül kettő már a feldolgozói piacon (2. szint) folytatta tevékenységét, míg a harmadik tulajdonost csak befektetőnek (Luxfinpart S.A.) tekintették, aki sem a nyers úsztatott üveg gyártásának piacán (1. szint), sem a feldolgozói piacon (2. szint) nem folytatott tevékenységet. A Németország által 2004. október 25-i levelében közölt helyes információk szerint az e-glass tulajdonosai a bejelentés időpontjában mindhárman a feldolgozói piacon (2. szint) folytatták tevékenységüket.

| (28) | 2003. márciusa óta a Luxfinpart S.A. üzleti kapcsolatban áll [...]-val/vel. A [...] úsztatott üveg feldolgozásával (2. szint) foglalkozik. A [...] viselte a Luxfinpart e-glassban lévő részesedésének gazdasági kockázatát. Ezzel egyidejűleg a [...] szerződésben vállalta, hogy az e-glass termelésének [...] %-át átveszi. |
| --- | --- |

(28)

2003. márciusa óta a Luxfinpart S.A. üzleti kapcsolatban áll [...]-val/vel. A [...] úsztatott üveg feldolgozásával (2. szint) foglalkozik. A [...] viselte a Luxfinpart e-glassban lévő részesedésének gazdasági kockázatát. Ezzel egyidejűleg a [...] szerződésben vállalta, hogy az e-glass termelésének [...] %-át átveszi.

3.2.   A helytelen információk értékelésre gyakorolt következményei

| (29) | A 2004. április 20-i eredeti határozatban a nyers úsztatott üveg piacát (1. szint) tekintették érintett piacnak. Bár az e-glass három tulajdonosa közül kettő a feldolgozói piacon (2. szint) folytatta tevékenységét, a Németország olyan bizonyítékokkal szolgált, melyek a Bizottságot arra engedték következtetni, hogy az elemzés az 1. szintű piacra korlátozható. |
| --- | --- |

(29)

A 2004. április 20-i eredeti határozatban a nyers úsztatott üveg piacát (1. szint) tekintették érintett piacnak. Bár az e-glass három tulajdonosa közül kettő a feldolgozói piacon (2. szint) folytatta tevékenységét, a Németország olyan bizonyítékokkal szolgált, melyek a Bizottságot arra engedték következtetni, hogy az elemzés az 1. szintű piacra korlátozható.

| (30) | A Bizottságnak rendelkezésére álltak az e-glass és egy független vevő közti szerződéstervezetek másolatai. A független vevővel létrejött szerződésből következik, hogy rá ugyanazok a feltételek és módozatok voltak érvényben, mint a tulajdonosi vevőre. Ezért arra a következtetésre jutott, hogy a tulajdonosi vevő és a mögötte lévő piacon működő többi vevő ugyanolyan elbánásban részesül, így a támogatásnak nem lenne hatása a feldolgozói piacokra, és a Bizottságnak nem kell bevonnia a feldolgozói piacot (2. szint) az érintett piac meghatározásába. Megállapította továbbá, hogy gyártó (1. szint) és a feldolgozói (2. szint) piacok ugyanazon a fejlődésen mennek át, mivel a feldolgozói piac számára a legfontosabb előzetes teljesítmény a nyers úsztatott üveg. |
| --- | --- |

(30)

A Bizottságnak rendelkezésére álltak az e-glass és egy független vevő közti szerződéstervezetek másolatai. A független vevővel létrejött szerződésből következik, hogy rá ugyanazok a feltételek és módozatok voltak érvényben, mint a tulajdonosi vevőre. Ezért arra a következtetésre jutott, hogy a tulajdonosi vevő és a mögötte lévő piacon működő többi vevő ugyanolyan elbánásban részesül, így a támogatásnak nem lenne hatása a feldolgozói piacokra, és a Bizottságnak nem kell bevonnia a feldolgozói piacot (2. szint) az érintett piac meghatározásába. Megállapította továbbá, hogy gyártó (1. szint) és a feldolgozói (2. szint) piacok ugyanazon a fejlődésen mennek át, mivel a feldolgozói piac számára a legfontosabb előzetes teljesítmény a nyers úsztatott üveg.

| (31) | A Németország által 2004. október 25-én küldött információk azonban azt jelezték, hogy a bejelentésben álló adattal szemben a fent említett szerződést nem egy független vevővel kötötték, hanem az e-glass bejelentés időpontjában meglévő egyik közvetett tulajdonosával, vagyis a [...]-val/vel, amely az úsztatott üveg feldolgozói piacán (2. szint) folytatja tevékenységét.
  Ezért az a következtetés, hogy a támogatás nem lenne torzító hatással a feldolgozói piacra (2. szint) és, hogy a Bizottság a feldolgozói piacon folyó fejlesztéseket ezért figyelmen kívül hagyhatja, többé már nem tartható. Az új információkból világossá válik, hogy a Bizottságnak a támogatási intézkedések összeegyeztethetőségének értékelésekor a feldolgozói piacot (2. szint) kell figyelembe vennie. |
| --- | --- |

(31)

A Németország által 2004. október 25-én küldött információk azonban azt jelezték, hogy a bejelentésben álló adattal szemben a fent említett szerződést nem egy független vevővel kötötték, hanem az e-glass bejelentés időpontjában meglévő egyik közvetett tulajdonosával, vagyis a [...]-val/vel, amely az úsztatott üveg feldolgozói piacán (2. szint) folytatja tevékenységét.

Ezért az a következtetés, hogy a támogatás nem lenne torzító hatással a feldolgozói piacra (2. szint) és, hogy a Bizottság a feldolgozói piacon folyó fejlesztéseket ezért figyelmen kívül hagyhatja, többé már nem tartható. Az új információkból világossá válik, hogy a Bizottságnak a támogatási intézkedések összeegyeztethetőségének értékelésekor a feldolgozói piacot (2. szint) kell figyelembe vennie.

| (32) | Mivel a helytelen információk befolyásolják az érintett piac ill. az érintett piacok meghatározásának kiindulási szempontjait, és ezért hatással lehetnek a versenytényezőre és ezzel az MSF 1998 szerint engedélyezhető bruttó támogatási intenzitásra, a helytelen információk a 659/1999/EK rendelet 9. cikke értelmében a határozat szempontjából döntő tényezőnek minősülnek. |
| --- | --- |

(32)

Mivel a helytelen információk befolyásolják az érintett piac ill. az érintett piacok meghatározásának kiindulási szempontjait, és ezért hatással lehetnek a versenytényezőre és ezzel az MSF 1998 szerint engedélyezhető bruttó támogatási intenzitásra, a helytelen információk a 659/1999/EK rendelet 9. cikke értelmében a határozat szempontjából döntő tényezőnek minősülnek.

| (33) | A 659/1999/EK rendelet 9. cikke szerint „a Bizottság, miután lehetőséget biztosított az érintett tagállam számára észrevételeinek benyújtására, [...] határozatát visszavonhatja, amennyiben ez az eljárás során szolgáltatott olyan helytelen információn alapult, amely döntő fontosságú volt a határozat meghozatalában. A határozat visszavonása és egy új határozat meghozatala előtt a Bizottság megindítja a 4. cikk (4) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárást [...]”. |
| --- | --- |

(33)

A 659/1999/EK rendelet 9. cikke szerint „a Bizottság, miután lehetőséget biztosított az érintett tagállam számára észrevételeinek benyújtására, [...] határozatát visszavonhatja, amennyiben ez az eljárás során szolgáltatott olyan helytelen információn alapult, amely döntő fontosságú volt a határozat meghozatalában. A határozat visszavonása és egy új határozat meghozatala előtt a Bizottság megindítja a 4. cikk (4) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárást [...]”.

| (34) | A határozat meghozatalában döntő fontosságú helytelen információkon alapuló eredeti határozat visszavonása és egy új határozat meghozatala előtt a Bizottság – a 659/1999/EK rendelet 9. cikke szerint – 2005. április 20-án megindította a hivatalos vizsgálati eljárást. |
| --- | --- |

(34)

A határozat meghozatalában döntő fontosságú helytelen információkon alapuló eredeti határozat visszavonása és egy új határozat meghozatala előtt a Bizottság – a 659/1999/EK rendelet 9. cikke szerint – 2005. április 20-án megindította a hivatalos vizsgálati eljárást.

4.   AZ ÉRINTETTEK VÉLEMÉNYEI

| (35) | A Szerződés 88. cikke (2) bekezdése szerinti véleménynyilvánításra való felkérést követően a Bizottság három versenytárstól kapott véleményeket. |
| --- | --- |

(35)

A Szerződés 88. cikke (2) bekezdése szerinti véleménynyilvánításra való felkérést követően a Bizottság három versenytárstól kapott véleményeket.

| (36) | Az első érintett fél, a Saint-Gobain, azon a véleményen van, hogy a Bizottság olyan piaci fejlődéseket, melyek állami támogatásoknak a Szerződés 87. cikke és az MSF 1998 szerinti összeegyeztethetőségéről szóló határozat meghozatalának időpontjában ismertek voltak számára, nem hagyhat figyelmen kívül. Következésképpen a Bizottság ebben a hivatalos vizsgálati eljárásban értékelését nem alapozhatja egyszerűen a nyilvánvaló fogyasztás 1997-2002 időszakban jellemző éves átlagos növekedési ütemére. A Saint-Gobain véleménye szerint a Bizottságnak a támogatási intenzitás megállapításához mérvadó időszakként a bejelentésben álló helytelen információkra tekintettel most az 1999-2004 időszakot kell alapul vennie. |
| --- | --- |

(36)

Az első érintett fél, a Saint-Gobain, azon a véleményen van, hogy a Bizottság olyan piaci fejlődéseket, melyek állami támogatásoknak a Szerződés 87. cikke és az MSF 1998 szerinti összeegyeztethetőségéről szóló határozat meghozatalának időpontjában ismertek voltak számára, nem hagyhat figyelmen kívül. Következésképpen a Bizottság ebben a hivatalos vizsgálati eljárásban értékelését nem alapozhatja egyszerűen a nyilvánvaló fogyasztás 1997-2002 időszakban jellemző éves átlagos növekedési ütemére. A Saint-Gobain véleménye szerint a Bizottságnak a támogatási intenzitás megállapításához mérvadó időszakként a bejelentésben álló helytelen információkra tekintettel most az 1999-2004 időszakot kell alapul vennie.

| (37) | A Saint-Gobain szerint a nyers úsztatott üveg nyilvánvaló fogyasztásának éves átlagos növekedési üteme az utóbbi öt évben negatív volt (1999-2004: -0,62 %) és ezért a piacot az MSF 1998 7.8 pontja értelmében „abszolút csökkenő piacnak” kell minősíteni. |
| --- | --- |

(37)

A Saint-Gobain szerint a nyers úsztatott üveg nyilvánvaló fogyasztásának éves átlagos növekedési üteme az utóbbi öt évben negatív volt (1999-2004: -0,62 %) és ezért a piacot az MSF 1998 7.8 pontja értelmében „abszolút csökkenő piacnak” kell minősíteni.

| (38) | A Saint-Gobain továbbá azon a véleményen van, hogy a Bizottságnak már a 2004. április 20-i határozat meghozatalakor figyelembe kellett volna vennie a növekedési előrejelzéseket, különösen akkor, amikor azok a nyilvánvaló fogyasztás éves átlagos növekedési ütemében bekövetkező jelentős változásra utalnak. A Saint-Gobain emlékeztet rá, hogy maga a Bizottság a bejelentő tagállamtól a bejelentést követő három üzleti évre becsléseket és előrejelzéseket kér az adott termék nyilvánvaló fogyasztásának alakulásáról (v.ö. az MSF 1998 melléklete 5. részének 5.4.2 pontjával). |
| --- | --- |

(38)

A Saint-Gobain továbbá azon a véleményen van, hogy a Bizottságnak már a 2004. április 20-i határozat meghozatalakor figyelembe kellett volna vennie a növekedési előrejelzéseket, különösen akkor, amikor azok a nyilvánvaló fogyasztás éves átlagos növekedési ütemében bekövetkező jelentős változásra utalnak. A Saint-Gobain emlékeztet rá, hogy maga a Bizottság a bejelentő tagállamtól a bejelentést követő három üzleti évre becsléseket és előrejelzéseket kér az adott termék nyilvánvaló fogyasztásának alakulásáról (v.ö. az MSF 1998 melléklete 5. részének 5.4.2 pontjával).

| (39) | A Saint-Gobain szerint az érintett piacnak magába kell foglalnia a feldolgozott üveg piacát (2. szint). Mindazonáltal ebben az ügyben a feldolgozott üveg teljes piacának csak egy része érintett. A Saint-Gobain mindenekelőtt különbséget tesz a járműipari üveg és az általános kereskedelmi üveg (építőipari üveg) piaca között, mert véleménye szerint a járműipari üveghez alkalmazott gyártástechnológia, a járműipari üveg vevőköre és piaci forgalmazásának módja teljesen eltér az építőiparitól. Ezután a vállalat az építőipari ágazatot négy külön piacra pontja tovább: i. termopán üveg (két- vagy többrétegű üvegezés); ii. edzett üveg (biztonsági üveg); iii. ragasztott üveg (biztonsági üveg); és iv. ezüstözött üveg (tükör). Mivel a termopán ablakokhoz (kétrétegű üvegezés) felhasznált üvegre a mennyiséget tekintve az úsztatott üveg általános kereskedelmi (nem autóipari) felhasználásának mintegy 80 %-a jut, a Saint-Gobain véleménye szerint ebben az ügyben az elsődlegesen érintett piac a termopán ablaküvegek piaca. |
| --- | --- |

(39)

A Saint-Gobain szerint az érintett piacnak magába kell foglalnia a feldolgozott üveg piacát (2. szint). Mindazonáltal ebben az ügyben a feldolgozott üveg teljes piacának csak egy része érintett. A Saint-Gobain mindenekelőtt különbséget tesz a járműipari üveg és az általános kereskedelmi üveg (építőipari üveg) piaca között, mert véleménye szerint a járműipari üveghez alkalmazott gyártástechnológia, a járműipari üveg vevőköre és piaci forgalmazásának módja teljesen eltér az építőiparitól. Ezután a vállalat az építőipari ágazatot négy külön piacra pontja tovább: i. termopán üveg (két- vagy többrétegű üvegezés); ii. edzett üveg (biztonsági üveg); iii. ragasztott üveg (biztonsági üveg); és iv. ezüstözött üveg (tükör). Mivel a termopán ablakokhoz (kétrétegű üvegezés) felhasznált üvegre a mennyiséget tekintve az úsztatott üveg általános kereskedelmi (nem autóipari) felhasználásának mintegy 80 %-a jut, a Saint-Gobain véleménye szerint ebben az ügyben az elsődlegesen érintett piac a termopán ablaküvegek piaca.

