# Europeiska unionens L 313/30 n

| | ISSN 1725-2628 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 313 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 50 årgången30 november 2007 |

ISSN 1725-2628

Europeiska unionens

officiella tidning

L 313

Svensk utgåva

Lagstiftning

50 årgången30 november 2007

---

| Innehållsförteckning | | II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RÄTTSAKTER SOM ANTAGITS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL |
| | * | Föreskrifter nr 95 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) – Enhetliga bestämmelser för typgodkännande av fordon med avseende på skydd för passagerare vid sidokollision | 1 |
| | * | Föreskrifter nr 16 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) – Enhetliga bestämmelser för typgodkännande av: | 58 |

Innehållsförteckning

II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

Sida

RÄTTSAKTER SOM ANTAGITS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL

*

Föreskrifter nr 95 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) – Enhetliga bestämmelser för typgodkännande av fordon med avseende på skydd för passagerare vid sidokollision

1

*

Föreskrifter nr 16 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) – Enhetliga bestämmelser för typgodkännande av:

58

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

RÄTTSAKTER SOM ANTAGITS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL

| 30.11.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 313/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 313/1

---

Föreskrifter nr 95 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) – Enhetliga bestämmelser för typgodkännande av fordon med avseende på skydd för passagerare vid sidokollision

Addendum 94: Föreskrifter nr 95

Endast FN/ECE-texterna i original har bindande folkrättslig verkan. Dessa föreskrifters status och ikraftträdandedatum för kontrolleras i den senaste versionen av FN/ECE:s statusdokument TRANS/WP.29/343, som finns på: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Inbegripet all giltig text till och med:

Supplement 1 till ändringsserie 02 – Dag för ikraftträdande: 12 augusti 2004

Rättelse av den 21 februari 2005

INNEHÅLL

FÖRESKRIFTER

| 1. | Räckvidd |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definitioner |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ansökan om typgodkännande |
| --- | --- |

3.

| 4. | Typgodkännande |
| --- | --- |

4.

| 5. | Specifikationer och provningar |
| --- | --- |

5.

| 6. | Ändring av fordonstyp |
| --- | --- |

6.

| 7. | Produktionsöverensstämmelse |
| --- | --- |

7.

| 8. | Påföljd vid icke överensstämmande produktion |
| --- | --- |

8.

| 9. | Produktionens slutgiltiga upphörande |
| --- | --- |

9.

| 10. | Övergångsbestämmelser |
| --- | --- |

10.

| 11. | Namn- och adressuppgifter gällande de tekniska tjänster som ansvarar för typgodkännandeprovningar samt myndigheterna |
| --- | --- |

11.

BILAGOR

| Bilaga 1: | Meddelande om typgodkännande, utökning av typgodkännande, avslag på ansökan om typgodkännande, återkallande av typgodkännande eller produktionens slutgiltiga upphörande av en fordonstyp med avseende på skydd för passagerare vid sidokollision enligt föreskrifter nr 95 |
| --- | --- |

Bilaga 1:

| Bilaga 2: | Typgodkännandemärkets utformning |
| --- | --- |

Bilaga 2:

| Bilaga 3: | Förfarande för bestämning av H-punkten och verklig bröstkorgsvinkel för sittlägen i motorfordon |
| --- | --- |

Bilaga 3:

| Tillägg 1 – | Beskrivning av den tredimensionella H-punktmaskinen (3D H-maskin) |
| --- | --- |

Tillägg 1 –

| Tillägg 2 – | Tredimensionellt referenssystem |
| --- | --- |

Tillägg 2 –

| Tillägg 3 – | Referensuppgifter för sittlägen |
| --- | --- |

Tillägg 3 –

| Bilaga 4: | Kollisionsprovningsförfarande |
| --- | --- |

Bilaga 4:

| Tillägg 1 – | Bestämning av prestanda GE.95-22782 |
| --- | --- |

Tillägg 1 –

| Tillägg 2 – | Förfarande för beräkning av det viskösa kriteriet för EUROSID 1 |
| --- | --- |

Tillägg 2 –

| Bilaga 5: | Karakteristika för den mobila deformerbara barriären |
| --- | --- |

Bilaga 5:

| Tillägg 1 – | Kraft-deformationskurvor för statisk provning |
| --- | --- |

Tillägg 1 –

| Tillägg 2 – | Kraft-deformationskurvor för dynamisk provning |
| --- | --- |

Tillägg 2 –

| Bilaga 6: | Teknisk beskrivning av sidokollisionsprovdockan |
| --- | --- |

Bilaga 6:

| Bilaga 7: | Installering av sidokollisionsprovdockan |
| --- | --- |

Bilaga 7:

| Bilaga 8: | Partiell provning |
| --- | --- |

Bilaga 8:

1.   RÄCKVIDD

Dessa föreskrifter skall tillämpas på passagerarutrymmeskonstruktionens beteende vid en sidokollision när det gäller fordon av kategorierna M1 och N1 där det lägsta sätets R-punkt inte befinner sig mer än 700 mm från marknivån och när fordonet är i ett tillstånd som motsvarar den referensvikt som definieras i punkt 2.10 i dessa föreskrifter.