| (40) | A fent említett piacok térbeli kiterjedését tekintve a Saint-Gobain úgy érvel, hogy az ezüstözött üveg (tükör) és ragasztott üveg piacait közösségi kiterjedésűnek kell tekinteni. A többi termékpiacra, különösen az edzett üveg és a termopán ablakok piacára vonatkozóan úgy tűnik, hogy egy közösségi kiterjedésű piachoz nincsenek világos támpontok. Minden valószínűség szerint az adott piacok esetében inkább nemzeti, sőt regionális piacokról van szó, mely lényegében a magasabb szállítási költségekre vezethető vissza. A kétrétegű ablaküvegek jelenlegi árai mellett a nagy távolságok miatti magas szállítási költségek nem engedhetők meg és – amennyire a Saint-Gobain számára ismert – az összes termopán ablaküveggyártó a gyártól 250-300 km-es távolságban szállít vevőinek. A Saint-Gobain szerint ezért a termopán ablaküvegeknél nemzeti ill. akár regionális piacokból kell kiindulni. |
| --- | --- |

(40)

A fent említett piacok térbeli kiterjedését tekintve a Saint-Gobain úgy érvel, hogy az ezüstözött üveg (tükör) és ragasztott üveg piacait közösségi kiterjedésűnek kell tekinteni. A többi termékpiacra, különösen az edzett üveg és a termopán ablakok piacára vonatkozóan úgy tűnik, hogy egy közösségi kiterjedésű piachoz nincsenek világos támpontok. Minden valószínűség szerint az adott piacok esetében inkább nemzeti, sőt regionális piacokról van szó, mely lényegében a magasabb szállítási költségekre vezethető vissza. A kétrétegű ablaküvegek jelenlegi árai mellett a nagy távolságok miatti magas szállítási költségek nem engedhetők meg és – amennyire a Saint-Gobain számára ismert – az összes termopán ablaküveggyártó a gyártól 250-300 km-es távolságban szállít vevőinek. A Saint-Gobain szerint ezért a termopán ablaküvegeknél nemzeti ill. akár regionális piacokból kell kiindulni.

| (41) | A Saint-Gobain a beruházással teremtett új munkahelyek becsült számának értékelésével kapcsolatban is kifejti véleményét. A Saint-Gobain arra utal, hogy az Osterweddingenben tervezett úsztatott üveggyártó üzem 40 km távolságra lesz egy már létező úsztatott üveggyártól, melyet az Euroglas üzemeltet. Az Euroglas három résztulajdonosa közül az egyik a Trösch. A két üzem közti lehetséges szinergiák miatt és azt a tényt tekintve, hogy az e-glass új üzeme a legmodernebb technológiával lesz felszerelve, az e-glass-nak a Saint-Gobain állításai szerint 120-nál kevesebb dolgozóra van szüksége (beleértve az ipari tanulókat is). |
| --- | --- |

(41)

A Saint-Gobain a beruházással teremtett új munkahelyek becsült számának értékelésével kapcsolatban is kifejti véleményét. A Saint-Gobain arra utal, hogy az Osterweddingenben tervezett úsztatott üveggyártó üzem 40 km távolságra lesz egy már létező úsztatott üveggyártól, melyet az Euroglas üzemeltet. Az Euroglas három résztulajdonosa közül az egyik a Trösch. A két üzem közti lehetséges szinergiák miatt és azt a tényt tekintve, hogy az e-glass új üzeme a legmodernebb technológiával lesz felszerelve, az e-glass-nak a Saint-Gobain állításai szerint 120-nál kevesebb dolgozóra van szüksége (beleértve az ipari tanulókat is).

| (42) | A második érintett fél, [...] (14) aktuális számokat közölt az úsztatott üveg piacára vonatkozó azon információkhoz (közösségi, mennyiség és érték), melyeket a Bizottság 2004. április 20-i határozatában használt fel. Előadta továbbá, hogy a Bizottságnak a németországi piaci helyzetet kell figyelembe vennie. Ezért adatokkal szolgál a németországi nyers úsztatott üveg összfogyasztásának (2001-2004) mennyiségéről és értékéről. |
| --- | --- |

(42)

A második érintett fél, [...] (14) aktuális számokat közölt az úsztatott üveg piacára vonatkozó azon információkhoz (közösségi, mennyiség és érték), melyeket a Bizottság 2004. április 20-i határozatában használt fel. Előadta továbbá, hogy a Bizottságnak a németországi piaci helyzetet kell figyelembe vennie. Ezért adatokkal szolgál a németországi nyers úsztatott üveg összfogyasztásának (2001-2004) mennyiségéről és értékéről.

| (43) | A második érintett fél megjegyzi továbbá, hogy rendkívül nehéz a nyers úsztatott üveg Közösségen belüli összfogyasztásának mennyiségéről és értékéről aktuális számadatokhoz jutni, azonban ezek a számok tükrözik a nyers úsztatott üveg ágazatát jellemző trendet. Hangsúlyozza, hogy a nyers úsztatott üveg ágazatára vonatkozó adatok által tükrözött trend megfelelhet a feldolgozott üveg piacán lévőnek, mivel a nyers úsztatott üveget kivétel nélkül további feldolgozásnak vetik alá, és hogy elhanyagolható az ingadozás a feldolgozott üveg Közösségbe történő behozatala és Közösségből történő kivetele esetében. |
| --- | --- |

(43)

A második érintett fél megjegyzi továbbá, hogy rendkívül nehéz a nyers úsztatott üveg Közösségen belüli összfogyasztásának mennyiségéről és értékéről aktuális számadatokhoz jutni, azonban ezek a számok tükrözik a nyers úsztatott üveg ágazatát jellemző trendet. Hangsúlyozza, hogy a nyers úsztatott üveg ágazatára vonatkozó adatok által tükrözött trend megfelelhet a feldolgozott üveg piacán lévőnek, mivel a nyers úsztatott üveget kivétel nélkül további feldolgozásnak vetik alá, és hogy elhanyagolható az ingadozás a feldolgozott üveg Közösségbe történő behozatala és Közösségből történő kivetele esetében.

| (44) | A második érintett fél a „tőke/munkaerő” tényező Bizottság általi értékelésével kapcsolatban is kifejti véleményét. Először is megemlíti, hogy a francia Hombourgban a Trösch egy hasonló úsztatott üveggyárának építésével 168 új munkahely jött létre. Másodszor megjegyzi, hogy a Trösch az e-glass-nak adminisztratív, műszaki, üzleti és egyéb az ügyvezetést támogató segítséget nyújthat, és oktatási intézkedésekkel szolgálhat. Ezen okból kifolyólag az e-glass projektje keretében létrejövő új munkahelyek száma akár még 168 alatt is lehet. |
| --- | --- |

(44)

A második érintett fél a „tőke/munkaerő” tényező Bizottság általi értékelésével kapcsolatban is kifejti véleményét. Először is megemlíti, hogy a francia Hombourgban a Trösch egy hasonló úsztatott üveggyárának építésével 168 új munkahely jött létre. Másodszor megjegyzi, hogy a Trösch az e-glass-nak adminisztratív, műszaki, üzleti és egyéb az ügyvezetést támogató segítséget nyújthat, és oktatási intézkedésekkel szolgálhat. Ezen okból kifolyólag az e-glass projektje keretében létrejövő új munkahelyek száma akár még 168 alatt is lehet.

| (45) | A harmadik érintett fél, a Pilkington, azzal a referencia-időszakkal kapcsolatban fejti ki véleményét, amelyet a versenytényező számításánál kell figyelembe venni. Véleménye szerint a Bizottság nem az eredeti vizsgálatot folytatja, hanem most egy új vizsgálatot hajt végre. Ezzel egyidejűleg a Bizottság köteles a legfrissebb rendelkezésre álló adatokat figyelembe venni. Ezért ötéves időtartamként az 1999-2004 közötti időtartamot kell alapul venni. |
| --- | --- |

(45)

A harmadik érintett fél, a Pilkington, azzal a referencia-időszakkal kapcsolatban fejti ki véleményét, amelyet a versenytényező számításánál kell figyelembe venni. Véleménye szerint a Bizottság nem az eredeti vizsgálatot folytatja, hanem most egy új vizsgálatot hajt végre. Ezzel egyidejűleg a Bizottság köteles a legfrissebb rendelkezésre álló adatokat figyelembe venni. Ezért ötéves időtartamként az 1999-2004 közötti időtartamot kell alapul venni.

| (46) | A Pilkington kifejti továbbá, hogy az érintett termékpiac az általános kereskedelemben, és nem a járműiparban felhasznált feldolgozott üveg piaca. Ezen a piacon messze a legnagyobb részesedés a hőszigetelő üvegablakokra jut. A Pilkington szerint a feldolgozott üveg érintett térbeli piaca (2. szint) a jelen ügyben nem terjed ki az egész Közösségre, hanem csak Németországra (ill. legfeljebb Németországra és a vele közvetlenül határos területekre). |
| --- | --- |

(46)

A Pilkington kifejti továbbá, hogy az érintett termékpiac az általános kereskedelemben, és nem a járműiparban felhasznált feldolgozott üveg piaca. Ezen a piacon messze a legnagyobb részesedés a hőszigetelő üvegablakokra jut. A Pilkington szerint a feldolgozott üveg érintett térbeli piaca (2. szint) a jelen ügyben nem terjed ki az egész Közösségre, hanem csak Németországra (ill. legfeljebb Németországra és a vele közvetlenül határos területekre).

5.   NÉMETORSZÁG VÉLEMÉNYE

| (47) | Németország az eljárás megindításáról szóló határozattal kapcsolatban 2005. június 7-i, 2005. június 9-én iktatott levelében foglalt állást. |
| --- | --- |

(47)

Németország az eljárás megindításáról szóló határozattal kapcsolatban 2005. június 7-i, 2005. június 9-én iktatott levelében foglalt állást.

| (48) | Az elemzéshez mérvadó időszakra vonatkozóan Németország osztja a Bizottság 2005. április 20-i határozatban képviselt véleményét, miszerint az 1997-2002 közötti adatokat kell figyelembe venni, mert ennél a bejelentés időpontjában rendelkezésre álló legfrissebb adatokról van szó. |
| --- | --- |

(48)

Az elemzéshez mérvadó időszakra vonatkozóan Németország osztja a Bizottság 2005. április 20-i határozatban képviselt véleményét, miszerint az 1997-2002 közötti adatokat kell figyelembe venni, mert ennél a bejelentés időpontjában rendelkezésre álló legfrissebb adatokról van szó.

| (49) | Németország a 2. szintű piac biztonsági üvegre (ESG és VSG), többrétegű üvegre és műszaki célú üvegre való különválasztását javasolja. A biztonsági üveget (ESG és VSG) a járműiparban és az építőiparban használják, a többrétegű üveget azonban főként az építőiparban. Mivel az e-glass mindhárom résztulajdonosa gyárt építőipari biztonsági üveget (ESG és VSG) és többrétegű üveget, csak ezeket a részpiacokat kell érintettnek tekinteni. Ezenkívül e termékek kínálati oldali helyettesíthetőségéről közölnek információkat. |
| --- | --- |

(49)

Németország a 2. szintű piac biztonsági üvegre (ESG és VSG), többrétegű üvegre és műszaki célú üvegre való különválasztását javasolja. A biztonsági üveget (ESG és VSG) a járműiparban és az építőiparban használják, a többrétegű üveget azonban főként az építőiparban. Mivel az e-glass mindhárom résztulajdonosa gyárt építőipari biztonsági üveget (ESG és VSG) és többrétegű üveget, csak ezeket a részpiacokat kell érintettnek tekinteni. Ezenkívül e termékek kínálati oldali helyettesíthetőségéről közölnek információkat.

| (50) | Németország véleménye szerint a biztonsági üveg (ESG és VSG) és a többrétegű üveg 2. szintű piaca a teljes EGT-re kiterjed. Ezenkívül e piac 1997-2002 közötti pozitív fejlődéséről közöl információkat. |
| --- | --- |

(50)

Németország véleménye szerint a biztonsági üveg (ESG és VSG) és a többrétegű üveg 2. szintű piaca a teljes EGT-re kiterjed. Ezenkívül e piac 1997-2002 közötti pozitív fejlődéséről közöl információkat.

| (51) | 2005. november 22-i, 2005. november 25-én iktatott levelében Németország az e-glass versenytársainak reakciójával kapcsolatosan küldte meg véleményét. Kiemelte, hogy az 1997-2002 közötti referencia-időszakot kell alapul venni, mivel csak a bejelentés időpontjában rendelkezésre álló információkat lehet figyelembe venni. A hivatalos vizsgálati eljárás megindításával a Bizottság egy olyan értékelést folytat, melyet 2003. decemberében a bejelentés után indított meg. |
| --- | --- |

(51)

2005. november 22-i, 2005. november 25-én iktatott levelében Németország az e-glass versenytársainak reakciójával kapcsolatosan küldte meg véleményét. Kiemelte, hogy az 1997-2002 közötti referencia-időszakot kell alapul venni, mivel csak a bejelentés időpontjában rendelkezésre álló információkat lehet figyelembe venni. A hivatalos vizsgálati eljárás megindításával a Bizottság egy olyan értékelést folytat, melyet 2003. decemberében a bejelentés után indított meg.

| (52) | Németország a nyers úsztatott üveg piacának 2003. és 2004. évi fejlődésére vonatkozóan közöl bizonyos információkat, melyekből e piac pozitív fejlődése tűnik ki. Rámutat továbbá, hogy a legfontosabb úsztatott üveggyártók gyártási kapacitásuk növelését tervezik, mely bizonyíték a kedvező piaci kilátásokra. |
| --- | --- |

(52)

Németország a nyers úsztatott üveg piacának 2003. és 2004. évi fejlődésére vonatkozóan közöl bizonyos információkat, melyekből e piac pozitív fejlődése tűnik ki. Rámutat továbbá, hogy a legfontosabb úsztatott üveggyártók gyártási kapacitásuk növelését tervezik, mely bizonyíték a kedvező piaci kilátásokra.

| (53) | A feldolgozott üveg piacára (2. szint) vonatkozóan Németország továbbá azt a véleményt képviseli, hogy ezt a piacot nem kell bevonni az elemzésbe. Németország kifejti, hogy a nyers úsztatott üveg nagyon nagy részét közvetlenül a piacon értékesítik és az e-glass résztulajdonosai a piacon szokásos árakon fognak nyers úsztatott üveget kínálni. A támogatás ezért a 2. szintű piacra semmilyen módon nem gyakorolna hatást. |
| --- | --- |

(53)

A feldolgozott üveg piacára (2. szint) vonatkozóan Németország továbbá azt a véleményt képviseli, hogy ezt a piacot nem kell bevonni az elemzésbe. Németország kifejti, hogy a nyers úsztatott üveg nagyon nagy részét közvetlenül a piacon értékesítik és az e-glass résztulajdonosai a piacon szokásos árakon fognak nyers úsztatott üveget kínálni. A támogatás ezért a 2. szintű piacra semmilyen módon nem gyakorolna hatást.

| (54) | Ami az érintett piac körülhatárolását illeti, Németország kifogásolja azt a személetmódot, hogy csak a többrétegű üveg piaca érintett, és kiemeli, hogy az érintett piac az egész EGT-re kiterjed és mind a biztonsági üveg (ESG és VSG) piacát, mind a többrétegű üvegét magába kell, hogy foglalja. |
| --- | --- |

(54)

Ami az érintett piac körülhatárolását illeti, Németország kifogásolja azt a személetmódot, hogy csak a többrétegű üveg piaca érintett, és kiemeli, hogy az érintett piac az egész EGT-re kiterjed és mind a biztonsági üveg (ESG és VSG) piacát, mind a többrétegű üvegét magába kell, hogy foglalja.

| (55) | Németország ezenkívül információkkal szolgál a nyers úsztatott üveg és a feldolgozott úsztatott üveg szállítási költségeiről. A nyers úsztatott üvegnél a szállítási költségek százalékos aránya magasabb, mint a feldolgozott üvegnél, mert ez utóbbi drágább. Ez egy EGT-re kiterjedő piaci definíció mellett szól. Németország ezenkívül előadja, hogy a feldolgozott üveg gyártóüzemeinek forgalmazási területei az EGT-ben keresztezik egymást, mely arra enged következtetni, hogy a piac az egész EGT-re kiterjed. |
| --- | --- |

(55)

Németország ezenkívül információkkal szolgál a nyers úsztatott üveg és a feldolgozott úsztatott üveg szállítási költségeiről. A nyers úsztatott üvegnél a szállítási költségek százalékos aránya magasabb, mint a feldolgozott üvegnél, mert ez utóbbi drágább. Ez egy EGT-re kiterjedő piaci definíció mellett szól. Németország ezenkívül előadja, hogy a feldolgozott üveg gyártóüzemeinek forgalmazási területei az EGT-ben keresztezik egymást, mely arra enged következtetni, hogy a piac az egész EGT-re kiterjed.

| (56) | Németország állást foglal a versenytárs azon kijelentésével kapcsolatban, hogy a „tőke/munkaerő” tényezőt módosítani kell, mert a Trösch az e-glass üzeme és a vállalatcsoport régióban lévő más üzemei közti szinergiákat ki tudja használni. Németország konkrétan úgy érvel, hogy, mivel a Trösch csak egyike annak a három résztulajdonosnak, akik a feldolgozott üveg piacán mindannyian versenytársként lépnek fel, ilyen szinergiákat nem lehet kihasználni. Továbbá a dolgozói számokra vonatkozóan korrekt becsült értékeket közöl és hangsúlyozza, hogy az egyes üzemek közti összehasonlítások, mint a versenytárs általi is, nem helytállóak és helytelen következtetésekhez vezetnek. |
| --- | --- |

(56)

Németország állást foglal a versenytárs azon kijelentésével kapcsolatban, hogy a „tőke/munkaerő” tényezőt módosítani kell, mert a Trösch az e-glass üzeme és a vállalatcsoport régióban lévő más üzemei közti szinergiákat ki tudja használni. Németország konkrétan úgy érvel, hogy, mivel a Trösch csak egyike annak a három résztulajdonosnak, akik a feldolgozott üveg piacán mindannyian versenytársként lépnek fel, ilyen szinergiákat nem lehet kihasználni. Továbbá a dolgozói számokra vonatkozóan korrekt becsült értékeket közöl és hangsúlyozza, hogy az egyes üzemek közti összehasonlítások, mint a versenytárs általi is, nem helytállóak és helytelen következtetésekhez vezetnek.

6.   A TÁMOGATÁS ÉRTÉKELÉSE

6.1.   Előzetes megjegyzések

| (57) | 2004. április 20-án a Bizottság engedélyezte az e-glass javára nyújtandó, Németország által 2003. december 15-én bejelentett összegű támogatást. Mivel Németország a Bizottság határozathozatala után közölte, hogy az eredeti bejelentésben bizonyos információk helytelenek voltak, és mivel ezek az információk a határozat szempontjából döntő fontosságúak voltak, a Bizottság 2005. április 20-án a 2004. április 20-i eredeti határozat visszavonásához és egy új határozat meghozatalához kapcsolódóan a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról határozott. |
| --- | --- |

(57)

2004. április 20-án a Bizottság engedélyezte az e-glass javára nyújtandó, Németország által 2003. december 15-én bejelentett összegű támogatást. Mivel Németország a Bizottság határozathozatala után közölte, hogy az eredeti bejelentésben bizonyos információk helytelenek voltak, és mivel ezek az információk a határozat szempontjából döntő fontosságúak voltak, a Bizottság 2005. április 20-án a 2004. április 20-i eredeti határozat visszavonásához és egy új határozat meghozatalához kapcsolódóan a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról határozott.

| (58) | A 2004. április 20-i határozat a bejelentés teljes értékelését tartalmazza. Ezt az értékelést a jelen határozatba átveszik, azon részek kivételével, melyek a Németország által 2004. október 25-én közölt információk alapján helyesbítésre szorulnak és az eljárás megindításáról szóló 2005. április 20-i határozat tárgyát képezték. |
| --- | --- |

(58)

A 2004. április 20-i határozat a bejelentés teljes értékelését tartalmazza. Ezt az értékelést a jelen határozatba átveszik, azon részek kivételével, melyek a Németország által 2004. október 25-én közölt információk alapján helyesbítésre szorulnak és az eljárás megindításáról szóló 2005. április 20-i határozat tárgyát képezték.

| (59) | Németország az e-glass javára nyújtandó támogatást 2003. december 15-én jelentette be, ezt a bejelentést 2003. december 18-án vették nyilvántartásba. A nagy beruházási projektek regionális támogatásának 2002-es Multiszektoriális Keretprogramjának (15) („MSF 2002”) 40. pontja szerint a projekteket a bejelentés időpontjában érvényben lévő kritériumok alapján kell elbírálni: „..., a multiszektoriális támogatási keretprogram 2004. január 1-től lép érvénybe. A hatályos multiszektoriális támogatási keretprogram 2003. december 31-ig alkalmazható. Azokat a bejelentéseket azonban, melyeket a Bizottság 2004. január 1. előtt vett nyilvántartásba, a bejelentés időpontjában érvényben lévő kritériumok szerint kell elbírálni.” Az e-glass számára nyújtott támogatás értékelése ezért az MSF 1998-ban rögzített kritériumok alapján történik. |
| --- | --- |

(59)

Németország az e-glass javára nyújtandó támogatást 2003. december 15-én jelentette be, ezt a bejelentést 2003. december 18-án vették nyilvántartásba. A nagy beruházási projektek regionális támogatásának 2002-es Multiszektoriális Keretprogramjának (15) („MSF 2002”) 40. pontja szerint a projekteket a bejelentés időpontjában érvényben lévő kritériumok alapján kell elbírálni: „..., a multiszektoriális támogatási keretprogram 2004. január 1-től lép érvénybe. A hatályos multiszektoriális támogatási keretprogram 2003. december 31-ig alkalmazható. Azokat a bejelentéseket azonban, melyeket a Bizottság 2004. január 1. előtt vett nyilvántartásba, a bejelentés időpontjában érvényben lévő kritériumok szerint kell elbírálni.” Az e-glass számára nyújtott támogatás értékelése ezért az MSF 1998-ban rögzített kritériumok alapján történik.

| (60) | Ennél az értékelésnél a bejelentés időpontjában, 2003. december 15-én fennálló tények, számok és tényállások szolgálnak alapul. |
| --- | --- |

(60)

Ennél az értékelésnél a bejelentés időpontjában, 2003. december 15-én fennálló tények, számok és tényállások szolgálnak alapul.

| (61) | A Bizottságnak az előrejelzések és becsült piaci számok alapján ex-ante határozatot kell hoznia. A támogatásról szóló határozathoz a tagállamnak sem állnak más információk rendelkezésre, mint a bejelentés időpontjában fennálló tények, számok és tényállások. A támogatási összegeken később nem fognak igazítani, ha a pár évvel későbbi ex-post számok azt jelzik, hogy a piac pl. másként fejlődött. A jelen ügyben a Bizottságnak ugyan az eredeti jelentés után két és fél évvel kell határozatot hoznia, értékelését azonban mégis a bejelentés időpontjában fennálló tényekre és tényállásokra kell alapoznia. |
| --- | --- |

(61)

A Bizottságnak az előrejelzések és becsült piaci számok alapján ex-ante határozatot kell hoznia. A támogatásról szóló határozathoz a tagállamnak sem állnak más információk rendelkezésre, mint a bejelentés időpontjában fennálló tények, számok és tényállások. A támogatási összegeken később nem fognak igazítani, ha a pár évvel későbbi ex-post számok azt jelzik, hogy a piac pl. másként fejlődött. A jelen ügyben a Bizottságnak ugyan az eredeti jelentés után két és fél évvel kell határozatot hoznia, értékelését azonban mégis a bejelentés időpontjában fennálló tényekre és tényállásokra kell alapoznia.

| (62) | A 2004. április 20-i határozatban figyelembevett referencia-időszak az 1997-2002 közötti évek voltak. Az e-glass versenytársai kifejtették, hogy az elemzéshez más referencia-időszakot kell alapul venni, hogy az időközben ismertté váló frissebb adatokat is figyelembe lehessen venni. Mivel az eredeti jelentés óta a jelenlegi határozatig eltelt egy kis idő, a tényállások megváltozhattak, a piacok fejlődhettek és a vonatkozó tények az eredetileg előreláthatótól eltérően mutatkozhatnak meg. A fent említett okokból kifolyólag a Bizottság ezt értékelésében nem tudja figyelembe venni. |
| --- | --- |

(62)

A 2004. április 20-i határozatban figyelembevett referencia-időszak az 1997-2002 közötti évek voltak. Az e-glass versenytársai kifejtették, hogy az elemzéshez más referencia-időszakot kell alapul venni, hogy az időközben ismertté váló frissebb adatokat is figyelembe lehessen venni. Mivel az eredeti jelentés óta a jelenlegi határozatig eltelt egy kis idő, a tényállások megváltozhattak, a piacok fejlődhettek és a vonatkozó tények az eredetileg előreláthatótól eltérően mutatkozhatnak meg. A fent említett okokból kifolyólag a Bizottság ezt értékelésében nem tudja figyelembe venni.

6.2.   Támogatás fennállása a Szerződés 87. cikke (1) bekezdése szerint

| (63) | A szóban forgó intézkedés esetében a Szerződés 87. cikke (1) bekezdése szerint állami vagy állami eszközökből nyújtott támogatásról van szó (lásd a jelen határozat 2.4 szakaszát). A támogatás az e-glass-nak előnyt nyújt, mivel a vállalatnak egyébként az összes beruházást magának kellene állnia. Mivel jelentős mennyiségű úsztatott üveget szállítanak országhatárokon túlra, az úsztatott üveg piacát országokon túlnyúló kereskedelem jellemzi. Ezzel a szóban forgó vállalatnak nyújtott pénzügyi előnyök a versenyt bizonyos körülmények közt olymódon torzítják, mely a tagállamok közti kereskedelmet korlátozhatja. A Bizottság tehát ebben az értékelésben arra a következtetésre jut, hogy a bejelentett támogatás a Szerződés 87. cikke (1) bekezdése szerint egy e-glass-nak nyújtott állami támogatást jelent. |
| --- | --- |

(63)

A szóban forgó intézkedés esetében a Szerződés 87. cikke (1) bekezdése szerint állami vagy állami eszközökből nyújtott támogatásról van szó (lásd a jelen határozat 2.4 szakaszát). A támogatás az e-glass-nak előnyt nyújt, mivel a vállalatnak egyébként az összes beruházást magának kellene állnia. Mivel jelentős mennyiségű úsztatott üveget szállítanak országhatárokon túlra, az úsztatott üveg piacát országokon túlnyúló kereskedelem jellemzi. Ezzel a szóban forgó vállalatnak nyújtott pénzügyi előnyök a versenyt bizonyos körülmények közt olymódon torzítják, mely a tagállamok közti kereskedelmet korlátozhatja. A Bizottság tehát ebben az értékelésben arra a következtetésre jut, hogy a bejelentett támogatás a Szerződés 87. cikke (1) bekezdése szerint egy e-glass-nak nyújtott állami támogatást jelent.