2.   DEFINITIONER

I dessa föreskrifter gäller följande definitioner:

| 2.1 | typgodkännande av fordon: typgodkännande av en fordonstyp när det gäller passagerarutrymmeskonstruktionens beteende vid en sidokollision. |
| --- | --- |

2.1

typgodkännande av fordon: typgodkännande av en fordonstyp när det gäller passagerarutrymmeskonstruktionens beteende vid en sidokollision.

| 2.2 | fordonstyp: en kategori av motorfordon som inte skiljer sig åt i sådana väsentliga avseenden som: |
| --- | --- |

2.2

fordonstyp: en kategori av motorfordon som inte skiljer sig åt i sådana väsentliga avseenden som:

| 2.2.1 | fordonets längd, bredd och markfrigång, om de har en negativ inverkan på de krav som föreskrivs i dessa föreskrifter, |
| --- | --- |

2.2.1

fordonets längd, bredd och markfrigång, om de har en negativ inverkan på de krav som föreskrivs i dessa föreskrifter,

| 2.2.2 | konstruktion, mått, utformning och material när det gäller passagerarutrymmets sidoväggar, om de har en negativ inverkan på de krav som föreskrivs i dessa föreskrifter, |
| --- | --- |

2.2.2

konstruktion, mått, utformning och material när det gäller passagerarutrymmets sidoväggar, om de har en negativ inverkan på de krav som föreskrivs i dessa föreskrifter,

| 2.2.3 | passagerarutrymmets utformning och innermått och typ av skyddsanordningar, om de har en negativ inverkan på de krav som föreskrivs i dessa föreskrifter, |
| --- | --- |

2.2.3

passagerarutrymmets utformning och innermått och typ av skyddsanordningar, om de har en negativ inverkan på de krav som föreskrivs i dessa föreskrifter,

| 2.2.4 | motorns placering (fram, bak eller i mitten), |
| --- | --- |

2.2.4

motorns placering (fram, bak eller i mitten),

| 2.2.5 | den olastade vikten, om den har en negativ inverkan på de krav som föreskrivs i dessa föreskrifter, |
| --- | --- |

2.2.5

den olastade vikten, om den har en negativ inverkan på de krav som föreskrivs i dessa föreskrifter,

| 2.2.6 | alternativa arrangemang eller inre anordningar, om de har en negativ inverkan på de krav som föreskrivs i dessa föreskrifter, |
| --- | --- |

2.2.6

alternativa arrangemang eller inre anordningar, om de har en negativ inverkan på de krav som föreskrivs i dessa föreskrifter,

| 2.2.7 | framsätets(enas) utformning och R-punktens läge, om de har en negativ inverkan på de krav som föreskrivs i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

2.2.7

framsätets(enas) utformning och R-punktens läge, om de har en negativ inverkan på de krav som föreskrivs i dessa föreskrifter.

| 2.3 | passagerarutrymme: det utrymme som är avsett för förare och passagerare och som begränsas av tak, golv, sidoväggar, dörrar, yttre glasrutor, torpedvägg och planet genom väggen mot bagageutrymmet eller bakre ryggstödets bakre stödplan. |
| --- | --- |

2.3

passagerarutrymme: det utrymme som är avsett för förare och passagerare och som begränsas av tak, golv, sidoväggar, dörrar, yttre glasrutor, torpedvägg och planet genom väggen mot bagageutrymmet eller bakre ryggstödets bakre stödplan.

| 2.4 | R-punkt eller sätets referenspunkt: en referenspunkt som anges av tillverkaren och som: |
| --- | --- |

2.4

R-punkt eller sätets referenspunkt: en referenspunkt som anges av tillverkaren och som:

| 2.4.1 | har koordinater som avgörs i förhållande till fordonskonstruktionen, |
| --- | --- |

2.4.1

har koordinater som avgörs i förhållande till fordonskonstruktionen,

| 2.4.2 | motsvarar det teoretiska läget för svängningscentrum för bröstkorg/höfter (H-punkt) för den lägsta och mest bakåtskjutna normala körinställning eller bruksläge som angetts av tillverkaren för varje sätesplacering enligt dennes uppgifter. |
| --- | --- |

2.4.2

motsvarar det teoretiska läget för svängningscentrum för bröstkorg/höfter (H-punkt) för den lägsta och mest bakåtskjutna normala körinställning eller bruksläge som angetts av tillverkaren för varje sätesplacering enligt dennes uppgifter.

| 2.5 | H-punkt: som den fastställs i bilaga 3 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

2.5

H-punkt: som den fastställs i bilaga 3 till dessa föreskrifter.

| 2.6 | bränsletankkapacitet: bränsletankens kapacitet enligt tillverkarens uppgifter. |
| --- | --- |

2.6

bränsletankkapacitet: bränsletankens kapacitet enligt tillverkarens uppgifter.

| 2.7 | tvärgående plan: ett vertikalt plan vinkelrätt mot fordonets längsgående vertikala mittplan. |
| --- | --- |

2.7

tvärgående plan: ett vertikalt plan vinkelrätt mot fordonets längsgående vertikala mittplan.

| 2.8 | skyddsanordning: anordningar som är avsedda att kvarhålla och/eller skydda passagerare. |
| --- | --- |

2.8

skyddsanordning: anordningar som är avsedda att kvarhålla och/eller skydda passagerare.

| 2.9 | typ av skyddsanordning: en kategori av skyddsanordningar som inte skiljer sig åt i sådana väsentliga avseenden som deras






  — | teknik |
| --- | --- | --- |

2.9

typ av skyddsanordning: en kategori av skyddsanordningar som inte skiljer sig åt i sådana väsentliga avseenden som deras

—

teknik

| — | geometri |
| --- | --- |

—

geometri

| — | material |
| --- | --- |

—

material

| 2.10 | referensvikt: fordonets vikt ökad med en vikt på 100 kg (sidokollisionsprovdockans och instrumentutrustningens vikt). |
| --- | --- |

2.10

referensvikt: fordonets vikt ökad med en vikt på 100 kg (sidokollisionsprovdockans och instrumentutrustningens vikt).

| 2.11 | olastad vikt: fordonets vikt i körklart tillstånd utan förare, passagerare eller last, men med bränsletanken fylld till 90 % av dess kapacitet samt med sedvanlig uppsättning av verktyg och reservhjul ombord när så är tillämpligt. |
| --- | --- |

2.11

olastad vikt: fordonets vikt i körklart tillstånd utan förare, passagerare eller last, men med bränsletanken fylld till 90 % av dess kapacitet samt med sedvanlig uppsättning av verktyg och reservhjul ombord när så är tillämpligt.

| 2.12 | mobil deformerbar barriär: den anordning med vilken provningsfordonet kolliderar. Den består av en provvagn och en provkropp. |
| --- | --- |

2.12

mobil deformerbar barriär: den anordning med vilken provningsfordonet kolliderar. Den består av en provvagn och en provkropp.

| 2.13 | provkropp: en förstörbar del monterad på framsidan av en mobil deformerbar barriär. |
| --- | --- |

2.13

provkropp: en förstörbar del monterad på framsidan av en mobil deformerbar barriär.

| 2.14 | provvagn: en hjulförsedd ram som kan röra sig längs sin längsgående axel vid kollisionsstället. Dess framsida uppbär provkroppen. |
| --- | --- |

2.14

provvagn: en hjulförsedd ram som kan röra sig längs sin längsgående axel vid kollisionsstället. Dess framsida uppbär provkroppen.

3.   ANSÖKAN OM TYPGODKÄNNANDE

| 3.1 | En ansökan om typgodkännande av en fordonstyp med avseende på skydd av förare och passagerare i händelse av en sidokollision skall lämnas av fordonstillverkaren eller dennes vederbörligen befullmäktigade ombud. |
| --- | --- |

3.1

En ansökan om typgodkännande av en fordonstyp med avseende på skydd av förare och passagerare i händelse av en sidokollision skall lämnas av fordonstillverkaren eller dennes vederbörligen befullmäktigade ombud.

| 3.2 | Ansökan skall åtföljas av nedan nämnda handlingar i tre exemplar med följande uppgifter: |
| --- | --- |

3.2

Ansökan skall åtföljas av nedan nämnda handlingar i tre exemplar med följande uppgifter:

| 3.2.1 | En detaljerad beskrivning av fordonstypen med avseende på uppbyggnad, mått, form och material. |
| --- | --- |

3.2.1

En detaljerad beskrivning av fordonstypen med avseende på uppbyggnad, mått, form och material.

| 3.2.2 | Fotografier och/eller diagram samt ritningar av fordonet som visar fordonstypen framifrån, från sidan och bakifrån samt utformningsdetaljer i konstruktionens sidodel. |
| --- | --- |

3.2.2

Fotografier och/eller diagram samt ritningar av fordonet som visar fordonstypen framifrån, från sidan och bakifrån samt utformningsdetaljer i konstruktionens sidodel.