6.3.   Bejelentési kötelezettség

| (64) | Mivel az MSF 1998 2.1 pontja i. alpontjának halmozott feltételei teljesülnek, a támogatási terv bejelentésköteles, és a maximális engedélyezhető támogatási intenzitást az MSF 1998 szerint kell meghatározni. A Bizottság utal rá, hogy a támogatás a Bizottság által már engedélyezett három regionális támogatási szabályozáson alapul. Tehát a regionális célú állami támogatásokról szóló iránymutatások (16) 2. pontja értelmében nem úgynevezett ad hoc támogatásokról van szó, melyek Közös Piaccal való alapvető összeegyeztethetőségét külön kell vizsgálni. A Bizottság vizsgálati kötelezettsége sokkal inkább a kérvényezett 35 %-os bruttó támogatási intenzitás MSF 1998 kritériumai szerinti összeegyeztethetőségére korlátozódik. |
| --- | --- |

(64)

Mivel az MSF 1998 2.1 pontja i. alpontjának halmozott feltételei teljesülnek, a támogatási terv bejelentésköteles, és a maximális engedélyezhető támogatási intenzitást az MSF 1998 szerint kell meghatározni. A Bizottság utal rá, hogy a támogatás a Bizottság által már engedélyezett három regionális támogatási szabályozáson alapul. Tehát a regionális célú állami támogatásokról szóló iránymutatások (16) 2. pontja értelmében nem úgynevezett ad hoc támogatásokról van szó, melyek Közös Piaccal való alapvető összeegyeztethetőségét külön kell vizsgálni. A Bizottság vizsgálati kötelezettsége sokkal inkább a kérvényezett 35 %-os bruttó támogatási intenzitás MSF 1998 kritériumai szerinti összeegyeztethetőségére korlátozódik.

6.4.   Értékelés az MSF 1998 alapján

| (65) | Az MSF 1998 szerint a projektre engedélyezhető maximális támogatási intenzitást az engedélyezhető regionális támogatásnak azon felső határa alapján kell meghatározni, amely a támogatás bejelentésének időpontjában az érintett támogatott térségben nyújtható regionális támogatásokra érvényes. |
| --- | --- |

(65)

Az MSF 1998 szerint a projektre engedélyezhető maximális támogatási intenzitást az engedélyezhető regionális támogatásnak azon felső határa alapján kell meghatározni, amely a támogatás bejelentésének időpontjában az érintett támogatott térségben nyújtható regionális támogatásokra érvényes.

| (66) | Sülzetal-Osterweddingenre, az e-glass székhelyére a regionális támogatások felső határa nagyvállalatokra bruttó 28 %. Ha azonban bizonyos feltételek halmozottan teljesülnek, a támogatás felső határa bruttó 35 %-ra emelhető. Egy szövetségi tartomány kérésére a regionális gazdasági szerkezet javítását célzó közösségi feladattal foglalkozó albizottság („KF-albizottság”) hozzájárulásával indokolt kivételes esetekben vállalati székhelyek javára strukturális szempontból különösen hatékony intézkedésekhez magasabb támogatás nyújtható. A Németország által megadott információk szerint ezek a feltételek teljesülnek, mivel az albizottság Szász-Anhalt kérvényének 2003. július 23-án helyt adott (17). |
| --- | --- |

(66)

Sülzetal-Osterweddingenre, az e-glass székhelyére a regionális támogatások felső határa nagyvállalatokra bruttó 28 %. Ha azonban bizonyos feltételek halmozottan teljesülnek, a támogatás felső határa bruttó 35 %-ra emelhető. Egy szövetségi tartomány kérésére a regionális gazdasági szerkezet javítását célzó közösségi feladattal foglalkozó albizottság („KF-albizottság”) hozzájárulásával indokolt kivételes esetekben vállalati székhelyek javára strukturális szempontból különösen hatékony intézkedésekhez magasabb támogatás nyújtható. A Németország által megadott információk szerint ezek a feltételek teljesülnek, mivel az albizottság Szász-Anhalt kérvényének 2003. július 23-án helyt adott (17).

| (67) | A jelen ügyben tehát a regionális támogatás felső határa bruttó 35 %. A kérdéses projekt maximálisan engedélyezhető támogatási intenzitásának kiszámításához az MSF 1998-ban előírt szabályoknak megfelelően ezt a felső támogatási határértéket különböző értékekkel kell kiigazítani, melyek három értékelési tényező alkalmazásából következnek: a versenytényező (T), mely az érintett termékpiacon fennálló helyzetet veszi figyelembe, a „tőke/munkaerő” tényező (I) és a „regionális hatás” tényező (M). |
| --- | --- |

(67)

A jelen ügyben tehát a regionális támogatás felső határa bruttó 35 %. A kérdéses projekt maximálisan engedélyezhető támogatási intenzitásának kiszámításához az MSF 1998-ban előírt szabályoknak megfelelően ezt a felső támogatási határértéket különböző értékekkel kell kiigazítani, melyek három értékelési tényező alkalmazásából következnek: a versenytényező (T), mely az érintett termékpiacon fennálló helyzetet veszi figyelembe, a „tőke/munkaerő” tényező (I) és a „regionális hatás” tényező (M).

6.4.1.   A versenytényező

| (68) | A strukturális túlkínálattal rendelkező gazdasági ágazatokban működő vállalatoknak nyújtott támogatások engedélyezése a verseny torzításának különleges veszélyeit rejti magában. Minden kapacitásbővülés, melyet nem kompenzál egy másik helyen lévő kapacitáscsökkenés, súlyosbítja a strukturális túlkínálat problémáját. A versenytényező meghatározásához a Bizottságnak ezért azt kell vizsgálnia, hogy a tervezett projektet olyan gazdasági ágazatban vagy részágazatban hajtják-e végre, melyben strukturális túlkínálat van. |
| --- | --- |

(68)

A strukturális túlkínálattal rendelkező gazdasági ágazatokban működő vállalatoknak nyújtott támogatások engedélyezése a verseny torzításának különleges veszélyeit rejti magában. Minden kapacitásbővülés, melyet nem kompenzál egy másik helyen lévő kapacitáscsökkenés, súlyosbítja a strukturális túlkínálat problémáját. A versenytényező meghatározásához a Bizottságnak ezért azt kell vizsgálnia, hogy a tervezett projektet olyan gazdasági ágazatban vagy részágazatban hajtják-e végre, melyben strukturális túlkínálat van.

| (69) | Az MSF 1998 7.6 pontja szerint az érintett termékpiac a beruházási projekt termékeit és azokat a termékeket öleli fel, amelyeket a fogyasztó (a termékek különleges ismérvei, ára vagy szándékolt felhasználása miatt) vagy a gyártó (a gyártóberendezések flexibilitása miatt) azok helyettesítő termékének és/vagy helyettesítő szolgáltatásának tekint. |
| --- | --- |

(69)

Az MSF 1998 7.6 pontja szerint az érintett termékpiac a beruházási projekt termékeit és azokat a termékeket öleli fel, amelyeket a fogyasztó (a termékek különleges ismérvei, ára vagy szándékolt felhasználása miatt) vagy a gyártó (a gyártóberendezések flexibilitása miatt) azok helyettesítő termékének és/vagy helyettesítő szolgáltatásának tekint.

| (70) | Az úsztatott üveg messze a legkelendőbb síküvegfajta. Mivel az úsztatott üveg speciális gyártási eljárása és termékjellemzői miatt sem a kínálati, sem a keresleti oldalon nem helyettesíthető más síküvegfajtákkal (pl. táblaüveg, mintás üveg, tükörüveg), az úsztatott üveg piacát önálló termékpiacnak kell tekinteni (18). Ez a termékpiac további két egymástól elkülönítve elbírálandó szintre oszlik, vagyis egyrészt a nyers úsztatott üveg gyártására (1. szint), másrészt az úsztatott üveg feldolgozására (2. szint) (19). |
| --- | --- |

(70)

Az úsztatott üveg messze a legkelendőbb síküvegfajta. Mivel az úsztatott üveg speciális gyártási eljárása és termékjellemzői miatt sem a kínálati, sem a keresleti oldalon nem helyettesíthető más síküvegfajtákkal (pl. táblaüveg, mintás üveg, tükörüveg), az úsztatott üveg piacát önálló termékpiacnak kell tekinteni (18). Ez a termékpiac további két egymástól elkülönítve elbírálandó szintre oszlik, vagyis egyrészt a nyers úsztatott üveg gyártására (1. szint), másrészt az úsztatott üveg feldolgozására (2. szint) (19).

| (71) | A Bizottság 2004. április 20-i határozatában álló elemzés arra a következtetésre jutott, hogy ebben az egyedi esetben csak a nyers úsztatott üveg piacát (1. szint) kell értékelni (20). A tulajdonviszonyokra vonatkozó helytelen információk miatt ez a következtetés nem tartható, így az érintett piacok meghatározásába be kell vonni a feldolgozói piacot (2. szint), mert a támogatás a versenyt ezen a szinten ugyanúgy torzíthatja. |
| --- | --- |

(71)

A Bizottság 2004. április 20-i határozatában álló elemzés arra a következtetésre jutott, hogy ebben az egyedi esetben csak a nyers úsztatott üveg piacát (1. szint) kell értékelni (20). A tulajdonviszonyokra vonatkozó helytelen információk miatt ez a következtetés nem tartható, így az érintett piacok meghatározásába be kell vonni a feldolgozói piacot (2. szint), mert a támogatás a versenyt ezen a szinten ugyanúgy torzíthatja.

| (72) | Az alábbiakban először a nyers úsztatott üveg piacát (1. szint), majd a feldolgozott úsztatott üveg piacát (2. szint) vizsgáljuk. |
| --- | --- |

(72)

Az alábbiakban először a nyers úsztatott üveg piacát (1. szint), majd a feldolgozott úsztatott üveg piacát (2. szint) vizsgáljuk.

| (73) | A nyers úsztatott üveg piacának (1. szint) 2004. április 20-i eredeti határozatban leírt vizsgálata nem vált kérdésessé és nem képezte tárgyát az eljárás megindításáról szóló 2005. április 20-i határozatnak. Az alábbiakban ezért az az értékelés kerül előadásra, amelyet a Bizottság 2004. április 20-i határozatában végzett és mutatott be. |
| --- | --- |

(73)

A nyers úsztatott üveg piacának (1. szint) 2004. április 20-i eredeti határozatban leírt vizsgálata nem vált kérdésessé és nem képezte tárgyát az eljárás megindításáról szóló 2005. április 20-i határozatnak. Az alábbiakban ezért az az értékelés kerül előadásra, amelyet a Bizottság 2004. április 20-i határozatában végzett és mutatott be.

| (74) | Az MSF 1998 7.6. pontja szerint az érintett földrajzi piac alapvetően az EGT-t foglalja magába ill. annak egy jelentős részét, ha az ezen a területen a versenyfeltételek az EGT más területeihez képest elegendő eltérést mutatnak. Adott esetben érintett földrajzi piacként a világpiac is alapul vehető. |
| --- | --- |

(74)

Az MSF 1998 7.6. pontja szerint az érintett földrajzi piac alapvetően az EGT-t foglalja magába ill. annak egy jelentős részét, ha az ezen a területen a versenyfeltételek az EGT más területeihez képest elegendő eltérést mutatnak. Adott esetben érintett földrajzi piacként a világpiac is alapul vehető.

| (75) | A nyers úsztatott üveg viszonylag magas szállítási költségei miatt (21) az egyes gyártóüzemek felvevőpiacai nem nyúlnak túl az EGT teljes területén. Ehelyett a felvevő piacok a mindenkori gyártó telephely körül koncentrikus körök formájában rajzolódnak ki, melyek sugarát a gazdaságossági szempontból még vállalható szállítási távolság határozza meg, amely általában a túlnyomórészt szárazföldön történő szállításnál nem több mint 500-1 000 km. Mivel azonban az európai úsztatott üveg gyártók időközben 50 fölé emelkedő gyártóüzemei az egész EGT-re eloszlanak és ennek következtében felvevőpiacaikat kölcsönösen átfedik, azok összességében az egész EGT-t lefedik. |
| --- | --- |

(75)

A nyers úsztatott üveg viszonylag magas szállítási költségei miatt (21) az egyes gyártóüzemek felvevőpiacai nem nyúlnak túl az EGT teljes területén. Ehelyett a felvevő piacok a mindenkori gyártó telephely körül koncentrikus körök formájában rajzolódnak ki, melyek sugarát a gazdaságossági szempontból még vállalható szállítási távolság határozza meg, amely általában a túlnyomórészt szárazföldön történő szállításnál nem több mint 500-1 000 km. Mivel azonban az európai úsztatott üveg gyártók időközben 50 fölé emelkedő gyártóüzemei az egész EGT-re eloszlanak és ennek következtében felvevőpiacaikat kölcsönösen átfedik, azok összességében az egész EGT-t lefedik.

| (76) | Annak megállapításához, hogy az egyes piacok e földrajzi átfedése alapján az EGT különböző területein a versenyfeltételek is hasonlók-e, a Bizottság azt vizsgálta, hogy vannak-e olyan különálló piacok, melyeken a többi felvevőpiactól függetlenül egyedi árak alakulhatnak ki, vagy az árak EGT-n belüli alakulása inkább egy egységes alapminta szerint történik. Ehhez a Bizottság a rendelkezésre álló Eurostat-statisztikák segítségével a tonnánkénti ár alakulását vetette össze az úsztatott üveggyártás szempontjából legjelentősebb tagállamokban, vagyis Franciaországban, Németországban, Olaszországban, Nagy-Britanniában és Spanyolországban 1997-2002 között, valamint Belgiumban – hiányzó adatok miatt – 1999-2002 között. Az adatok azt jelezték, hogy nyers úsztatott üveg értékének alakulása az egyes tagállamokban 1997–2002 között nagyfokú korrelációt mutat. Egy ilyen párhuzamos fejlődés arra enged következtetni, hogy a nyers úsztatott üveg vevői számára elég lehetőség kínálkozik, hogy más tagállamokban lévő gyártókra térjenek át – mely az egységes földrajzi piac egyértelmű ismérve. |
| --- | --- |

(76)

Annak megállapításához, hogy az egyes piacok e földrajzi átfedése alapján az EGT különböző területein a versenyfeltételek is hasonlók-e, a Bizottság azt vizsgálta, hogy vannak-e olyan különálló piacok, melyeken a többi felvevőpiactól függetlenül egyedi árak alakulhatnak ki, vagy az árak EGT-n belüli alakulása inkább egy egységes alapminta szerint történik. Ehhez a Bizottság a rendelkezésre álló Eurostat-statisztikák segítségével a tonnánkénti ár alakulását vetette össze az úsztatott üveggyártás szempontjából legjelentősebb tagállamokban, vagyis Franciaországban, Németországban, Olaszországban, Nagy-Britanniában és Spanyolországban 1997-2002 között, valamint Belgiumban – hiányzó adatok miatt – 1999-2002 között. Az adatok azt jelezték, hogy nyers úsztatott üveg értékének alakulása az egyes tagállamokban 1997–2002 között nagyfokú korrelációt mutat. Egy ilyen párhuzamos fejlődés arra enged következtetni, hogy a nyers úsztatott üveg vevői számára elég lehetőség kínálkozik, hogy más tagállamokban lévő gyártókra térjenek át – mely az egységes földrajzi piac egyértelmű ismérve.

| (77) | Összegzés: A Bizottság megállapítja, hogy a nyers úsztatott üveg földrajzi piaca a teljes EGT-t magába foglalja (22). |
| --- | --- |

(77)

Összegzés: A Bizottság megállapítja, hogy a nyers úsztatott üveg földrajzi piaca a teljes EGT-t magába foglalja (22).

| (78) | A NACE nómenklatúra legalsó szintje, mely a nyers úsztatott üveg gyártásnak megfelel, a 26.11 „síküveggyártás” NACE-kód. Az EGT-n belüli összes síküveggyártás határozottan több mint 80 %-át a nyers úsztatott üveg teszi ki, így ez a termék a 26.11 NACE-kódhoz reprezentatívnak tekinthető. A síküvegágazatban azonban a kapacitást a hasznosítható (eladható) kapacitásokon mérik (23). Ez a mérési módszer nem összehasonlítható a teljes feldolgozóipar kapacitásának mérésével. |
| --- | --- |

(78)

A NACE nómenklatúra legalsó szintje, mely a nyers úsztatott üveg gyártásnak megfelel, a 26.11 „síküveggyártás” NACE-kód. Az EGT-n belüli összes síküveggyártás határozottan több mint 80 %-át a nyers úsztatott üveg teszi ki, így ez a termék a 26.11 NACE-kódhoz reprezentatívnak tekinthető. A síküvegágazatban azonban a kapacitást a hasznosítható (eladható) kapacitásokon mérik (23). Ez a mérési módszer nem összehasonlítható a teljes feldolgozóipar kapacitásának mérésével.

| (79) | A Bizottságnak ezért az a véleménye, hogy a nyers úsztatott üveg piacán lévő kapacitási helyzetet a versenytényező értékelésébe nem lehet bevonni (24). |
| --- | --- |

(79)

A Bizottságnak ezért az a véleménye, hogy a nyers úsztatott üveg piacán lévő kapacitási helyzetet a versenytényező értékelésébe nem lehet bevonni (24).

| (80) | Mivel a kapacitáskihasználtsággal kapcsolatosan nem áll elegendő adat rendelkezésre, a Bizottság az MSR 1998 3.4 pontja szerint a nyilvánvaló fogyasztásra vonatkozó adatokra támaszkodik annak meghatározásához, hogy a beruházásra csökkenő piacon kerül-e sor. Csökkenőnek minősül egy termékpiac, ha a szóban forgó termék nyilvánvaló fogyasztásának éves átlagos növekedési üteme az utóbbi öt évben több mint 10 %-kal az EGT-n belüli teljes feldolgozóipar éves átlaga alatt van, hacsak a termék iránti keresletre vonatkozóan a növekedési ütemhez viszonyítva egy erős növekedési tendencia meg nem figyelhető. Abszolút csökkenő az a piac, melyen a nyilvánvaló fogyasztás éves átlagos növekedési üteme az utóbbi öt évben negatív. |
| --- | --- |

(80)

Mivel a kapacitáskihasználtsággal kapcsolatosan nem áll elegendő adat rendelkezésre, a Bizottság az MSR 1998 3.4 pontja szerint a nyilvánvaló fogyasztásra vonatkozó adatokra támaszkodik annak meghatározásához, hogy a beruházásra csökkenő piacon kerül-e sor. Csökkenőnek minősül egy termékpiac, ha a szóban forgó termék nyilvánvaló fogyasztásának éves átlagos növekedési üteme az utóbbi öt évben több mint 10 %-kal az EGT-n belüli teljes feldolgozóipar éves átlaga alatt van, hacsak a termék iránti keresletre vonatkozóan a növekedési ütemhez viszonyítva egy erős növekedési tendencia meg nem figyelhető. Abszolút csökkenő az a piac, melyen a nyilvánvaló fogyasztás éves átlagos növekedési üteme az utóbbi öt évben negatív.

| (81) | A nyers úsztatott üveg 1997-2002 közötti nyilvánvaló fogyasztására vonatkozóan a Bizottságnak a következő adatok állnak rendelkezésére:












  Nyers úsztatott üveg piaca a Közösségben | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Éves átlagos növekedési ütem |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Összfogyasztás (millió tonna) a Közösségben (25) | 6,937 | 7,334 | 7,716 | 7,677 | 7,509 | 7,599 | 1,84 % |
| Tonnánkénti átlagár (EUR) a Közösségben (26) | 293,87 | 285,20 | 291,79 | 333,26 | 349,15 | 346,92 | |
| Az összfogyasztás értéke (millió EUR) | 2 038,6 | 2 091,7 | 2 251,5 | 2 558,4 | 2 621,8 | 2 636,2 | 5,28 % |

(81)

A nyers úsztatott üveg 1997-2002 közötti nyilvánvaló fogyasztására vonatkozóan a Bizottságnak a következő adatok állnak rendelkezésére:

Nyers úsztatott üveg piaca a Közösségben

1997

1998

1999

2000

2001

2002

Éves átlagos növekedési ütem

Összfogyasztás (millió tonna) a Közösségben (25)

6,937

7,334

7,716

7,677

7,509

7,599

1,84 %

Tonnánkénti átlagár (EUR) a Közösségben (26)

293,87

285,20

291,79

333,26

349,15

346,92

Az összfogyasztás értéke (millió EUR)

2 038,6

2 091,7

2 251,5

2 558,4

2 621,8

2 636,2

5,28 %

| (82) | Az 1997-2002 közötti évekre az EGT-n belüli teljes feldolgozóipar érték szerinti éves átlagos növekedési üteme 4,8 % volt. A küszöbérték, mely alatt az MSF 1998 7.8 pontja szerint csökkenő piacot lehetne feltételezni, eszerint 4,4 %-ot tesz ki. Az európai nyers úsztatott üveg piaca ugyanezen időszakban 5,28 %-os érték szerinti éves átlagos növekedési ütemet ért el, tehát jóval az EGT-átlag felett van (27). A Bizottság a Közösségen belüli kereskedelemről rendelkezésre álló Eurostat-/COMEXT-adatok alapján azt is megvizsgálta, hogy a nyilvánvaló fogyasztás érték szerinti alakulása az egyes tagállamokban igazolja-e ezt az eredményt, és erre a válasz: igen. |
| --- | --- |

(82)

Az 1997-2002 közötti évekre az EGT-n belüli teljes feldolgozóipar érték szerinti éves átlagos növekedési üteme 4,8 % volt. A küszöbérték, mely alatt az MSF 1998 7.8 pontja szerint csökkenő piacot lehetne feltételezni, eszerint 4,4 %-ot tesz ki. Az európai nyers úsztatott üveg piaca ugyanezen időszakban 5,28 %-os érték szerinti éves átlagos növekedési ütemet ért el, tehát jóval az EGT-átlag felett van (27). A Bizottság a Közösségen belüli kereskedelemről rendelkezésre álló Eurostat-/COMEXT-adatok alapján azt is megvizsgálta, hogy a nyilvánvaló fogyasztás érték szerinti alakulása az egyes tagállamokban igazolja-e ezt az eredményt, és erre a válasz: igen.

| (83) | A nyers úsztatott üveg piacának pozitív fejlődése a gyártók magatartásában is visszatükröződik, mert az európai piacon, mely kevés nagy úsztatott üveg gyártóra (28) koncentrálódik, az utóbbi években Franciaországban (2001 – Pilkington/Interpane), Belgiumban (2001 - Glaverbel/Scheuten) és Olaszországban (2002 – Sangalli) új gyártó létesítményekben ruháztak be (29). |
| --- | --- |

(83)

A nyers úsztatott üveg piacának pozitív fejlődése a gyártók magatartásában is visszatükröződik, mert az európai piacon, mely kevés nagy úsztatott üveg gyártóra (28) koncentrálódik, az utóbbi években Franciaországban (2001 – Pilkington/Interpane), Belgiumban (2001 - Glaverbel/Scheuten) és Olaszországban (2002 – Sangalli) új gyártó létesítményekben ruháztak be (29).

| (84) | Összegzés: A Bizottság ezért arra a következtetésre jut, hogy a nyers úsztatott üveg piaca esetében nincs szó csökkenő piacról, és hogy a versenytényező az MSF 1998 3.10.1 pontjának iv. alpontja szerint 1,0-re tehető. |
| --- | --- |

(84)

Összegzés: A Bizottság ezért arra a következtetésre jut, hogy a nyers úsztatott üveg piaca esetében nincs szó csökkenő piacról, és hogy a versenytényező az MSF 1998 3.10.1 pontjának iv. alpontja szerint 1,0-re tehető.

| (85) | Az MSF 1998 7.6 pontja szerint az érintett termékpiac a beruházási projekt termékeit és adott esetben azokat a termékeket öleli fel, melyeket a fogyasztó (a termékek különleges ismérvei, ára vagy szándékolt felhasználása miatt) vagy a gyártó (a gyártóberendezések flexibilitása miatt) azok helyettesítő termékének és/vagy helyettesítő szolgáltatásának tekint. |
| --- | --- |

(85)

Az MSF 1998 7.6 pontja szerint az érintett termékpiac a beruházási projekt termékeit és adott esetben azokat a termékeket öleli fel, melyeket a fogyasztó (a termékek különleges ismérvei, ára vagy szándékolt felhasználása miatt) vagy a gyártó (a gyártóberendezések flexibilitása miatt) azok helyettesítő termékének és/vagy helyettesítő szolgáltatásának tekint.

| (86) | A jelen ügyben mindazonáltal az érintett termékek beazonosításához és az érintett piac meghatározásához a feldolgozott üveg piacát (2. szint) tovább kell bontani. Egyértelműen két általános kategória különböztethető meg, melyek sem fogyasztói, sem gyártói szempontból nem felcserélhetők: járműipari üveg és építőipari üveg (30). E két termék két külön termékpiacot képez, mivel a gyártástechnológia, a vevőkör és a piaci forgalmazás módja nagyon eltér egymástól. Az építőipari üveg piaca az alábbi részpiacokra osztható tovább: i. többrétegű üveg (termopán ablakok); ii. edzett üveg (ESG-biztonsági üveg); iii. ragasztott üveg (VSG-biztonsági üveg); és iv. ezüstözött üveg (tükör). |
| --- | --- |

(86)

A jelen ügyben mindazonáltal az érintett termékek beazonosításához és az érintett piac meghatározásához a feldolgozott üveg piacát (2. szint) tovább kell bontani. Egyértelműen két általános kategória különböztethető meg, melyek sem fogyasztói, sem gyártói szempontból nem felcserélhetők: járműipari üveg és építőipari üveg (30). E két termék két külön termékpiacot képez, mivel a gyártástechnológia, a vevőkör és a piaci forgalmazás módja nagyon eltér egymástól. Az építőipari üveg piaca az alábbi részpiacokra osztható tovább: i. többrétegű üveg (termopán ablakok); ii. edzett üveg (ESG-biztonsági üveg); iii. ragasztott üveg (VSG-biztonsági üveg); és iv. ezüstözött üveg (tükör).

| (87) | A biztonsági üveg (ESG és VSG) és a többrétegű üveg gyártói szempontból felcserélhető, mivel a gyártók a gyártást rövid időre és említésre méltó többletköltség nélkül átállíthatják a különböző termékekre. Németország szerint az építőipari ágazat számára a feldolgozott üveg mindegy 70–80 %-át olyan gyártók állítják elő, akiknek a kínálatában biztonsági üveggel és többrétegű üveggel mindkét termék egyidejűleg szerepel. Utal továbbá arra, hogy a biztonsági üveget mind késztermékként, mind a többrétegű üveg gyártásának előtermékeként lehet értékesíteni. Ezenfelül a biztonsági- és többrétegű üveg eladása és forgalmazása az építőipari ágazat számára gyakran egyidejűleg történik. |
| --- | --- |

(87)

A biztonsági üveg (ESG és VSG) és a többrétegű üveg gyártói szempontból felcserélhető, mivel a gyártók a gyártást rövid időre és említésre méltó többletköltség nélkül átállíthatják a különböző termékekre. Németország szerint az építőipari ágazat számára a feldolgozott üveg mindegy 70–80 %-át olyan gyártók állítják elő, akiknek a kínálatában biztonsági üveggel és többrétegű üveggel mindkét termék egyidejűleg szerepel. Utal továbbá arra, hogy a biztonsági üveget mind késztermékként, mind a többrétegű üveg gyártásának előtermékeként lehet értékesíteni. Ezenfelül a biztonsági- és többrétegű üveg eladása és forgalmazása az építőipari ágazat számára gyakran egyidejűleg történik.

| (88) | Emiatt tévedés lenne feltételezni, hogy az érintett termékpiac kizárólag termopán ablakokra korlátozható, ahogy az a versenytársak észrevételeiben követekeztetésként szerepel. |
| --- | --- |

(88)

Emiatt tévedés lenne feltételezni, hogy az érintett termékpiac kizárólag termopán ablakokra korlátozható, ahogy az a versenytársak észrevételeiben követekeztetésként szerepel.

| (89) | A Bizottság utal rá, hogy az e-glass mindhárom résztulajdonosa gyárt biztonsági üveget (VSG és ESG) és többrétegű üveget az építőipari ágazat számára, technikai üveget vagy járműipari üveget azonban nem. |
| --- | --- |

(89)

A Bizottság utal rá, hogy az e-glass mindhárom résztulajdonosa gyárt biztonsági üveget (VSG és ESG) és többrétegű üveget az építőipari ágazat számára, technikai üveget vagy járműipari üveget azonban nem.

| (90) | Összegzés: A Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy az érintett termékpiacra vonatkozóan a 2. szintű piac egy részpiacáról van szó, mégpedig az építőipari biztonsági üveg (VSG és ESG) és többrétegű üveg piacáról, melyek PRODCOM-kódja a következő: 26121230 (edzett biztonsági üveg, és hasonlók), 26121270 (ragasztott biztonsági üveg, és hasonlók) és 26121330 (többrétegű hőszigetelő üvegezések). |
| --- | --- |

(90)

Összegzés: A Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy az érintett termékpiacra vonatkozóan a 2. szintű piac egy részpiacáról van szó, mégpedig az építőipari biztonsági üveg (VSG és ESG) és többrétegű üveg piacáról, melyek PRODCOM-kódja a következő: 26121230 (edzett biztonsági üveg, és hasonlók), 26121270 (ragasztott biztonsági üveg, és hasonlók) és 26121330 (többrétegű hőszigetelő üvegezések).

| (91) | Az MSF 1998 7.6. pontja szerint az érintett földrajzi piac alapvetően az EGT-t foglalja magába ill. annak egy jelentős részét, ha az ezen a területen a versenyfeltételek az EGT más területeihez képest elegendő eltérést mutatnak. Adott esetben érintett földrajzi piacként a világpiac is alapul vehető. |
| --- | --- |

(91)

Az MSF 1998 7.6. pontja szerint az érintett földrajzi piac alapvetően az EGT-t foglalja magába ill. annak egy jelentős részét, ha az ezen a területen a versenyfeltételek az EGT más területeihez képest elegendő eltérést mutatnak. Adott esetben érintett földrajzi piacként a világpiac is alapul vehető.

| (92) | Németország szerint, a nyers úsztatott üveg piacához hasonlóan (1. szint), abból kell kiindulni, hogy a feldolgozott úsztatott üveg piaca (2. szint) az egész EGT-re kiterjed. |
| --- | --- |

(92)

Németország szerint, a nyers úsztatott üveg piacához hasonlóan (1. szint), abból kell kiindulni, hogy a feldolgozott úsztatott üveg piaca (2. szint) az egész EGT-re kiterjed.

| (93) | Az e-glass versenytársai véleményükben kifejtették, hogy a feldolgozott üvegnél (2. szint) nemzeti ill. sőt csak regionális piacokból kell kiindulni, mivel a magas szállítási költségek egy térben kiterjedtebb forgalmazást lehetetlenné tesznek. |
| --- | --- |

(93)

Az e-glass versenytársai véleményükben kifejtették, hogy a feldolgozott üvegnél (2. szint) nemzeti ill. sőt csak regionális piacokból kell kiindulni, mivel a magas szállítási költségek egy térben kiterjedtebb forgalmazást lehetetlenné tesznek.

| (94) | A Németország által megküldött bizonyítékok alapján az e-glass résztulajdonosainak vevőköre a 85-90. pontokban meghatározott érintett piacon a nemzetinél vagy regionálisnál nagyobb és az EGT különböző területeit fedi le (31). |
| --- | --- |

(94)

A Németország által megküldött bizonyítékok alapján az e-glass résztulajdonosainak vevőköre a 85-90. pontokban meghatározott érintett piacon a nemzetinél vagy regionálisnál nagyobb és az EGT különböző területeit fedi le (31).

| (95) | Az értékesítési piacok a mindenkori gyártó telephely körül koncentrikus körök formájában rajzolódnak ki, és a viszonylag magas szállítási költségek ellenére feldolgozott üveget nagy távolságokra szállítanak (32). Ezek a koncentrikus körök átfedik egymást és a teljes EGT-re kiterjednek. Ezenkívül a feldolgozott üvegre (2. szint) az EGT-területen nincsenek eltérő műszaki szabályozások vagy jogi kereskedelmi akadályok és a német gyártás mintegy 20 %-át importálják. |
| --- | --- |

(95)

Az értékesítési piacok a mindenkori gyártó telephely körül koncentrikus körök formájában rajzolódnak ki, és a viszonylag magas szállítási költségek ellenére feldolgozott üveget nagy távolságokra szállítanak (32). Ezek a koncentrikus körök átfedik egymást és a teljes EGT-re kiterjednek. Ezenkívül a feldolgozott üvegre (2. szint) az EGT-területen nincsenek eltérő műszaki szabályozások vagy jogi kereskedelmi akadályok és a német gyártás mintegy 20 %-át importálják.

| (96) | Mint a korábbi, vállalkozások összefonódását vizsgáló és támogatási határozatokban is a Bizottság abból indul ki, hogy a feldolgozott üveg piaca (2. szint) a nyers úsztatott üveg piacához (1. szint) hasonlóan EGT-kiterjedésű piacnak tekinthető. |
| --- | --- |

(96)

Mint a korábbi, vállalkozások összefonódását vizsgáló és támogatási határozatokban is a Bizottság abból indul ki, hogy a feldolgozott üveg piaca (2. szint) a nyers úsztatott üveg piacához (1. szint) hasonlóan EGT-kiterjedésű piacnak tekinthető.

| (97) | A 2000. augusztus 17-i Pilkington/Interpane (N 291/2000), SG (2000) D/106264 támogatási ügyben a Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy a VSG és a réteges üveg piaca, beleértve a hőszigetelő üvegét is, a teljes EGT-re kiterjed. |
| --- | --- |

(97)

A 2000. augusztus 17-i Pilkington/Interpane (N 291/2000), SG (2000) D/106264 támogatási ügyben a Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy a VSG és a réteges üveg piaca, beleértve a hőszigetelő üvegét is, a teljes EGT-re kiterjed.

| (98) | A Glaverbel/PPG IV/M/1230 sz. vállalkozások összefonódását vizsgáló eljárásban hozott határozat (16) preambulumbekezdése így szól: „a Pilkington-Techint/SIV ügyben az általános kereskedelemre vonatkozóan a Bizottság a földrajzi piac pontos meghatározását nyitva hagyja. A Bizottság utal rá, hogy a nagy gyártók különösen az ezüstözött üveget és a többrétegű ragasztott üveget nagy távolságokra szállítják. Ezért a felek véleménye szerint mindenképpen képviselhető, hogy ezeket a piacokat szintén EU-kiterjedésűnek definiálják. A felek kifejtik, hogy ez a következtetés az edzett üvegre és termopán ablakokra is helytálló, mivel az összes nagyobb gyártó legalább az EU-ra kiterjedően folytatja tevékenységét és a piaci feltételek a különböző tagállamokban elég egyöntetűek. A Bizottság ebben az ügyben kapott vizsgálati eredményei megerősítették, hogy az ezüstözött üveg (tükör) és a ragasztott üveg piacai a teljes EU-ra kiterjednek. Az általános kereskedelem szegmensében lévő többi termékpiacra az eredmények nem ilyen egyértelműek”. |
| --- | --- |

(98)

A Glaverbel/PPG IV/M/1230 sz. vállalkozások összefonódását vizsgáló eljárásban hozott határozat (16) preambulumbekezdése így szól: „a Pilkington-Techint/SIV ügyben az általános kereskedelemre vonatkozóan a Bizottság a földrajzi piac pontos meghatározását nyitva hagyja. A Bizottság utal rá, hogy a nagy gyártók különösen az ezüstözött üveget és a többrétegű ragasztott üveget nagy távolságokra szállítják. Ezért a felek véleménye szerint mindenképpen képviselhető, hogy ezeket a piacokat szintén EU-kiterjedésűnek definiálják. A felek kifejtik, hogy ez a következtetés az edzett üvegre és termopán ablakokra is helytálló, mivel az összes nagyobb gyártó legalább az EU-ra kiterjedően folytatja tevékenységét és a piaci feltételek a különböző tagállamokban elég egyöntetűek. A Bizottság ebben az ügyben kapott vizsgálati eredményei megerősítették, hogy az ezüstözött üveg (tükör) és a ragasztott üveg piacai a teljes EU-ra kiterjednek. Az általános kereskedelem szegmensében lévő többi termékpiacra az eredmények nem ilyen egyértelműek”.

| (99) | A 2. szinthez a földrajzi piac nemzeti szintű körülhatárolása ezért, ahogy a Pilkington véleményében javasolta, ellentmondásban állna azzal a nyilatkozattal, melyet a vállalat a vállalatok összefonódását vizsgáló eljárásban folyó vizsgálat keretében tett. |
| --- | --- |

(99)

A 2. szinthez a földrajzi piac nemzeti szintű körülhatárolása ezért, ahogy a Pilkington véleményében javasolta, ellentmondásban állna azzal a nyilatkozattal, melyet a vállalat a vállalatok összefonódását vizsgáló eljárásban folyó vizsgálat keretében tett.

| (100) | Összegzés: A Bizottság arra a következtetésre jut, hogy az építőipari felhasználású biztonsági üveg és többrétegű üveg formájában megjelenő feldolgozott üveg (2. szint) földrajzi piaca a teljes EGT-re kiterjed. A Bizottságnak nincs oka olyan következtetést levonni, hogy a feldolgozott üveg piacát földrajzilag a nyers úsztatott üveg piacától eltérően határolja körül. |
| --- | --- |

(100)

Összegzés: A Bizottság arra a következtetésre jut, hogy az építőipari felhasználású biztonsági üveg és többrétegű üveg formájában megjelenő feldolgozott üveg (2. szint) földrajzi piaca a teljes EGT-re kiterjed. A Bizottságnak nincs oka olyan következtetést levonni, hogy a feldolgozott üveg piacát földrajzilag a nyers úsztatott üveg piacától eltérően határolja körül.

| (101) | A Bizottság utal rá, hogy a 2. szintű piacon lévő kapacitáskihasználtságról nem állnak rendelkezésre ill. nincsenek adatok. A nyers úsztatott üveget építőipari felhasználású biztonsági üveggé vagy többrétegű üveggé alakító EGT-n belüli üzemek (évi) gyártási mennyiségére és (évi) maximális gyártókapacitására vonatkozóan a szükséges információk sem az Eurostatnál vagy kutatóintézeteknél, sem az ágazati szövetségeknél nem állnak rendelkezésre. |
| --- | --- |

(101)

A Bizottság utal rá, hogy a 2. szintű piacon lévő kapacitáskihasználtságról nem állnak rendelkezésre ill. nincsenek adatok. A nyers úsztatott üveget építőipari felhasználású biztonsági üveggé vagy többrétegű üveggé alakító EGT-n belüli üzemek (évi) gyártási mennyiségére és (évi) maximális gyártókapacitására vonatkozóan a szükséges információk sem az Eurostatnál vagy kutatóintézeteknél, sem az ágazati szövetségeknél nem állnak rendelkezésre.

| (102) | A Bizottság véleménye szerint következésképpen az építőipari felhasználású biztonsági üveg és többrétegű üveg formájában megjelenő feldolgozott üveg gyártókapacitására vonatkozó tényállás nem vehető figyelembe. |
| --- | --- |

(102)

A Bizottság véleménye szerint következésképpen az építőipari felhasználású biztonsági üveg és többrétegű üveg formájában megjelenő feldolgozott üveg gyártókapacitására vonatkozó tényállás nem vehető figyelembe.

| (103) | A 80. pontban említettek szerint, mivel a kapacitáskihasználtságra vonatkozóan nem áll elegendő adat rendelkezésre, a Bizottság az MSF 1998 3.4 pontja szerint a nyilvánvaló fogyasztásra vonatkozó adatokra támaszkodik annak meghatározásához, hogy a beruházásra csökkenő piacon kerül-e sor. Az MSF 1998 7.8 pontja szerint csökkenőnek minősül egy termékpiac, ha a szóban forgó termék nyilvánvaló fogyasztásának éves átlagos növekedési üteme az utóbbi öt évben több mint 10 %-kal az EGT-n belüli teljes feldolgozóipar éves átlaga alatt van, hacsak a termék iránti keresletre vonatkozóan a növekedési ütemhez viszonyítva egy erős növekedési tendencia meg nem figyelhető. Abszolút csökkenő az a piac, melyen a nyilvánvaló fogyasztás éves átlagos növekedési üteme az utóbbi öt évben negatív. |
| --- | --- |

(103)

A 80. pontban említettek szerint, mivel a kapacitáskihasználtságra vonatkozóan nem áll elegendő adat rendelkezésre, a Bizottság az MSF 1998 3.4 pontja szerint a nyilvánvaló fogyasztásra vonatkozó adatokra támaszkodik annak meghatározásához, hogy a beruházásra csökkenő piacon kerül-e sor. Az MSF 1998 7.8 pontja szerint csökkenőnek minősül egy termékpiac, ha a szóban forgó termék nyilvánvaló fogyasztásának éves átlagos növekedési üteme az utóbbi öt évben több mint 10 %-kal az EGT-n belüli teljes feldolgozóipar éves átlaga alatt van, hacsak a termék iránti keresletre vonatkozóan a növekedési ütemhez viszonyítva egy erős növekedési tendencia meg nem figyelhető. Abszolút csökkenő az a piac, melyen a nyilvánvaló fogyasztás éves átlagos növekedési üteme az utóbbi öt évben negatív.

| (104) | A feldolgozott úsztatott üveg 1997-2002 közötti nyilvánvaló fogyasztásának értékére vonatkozóan a Bizottságnak a következő adatok állnak rendelkezésére: (Forrás: COMEXT/Eurostat):








  A feldolgozott úsztatott üveg piaca (2. szint) EUR
  PRODCOM | 1997 | 2002 | Éves átlagos növekedési ütem (1997 – 2002) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 26121230 (edzett biztonsági üveg, és hasonlók) | 807 949 414 | 1 272 280 870 | 9,51 % |
| 26121270 (ragasztott biztonsági üveg, és hasonlók) | 717 692 284 | 1 085 038 665 | 8,62 % |
| 26121330 (többrétegű hőszigetelő üvegezések) | 2 171 614 199 | 3 090 852 791 | 7,31 % (33) |

(104)

A feldolgozott úsztatott üveg 1997-2002 közötti nyilvánvaló fogyasztásának értékére vonatkozóan a Bizottságnak a következő adatok állnak rendelkezésére: (Forrás: COMEXT/Eurostat):

A feldolgozott úsztatott üveg piaca (2. szint) EUR

PRODCOM

1997

2002

Éves átlagos növekedési ütem (1997 – 2002)

26121230 (edzett biztonsági üveg, és hasonlók)

807 949 414

1 272 280 870

9,51 %

26121270 (ragasztott biztonsági üveg, és hasonlók)

717 692 284

1 085 038 665

8,62 %

26121330 (többrétegű hőszigetelő üvegezések)

2 171 614 199

3 090 852 791

7,31 % (33)

| (105) | Németország megküldte a CPIV (34) iparszövetség mennyiségi adatait, melyek alapján a biztonsági üveg (ESG és VSG) és a többrétegű üveg piaca az 1997-2002 közötti referencia-időszakban 5,54 %-os növekedési ütemet ért el. Ezeket a mennyiségi adatokat a vevőtől kapott áradatokat és árbecsléseket alapul véve forgalmi adatokká számolták át. A kiszámított, érték szerinti éves átlagos növekedési ütem az 1997-2002 referencia-időszakra 7,6 %. Ez a szám összhangban áll a fenti COMEXT/Eurostat-adatokkal. |
| --- | --- |

(105)

Németország megküldte a CPIV (34) iparszövetség mennyiségi adatait, melyek alapján a biztonsági üveg (ESG és VSG) és a többrétegű üveg piaca az 1997-2002 közötti referencia-időszakban 5,54 %-os növekedési ütemet ért el. Ezeket a mennyiségi adatokat a vevőtől kapott áradatokat és árbecsléseket alapul véve forgalmi adatokká számolták át. A kiszámított, érték szerinti éves átlagos növekedési ütem az 1997-2002 referencia-időszakra 7,6 %. Ez a szám összhangban áll a fenti COMEXT/Eurostat-adatokkal.

| (106) | Minden egyes országban és az összes országban egybevetve az összes érintett termék (VSG és ESG formájában megjelenő biztonsági üveg valamint többrétegű üveg) nyilvánvaló fogyasztásának mindenkori érték szerinti éves átlagos növekedési üteme (lásd a fenti táblázatot) meghaladja (35) az EGT-n belüli teljes feldolgozóipar ugyanabban az időszakban figyelembevett éves átlagos növekedési ütemét, mely 4,8 % volt. |
| --- | --- |

(106)

Minden egyes országban és az összes országban egybevetve az összes érintett termék (VSG és ESG formájában megjelenő biztonsági üveg valamint többrétegű üveg) nyilvánvaló fogyasztásának mindenkori érték szerinti éves átlagos növekedési üteme (lásd a fenti táblázatot) meghaladja (35) az EGT-n belüli teljes feldolgozóipar ugyanabban az időszakban figyelembevett éves átlagos növekedési ütemét, mely 4,8 % volt.

| (107) | Összegzés: A Bizottság ezért arra a következtetésre jut, hogy a feldolgozott üveg piaca esetében a fenti definíció értelmében nincs szó csökkenő piacról és hogy a versenytényező az MSF 1998 3.10.1 pontjának iv) alpontja szerint 1,0-re tehető. |
| --- | --- |

(107)

Összegzés: A Bizottság ezért arra a következtetésre jut, hogy a feldolgozott üveg piaca esetében a fenti definíció értelmében nincs szó csökkenő piacról és hogy a versenytényező az MSF 1998 3.10.1 pontjának iv) alpontja szerint 1,0-re tehető.

| (108) | Összességében a feldolgozói piac (2. szint) értékelése és a nyers úsztatott üveg piacának (1. szint) elemzése azt jelzi, hogy ezek a piacok az 1997-2002 közötti referencia-időszakban ugyanabba az irányba fejlődtek, mégpedig olyan fejlődési ütemben, mely a feldolgozó ipar átlagos növekedési üteme felett van. A Bizottság utal rá, hogy a versenytényező mindkét piac esetében (1. szint és 2. szint) 1,0-re tehető, ami azt jelenti, hogy a versenytényező a teljes projektre 1,0-vel határozható meg (36). |
| --- | --- |

(108)

Összességében a feldolgozói piac (2. szint) értékelése és a nyers úsztatott üveg piacának (1. szint) elemzése azt jelzi, hogy ezek a piacok az 1997-2002 közötti referencia-időszakban ugyanabba az irányba fejlődtek, mégpedig olyan fejlődési ütemben, mely a feldolgozó ipar átlagos növekedési üteme felett van. A Bizottság utal rá, hogy a versenytényező mindkét piac esetében (1. szint és 2. szint) 1,0-re tehető, ami azt jelenti, hogy a versenytényező a teljes projektre 1,0-vel határozható meg (36).

6.4.2.   „Tőke/munkaerő” tényező

| (109) | A „tőke/munkaerő” tényező 2004. április 20-i eredeti határozatban bemutatott vizsgálata nem vált kérdésessé és nem képezte tárgyát az eljárás megindításáról szóló 2005. április 20-i határozatnak. Az alábbiakban ezért az az értékelés kerül előadásra, amelyet a Bizottság 2004. április 20-i határozatában végzett és mutatott be. |
| --- | --- |

(109)

A „tőke/munkaerő” tényező 2004. április 20-i eredeti határozatban bemutatott vizsgálata nem vált kérdésessé és nem képezte tárgyát az eljárás megindításáról szóló 2005. április 20-i határozatnak. Az alábbiakban ezért az az értékelés kerül előadásra, amelyet a Bizottság 2004. április 20-i határozatában végzett és mutatott be.

| (110) | Az MSF 1998 szerint a „tőke/munkaerő” tényezővel a cél az engedélyezhető maximális támogatási intenzitás kiigazítása olyan projektek javára, melyek ténylegesen vagy jobban hozzájárulnak ahhoz, hogy a munkanélküliség viszonylag nagy számú új munkahelyek létrehozásával, ill. meglévő munkahelyek megtartásával csökkenjen. |
| --- | --- |

(110)

Az MSF 1998 szerint a „tőke/munkaerő” tényezővel a cél az engedélyezhető maximális támogatási intenzitás kiigazítása olyan projektek javára, melyek ténylegesen vagy jobban hozzájárulnak ahhoz, hogy a munkanélküliség viszonylag nagy számú új munkahelyek létrehozásával, ill. meglévő munkahelyek megtartásával csökkenjen.

| (111) | Németország adatai szerint a projekt 186 új tartós munkahely létrehozását teszi lehetővé, melyek a következőképp oszthatók fel:






  Tevékenységi terület | Közvetlen munkahelyek |
| --- | --- | --- |
| Igazgatás | 3 |
| Értékesítés | 4 |
| Termelés – vezetés | 8 |
| Termelés – keverék/darabok | 11 |
| Termelés – hőkezelés (Hot end) | 27 |
| Termelés – fürdő/hűtőkamra/hideg vég | 31 |
| Termelés - vágás | 1 |
| Termelés – raktározás/szállítás | 44 |
| Termelés – minőség/labor | 9 |
| Műszaki szolgáltatások | 38 |
| Gyakorlóhelyek | 10 |
| Összesen | 186 |

(111)

Németország adatai szerint a projekt 186 új tartós munkahely létrehozását teszi lehetővé, melyek a következőképp oszthatók fel:

Tevékenységi terület

Közvetlen munkahelyek

Igazgatás

3

Értékesítés

4

Termelés – vezetés

8

Termelés – keverék/darabok

11

Termelés – hőkezelés (Hot end)

27

Termelés – fürdő/hűtőkamra/hideg vég

31

Termelés - vágás

1

Termelés – raktározás/szállítás

44

Termelés – minőség/labor

9

Műszaki szolgáltatások

38

Gyakorlóhelyek

10

Összesen

186

| (112) | Ezek a becslések egy másik, a bejelentés időpontjában már legalább hat éve meglévő szász-anhalti létesítménnyel való összehasonlításon alapulnak, melynek úsztatott üveggyártó területén napi bruttó [...] tonna gyártóteljesítmény mellett 187 személyt (ipari tanulók nélkül) foglalkoztatnak. Az e-glass napi bruttó [...] tonna gyártóteljesítménynél valamivel kisebb számú munkahellyel fog rendelkezni, mint a referenciaüzem, mivel az e-glassnál bizonyos területeket (gyári őrzés) külső cégeknek fognak kiadni, s ezenkívül a legkorszerűbb technológiákat fogják alkalmazni. A Bizottság ezeket az adatokat elfogadhatónak tartja. |
| --- | --- |

(112)

Ezek a becslések egy másik, a bejelentés időpontjában már legalább hat éve meglévő szász-anhalti létesítménnyel való összehasonlításon alapulnak, melynek úsztatott üveggyártó területén napi bruttó [...] tonna gyártóteljesítmény mellett 187 személyt (ipari tanulók nélkül) foglalkoztatnak. Az e-glass napi bruttó [...] tonna gyártóteljesítménynél valamivel kisebb számú munkahellyel fog rendelkezni, mint a referenciaüzem, mivel az e-glassnál bizonyos területeket (gyári őrzés) külső cégeknek fognak kiadni, s ezenkívül a legkorszerűbb technológiákat fogják alkalmazni. A Bizottság ezeket az adatokat elfogadhatónak tartja.

| (113) | A 121 millió EUR összegű támogatható beruházási költség és a 186 munkahely létrehozása munkahelyenként 650 538 EUR értéknek felel meg. Az MSF 1998 3.10.2. pontja szerint a „tőke/munkaerő” tényezőt eszerint 0,8 értékkel lehet meghatározni. |
| --- | --- |

(113)

A 121 millió EUR összegű támogatható beruházási költség és a 186 munkahely létrehozása munkahelyenként 650 538 EUR értéknek felel meg. Az MSF 1998 3.10.2. pontja szerint a „tőke/munkaerő” tényezőt eszerint 0,8 értékkel lehet meghatározni.

6.4.3.   „Regionális hatás” tényező

| (114) | A „regionális hatás” tényező 2004. április 20-i eredeti határozatban bemutatott vizsgálata nem vált kérdésessé és nem képezte tárgyát az eljárás megindításáról szóló 2005. április 20-i határozatnak. Az alábbiakban ezért az az értékelés kerül előadásra, amelyet a Bizottság 2004. április 20-i határozatában végzett és mutatott be. |
| --- | --- |

(114)

A „regionális hatás” tényező 2004. április 20-i eredeti határozatban bemutatott vizsgálata nem vált kérdésessé és nem képezte tárgyát az eljárás megindításáról szóló 2005. április 20-i határozatnak. Az alábbiakban ezért az az értékelés kerül előadásra, amelyet a Bizottság 2004. április 20-i határozatában végzett és mutatott be.

| (115) | A „regionális hatás” tényezővel egy új beruházás támogatott térség számára nyújtott gazdasági haszna kerül figyelembevételre. A munkahelyteremtés a Bizottság véleménye szerint jelzőként szolgálhat egy beruházási projekt regionális fejlődéshez való hozzájárulásához. Tőkeintenzív beruházások közvetetten hozzájárulhatnak az érintett vagy egy szomszédos támogatott térségben lévő munkahelyteremtéshez, s ezalatt minden olyan munkahely értendő, mely közvetlenül a projekt révén vagy közvetlen beszállítóknál és vevőknél létrejön. |
| --- | --- |

(115)

A „regionális hatás” tényezővel egy új beruházás támogatott térség számára nyújtott gazdasági haszna kerül figyelembevételre. A munkahelyteremtés a Bizottság véleménye szerint jelzőként szolgálhat egy beruházási projekt regionális fejlődéshez való hozzájárulásához. Tőkeintenzív beruházások közvetetten hozzájárulhatnak az érintett vagy egy szomszédos támogatott térségben lévő munkahelyteremtéshez, s ezalatt minden olyan munkahely értendő, mely közvetlenül a projekt révén vagy közvetlen beszállítóknál és vevőknél létrejön.

| (116) | A projekt közvetetten az alábbi tevékenységi területeken járulhat hozzá a munkahelyteremtéshez:








  Tevékenységi terület | Állítólagosan közvetetten létrehozott munkahelyek | Szándék (37) | Elismerhető |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Nyersanyagelőállítás - Szóda | 24 | 24 | 24 |
| Nyersanyagelőállítás - Homok | 10 | 8 | 8 |
| Nyersanyagelőállítás - Dolomit | 2 | 2 | 2 |
| Nyersanyagelőállítás - Mész | 2 | 2 | 2 |
| Nyersanyagelőállítás - Üvegdarabok | 20 | 15 | 15 |
| Nyersanyagszállítás – Homok, mész és szóda | 29 | 29 | 29 |
| Nyersanyagszállítás - maradék | 8 | 8 | 8 |
| Úsztatott üveg szállítás | 81 | 81 | 81 |
| További feldolgozás (kisvállalkozások) | 30 | 6 | 6 |
| Az ellátóberendezések üzemeltetése és karbantartása – nitrogén, hidrogén | 5 | — | 5 |
| Az energiaellátó berendezések üzemeltetése és karbantartása – áram, földgáz (közüzemek) | 3 | — | 3 |
| Hulladékelszállítás | 12 | 12 | 12 |
| Csomagolóeszköz-gyártók | 28 | 28 | 28 |
| Szerviz, pótalkatrészek, karbantartás, javítás (gépek, gyártóberendezések, daruk, szivattyúk, fűtő-, szellőztető, egészségügyi berendezések, elektronika, klímatechnika, szállítóállványok, járművek) | 60 | 60 | 60 |
| Folyamatos festési munkák | 1 | — | 1 |
| A számítógépek, kommunikációs és ipari televíziós technika karbantartása / szervizelése | 8 | 8 | 8 |
| Takarítószolgálat | 5 | — | 5 |
| A külső berendezések takarítása/ápolása, téli üzem | 6 | 5 | 5 |
| Őrző-védő szolgálat / gyári őrzés | 12 | 7 | 7 |
| Étkezde | 2 | 2 | 2 |
| Tartalék- és kopóalkatrész-beszállítók | 10 | — | 0 |
| Összesen | 358 | 297 | 311 |

(116)

A projekt közvetetten az alábbi tevékenységi területeken járulhat hozzá a munkahelyteremtéshez:

Tevékenységi terület

Állítólagosan közvetetten létrehozott munkahelyek

Szándék (37)

Elismerhető

Nyersanyagelőállítás - Szóda

24

24

24

Nyersanyagelőállítás - Homok

10

8

8

Nyersanyagelőállítás - Dolomit

2

2

2

Nyersanyagelőállítás - Mész

2

2

2

Nyersanyagelőállítás - Üvegdarabok

20

15

15

Nyersanyagszállítás – Homok, mész és szóda

29

29

29

Nyersanyagszállítás - maradék

8

8

8

Úsztatott üveg szállítás

81

81

81

További feldolgozás (kisvállalkozások)

30

6

6

Az ellátóberendezések üzemeltetése és karbantartása – nitrogén, hidrogén

5

—

5

Az energiaellátó berendezések üzemeltetése és karbantartása – áram, földgáz (közüzemek)

3

—

3

Hulladékelszállítás

12

12

12

Csomagolóeszköz-gyártók

28

28

28

Szerviz, pótalkatrészek, karbantartás, javítás (gépek, gyártóberendezések, daruk, szivattyúk, fűtő-, szellőztető, egészségügyi berendezések, elektronika, klímatechnika, szállítóállványok, járművek)

60

60

60

Folyamatos festési munkák

1

—

1

A számítógépek, kommunikációs és ipari televíziós technika karbantartása / szervizelése

8

8

8

Takarítószolgálat

5

—

5

A külső berendezések takarítása/ápolása, téli üzem

6

5

5

Őrző-védő szolgálat / gyári őrzés

12

7

7

Étkezde

2

2

2

Tartalék- és kopóalkatrész-beszállítók

10

—

0

Összesen

358

297

311

| (117) | Azokra a területekre, melyekre a megkérdezett cégek szándéknyilatkozatokat nyújtottak be, a Bizottság elfogadja az ezekben a nyilatkozatokban megadott számokat (összesen 297 munkahely). |
| --- | --- |

(117)

Azokra a területekre, melyekre a megkérdezett cégek szándéknyilatkozatokat nyújtottak be, a Bizottság elfogadja az ezekben a nyilatkozatokban megadott számokat (összesen 297 munkahely).

| (118) | További 24 munkahelyre nem állnak szándéknyilatkozatok rendelkezésre. A Németország által ezekhez a munkahelyekhez adott magyarázatok és számadatok mindazonáltal messzemenően megalapozottnak tűnnek. Csak a „tartalék- és kopóalkatrész-beszállítók” területtel kapcsolatban vannak kétségek: az itt számításba vett 10 munkahely a Bizottság véleménye szerint túlságosan sok, mert a tartalékalkatrész-szállítást a „szerviz, pótalkatrészek, karbantartás, javítás...” területen lévő 60 munkahely már jórészt felölelni látszik. A Bizottság ezért az összesen 24, szándéknyilatkozatokkal nem alátámasztott munkahelyből csak 14-et vesz figyelembe, mely összesen 311 elismerhető közvetetett munkahelyet eredményez. |
| --- | --- |

(118)

További 24 munkahelyre nem állnak szándéknyilatkozatok rendelkezésre. A Németország által ezekhez a munkahelyekhez adott magyarázatok és számadatok mindazonáltal messzemenően megalapozottnak tűnnek. Csak a „tartalék- és kopóalkatrész-beszállítók” területtel kapcsolatban vannak kétségek: az itt számításba vett 10 munkahely a Bizottság véleménye szerint túlságosan sok, mert a tartalékalkatrész-szállítást a „szerviz, pótalkatrészek, karbantartás, javítás...” területen lévő 60 munkahely már jórészt felölelni látszik. A Bizottság ezért az összesen 24, szándéknyilatkozatokkal nem alátámasztott munkahelyből csak 14-et vesz figyelembe, mely összesen 311 elismerhető közvetetett munkahelyet eredményez.

| (119) | Ennek figyelembevételével a Bizottság arra az eredményre jut, hogy a 186 közvetlenül létrehozott munkahellyel összehasonlítva, a közvetetten létrejövő munkahelyek jelentős mértékű (több mint 100 %-os) növekedése állapítható meg. Az MSF 1998 3.10.3. pontjának i) alpontja szerint a „regionális hatás” tényező eszerint 1,5. |
| --- | --- |

(119)

Ennek figyelembevételével a Bizottság arra az eredményre jut, hogy a 186 közvetlenül létrehozott munkahellyel összehasonlítva, a közvetetten létrejövő munkahelyek jelentős mértékű (több mint 100 %-os) növekedése állapítható meg. Az MSF 1998 3.10.3. pontjának i) alpontja szerint a „regionális hatás” tényező eszerint 1,5.

6.4.4.   Maximálisan engedélyezhető támogatási intenzitás

| (120) | A fenti fejtegetések figyelembevételével és a Németország által megküldött adatok alapján e projekthez a maximális támogatási intenzitás kiszámításához az MSF 1998 szerinti képlet a következő: bruttó 35 % x 1,0 x 0,8 x 1,5 = bruttó 42 %, a regionális támogatás bruttó 35 %-os felső határáig. |
| --- | --- |

(120)

A fenti fejtegetések figyelembevételével és a Németország által megküldött adatok alapján e projekthez a maximális támogatási intenzitás kiszámításához az MSF 1998 szerinti képlet a következő: bruttó 35 % x 1,0 x 0,8 x 1,5 = bruttó 42 %, a regionális támogatás bruttó 35 %-os felső határáig.

| (121) | A támogatható beruházási költségek Németország által az e-glass számára nyújtani kívánt maximálisan bruttó 35 %-os támogatási intenzitása tehát összeegyeztethető azzal a maximálisan engedélyezhető támogatási intenzitással, melyet az MSF 1998 alapján számítottak ki. |
| --- | --- |

(121)

A támogatható beruházási költségek Németország által az e-glass számára nyújtani kívánt maximálisan bruttó 35 %-os támogatási intenzitása tehát összeegyeztethető azzal a maximálisan engedélyezhető támogatási intenzitással, melyet az MSF 1998 alapján számítottak ki.

7.   KÖVETKEZTETÉS

| (122) | A Németország által az e-glass AG javára nyújtani kívánt maximálisan bruttó 35 %-os bejelentett támogatási intenzitás teljesíti a feltételeket, hogy azt a nagy beruházási projektek regionális támogatásának 1998-as Multiszektoriális Keretprogramjával összeegyeztethetőnek lehessen tekinteni. |
| --- | --- |

(122)

A Németország által az e-glass AG javára nyújtani kívánt maximálisan bruttó 35 %-os bejelentett támogatási intenzitás teljesíti a feltételeket, hogy azt a nagy beruházási projektek regionális támogatásának 1998-as Multiszektoriális Keretprogramjával összeegyeztethetőnek lehessen tekinteni.

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

Az N 611/03 sz. ügyben 2004. április 20-án hozott határozatot visszavonja.

2. cikk

Az e-glass javára nyújtandó, Németország által a Bizottságnál 2003. december 15-én bejelentett, a támogatható költségek maximálisan bruttó 35 %-ának megfelelő állami támogatás a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontja értelmében a Közös Piaccal összeegyeztethető.

3. cikk

Ennek a határozatnak a címzettje a Németországi Szövetségi Köztársaság.

Kelt Brüsszelben, 2006. december 20-án.

a Bizottság részéről

Neelie KROES

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 83., 1999.3.27., 1. o. A 2003. évi csatlakozási okmánnyal módosított rendelet.

1

(2)  HL C 220., 2005.9.8., 3. o.

2

(3)  HL C 107., 1998.4.7., 7. o.

3

(4)  Lásd az (1) lábjegyzetet.

4

1

(5)  Üzleti titok.

5

(6)  Részletek a 3.1 fejezetben találhatók.

6

(7)  [...]

7

(8)  A Bizottság német támogatott térségek térképére vonatkozó N 641/02 sz. támogatási ügyben 2003. április 2-én hozott határozata (HL C 186., 2003.8.6., 18. o.).

8

(9)  Az egyik legnagyobb úsztatott üveg gyártó a Pilkington plc által kiadott „Pilkington and the flat glass industry 2003” tanulmány szerint 2002-ben világszerte kb. 35 millió tonna síküveget gyártottak, ebből mintegy 29 millió tonna úsztatott üveget.

9

(10)  A Bizottság 2003. október 2-i N 642/2002 (SG (2000) D/232040) támogatási ügyben 2003. október 1-jén hozott határozata.

10

(11)  A Bizottság N 702/1997 támogatási ügyben 1998. december 9-én (1998.12.31-i SG (1998) D/12428), C 72/1998 támogatási ügyben 2001.2.28-án (2001.3.2-i (SG (2001) D/286551) és N 336/2003 2003.12.10-én (2003.12.11-i (SG (2003) D/233359) támogatási ügyben hozott határozata.

11

(12)  A Szövetség és a tartományok közvetlen kezességvállalási programja a kilenc új szövetségi tartományban és Kelet-Berlinben 1991.7.15-i N 297/1991, SG (91) D/1344, 1996.6.18-i E 24/1995, SG (96) D/5500 és 1998.11.11-i SG (98) D/54570.

12

(13)  A Bizottság által engedélyezett német támogatási szabályozások mindegyike tartalmaz egy rendelkezést, miszerint az összes támogatható költségek legalább 25 %-a nem tartalmazhat semmilyen támogatási elemet.

13

(14)  Ez a versenytárs véleményében azt kérte, hogy névtelen maradhasson.

14

(15)  HL C 70., 2002.3.19., 8. o.

15

(16)  HL C 74., 1998.3.10., 9. o.

16

(17)  V.ö. a KF-albizottság 255. ülésén felvett jegyzőkönyvvel.

17

(18)  Vesd össze a Bizottság Pilkington-Techint/SIV vállalkozások összefonódását vizsgáló eljárásban hozott 94/359/EK határozatának (11) preambulumbekezdésével (HL L 158., 1994.6.25., 24. o.) és a Glaverbel/PPG vállalkozások összefonódását vizsgáló eljárásban 1998.8.7-én hozott határozatának (7)-(12) preambulumbekezdésével (HL C 282., 1998.9.11., 2. o.).

18

Pilkington-Techint/SIV

Glaverbel/PPG

(19)  Lásd 18. lábjegyzet: 94/359/EK határozat (13) preambulumbekezdése, és a Glaverbel/PPG vállalkozások összefonódását vizsgáló eljárásban hozott határozat (7) preambulumbekezdése.

19

Glaverbel/PPG

(20)  Ennek okait a 3.2 szakasz írja le.

20

(21)  A Pilkington and the flat glass industry 2003 tanulmány szerint a szállítási költségek általában az összköltség 10 %-át teszik ki.

21

Pilkington and the flat glass industry 2003

(22)  A Bizottság az alábbi határozatokban ugyanerre az eredményre jutott: a Bizottság Pilkington-Techint/SIV vállalkozások összefonódását vizsgáló eljárás (lásd a 18.lábjegyzetet), (16) preambulumbekezdés; Sangalli Manefredonia Vetro támogatási ügy (a Bizottság 1999. július 26-i határozata, HL L 137/1., 2000.6.8., 1. o.), (32) preambulumbekezdés és a következő oldalak; Pilkington/Interpane támogatási ügy (a Bizottság 2000. július 26-i határozata, N 291/2000., 2000. augusztus 17-i SG(2000) D/106264 sz.), 4.4.2 szakasz; Glaverbel Kavala támogatási ügy (2000. július 26-i N 553/1999., 2000.8.17-i SG(2000) D/106281 sz.), (58) preambulumbekezdés.

22

Pilkington-Techint/SIV

Sangalli Manefredonia Vetro

Pilkington/Interpane

Glaverbel Kavala

(23)  A Síküveggyártók Európai Egyesülete, a GEP-VP (Groupement Européen des Producteurs de Verre Plat) a maximális olvadékkapacitás 90 %-os tényleges kapacitásából indul ki.

23

Groupement Européen des Producteurs de Verre Plat

(24)  A Bizottság a Pilkington/Interpane támogatási ügyben hozott határozatának 4.4.3 szakaszában és a Glaverbel Kavala támogatási ügyben hozott határozatának (51) preambulumbekezdésében hasonló következtetésre jutott- 21. lábjegyzet.

24

Pilkington/Interpane

Glaverbel Kavala

(25)  Forrás: CPIV (Comité Permanent des Industries du Verre de l’Union Européenne).

25

(26)  Forrás: Az Eurostat/COMEXT EU-n belüli kereskedelmi adatai.

26

(27)  A Bizottság az összevetéshez a nyers úsztatott üveg piacának érték szerinti növekedési ütemét alkalmazza, mivel az összehasonlítási adatot (a teljes feldolgozó ipar fejlődését) mennyiségileg mérik, melyet az egyes termékek megfelelő árával együtt értékel, azaz, a növekedési ütem fogalmilag érték szerinti számokon alapul.

27

(28)  A 2002. és 2003. évi Pilkington and the flat glass industry tanulmányok szerint 2002-ben, ill. 2003-ban a teljes európai termelés 90 %-a ill. 91 %-a öt vállalatra jut (Saint-Gobain, Pilkington, Asahi (Glaverbel), Guardian és Sisecam).

28

Pilkington and the flat glass industry

(29)  2002. és 2003. évi Pilkington and the flat glass industry tanulmányok. A korábbi évekre nem állnak rendelkezésre adatok.

29

Pilkington and the flat glass industry

(30)  Ez a megkülönböztetés megfelel az érintett piac Pilkington/Interpane ügyben (N291/2000) hozott 2000. augusztus 17-i támogatási határozatban álló definíciónak.

30

(31)  A Bizottságnak olyan számlák másolatait nyújtották be, melyeken a feldolgozott üveg szállítási címei az EGT-ben találhatók.

31

(32)  Az e-glass versenytársai véleményükben mintegy 250–300 km-es szállítási távolságokat adtak meg.

32

(33)  Írországra, Görögországra, Ausztriára, Luxemburgra, Izlandra és Norvégiára nem állnak rendelkezésre adatok.

33

(34)  Comité Permanent des Industries Du Verre de L’Union Européenne.

34

(35)  Az építőipari biztonsági üveg (ESG és VSG) és többrétegű üveg piacának pozitív fejlődése több tényezőre vezethető vissza. Így különösen az új építészeti formák (pl. üveg homlokzatok), de az energiatakarékossági programok is jelentős hatást gyakorolnak.

35

(36)  Németország megerősítette, hogy az e-glass és résztulajdonosainak piaci részesedése egyetlen-egy érintett piacon sem haladja meg a 40 %-ot. Az MSF 1998 3.6. pontja ezért nem alkalmazható.

36

(37)  Rendelkezésre állnak a megkérdezett cégek szándéknyilatkozatai (Letter Of Intent) az előreláthatóan létrejövő tartós munkahelyekre vonatkozó adatokkal.

37

---