| 3.2.3 | Uppgifter om fordonets vikt som den defineras i punkt 2.11 i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

3.2.3

Uppgifter om fordonets vikt som den defineras i punkt 2.11 i dessa föreskrifter.

| 3.2.4 | Passagerarutrymmets linjer och innermått. |
| --- | --- |

3.2.4

Passagerarutrymmets linjer och innermått.

| 3.2.5 | En beskrivning av den inredning och de skyddssystem som installerats i fordonet. |
| --- | --- |

3.2.5

En beskrivning av den inredning och de skyddssystem som installerats i fordonet.

| 3.3 | Den som ansöker om typgodkännande skall ha rätt att inkomma med alla de uppgifter och resultat av utförda provningar som gör det möjligt att fastställa att överensstämmelse med kraven kan uppnås med tillfredsställande noggrannhetsgrad. |
| --- | --- |

3.3

Den som ansöker om typgodkännande skall ha rätt att inkomma med alla de uppgifter och resultat av utförda provningar som gör det möjligt att fastställa att överensstämmelse med kraven kan uppnås med tillfredsställande noggrannhetsgrad.

| 3.4 | Ett fordon som är representativt för den fordonstyp som skall typgodkännas skall inlämnas till den tekniska tjänst som ansvarar för provningarna för typgodkännande. |
| --- | --- |

3.4

Ett fordon som är representativt för den fordonstyp som skall typgodkännas skall inlämnas till den tekniska tjänst som ansvarar för provningarna för typgodkännande.

| 3.4.1 | Ett fordon som inte är försett med alla de delar av vilka typen består kan accepteras för provning på villkor att det kan visas att frånvaron av de saknade delarna inte får några menliga effekter på provningsresultaten när det gäller kraven i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

3.4.1

Ett fordon som inte är försett med alla de delar av vilka typen består kan accepteras för provning på villkor att det kan visas att frånvaron av de saknade delarna inte får några menliga effekter på provningsresultaten när det gäller kraven i dessa föreskrifter.

| 3.4.2 | Det skall åligga den som ansöker om typgodkännande att visa att tillämpningen av punkt 3.4.1 överensstämmer med kraven i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

3.4.2

Det skall åligga den som ansöker om typgodkännande att visa att tillämpningen av punkt 3.4.1 överensstämmer med kraven i dessa föreskrifter.

4.   TYPGODKÄNNANDE

| 4.1 | Om den fordonstyp som inlämnats för typgodkännande enligt dessa föreskrifter uppfyller kraven i dem skall typgodkännade utfärdas för denna fordonstyp. |
| --- | --- |

4.1

Om den fordonstyp som inlämnats för typgodkännande enligt dessa föreskrifter uppfyller kraven i dem skall typgodkännade utfärdas för denna fordonstyp.

| 4.2 | Vid kontroll av fordonets överensstämmelse med kraven i dessa föreskrifter skall i tvivelaktiga fall hänsyn tas till alla de uppgifter eller provningsresultat som tillhandahålls av tillverkaren och som kan vara av betydelse för utvärderingen av de provningar för typgodkännande som utförts av den tekniska tjänsten. |
| --- | --- |

4.2

Vid kontroll av fordonets överensstämmelse med kraven i dessa föreskrifter skall i tvivelaktiga fall hänsyn tas till alla de uppgifter eller provningsresultat som tillhandahålls av tillverkaren och som kan vara av betydelse för utvärderingen av de provningar för typgodkännande som utförts av den tekniska tjänsten.

| 4.3 | Ett typkodkännandenummer skall tilldelas varje godkänd typ. Dess första två siffror (för närvarande 01, motsvarande ändringsserie 01) skall ange den ändringsserie med de senaste viktiga tekniska ändringar av föreskrifterna som fanns vid tiden för typgodkännandet. En och samma avtalspart får inte tilldela en annan fordonstyp samma typgodkännandenummer. |
| --- | --- |

4.3

Ett typkodkännandenummer skall tilldelas varje godkänd typ. Dess första två siffror (för närvarande 01, motsvarande ändringsserie 01) skall ange den ändringsserie med de senaste viktiga tekniska ändringar av föreskrifterna som fanns vid tiden för typgodkännandet. En och samma avtalspart får inte tilldela en annan fordonstyp samma typgodkännandenummer.

| 4.4 | Meddelande om beviljat typgodkännande eller utökat typgodkännande eller avslag på ansökan om ett typgodkännande för en fordonstyp enligt dessa föreskrifter skall inges av de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter, med användande av ett formulär som överensstämmer med förlagan i bilaga 1 till dessa föreskrifter och är försett med de fotografier och diagram och ritningar, som tillhandahålls av den som ansöker om typgodkännande, i ett format som inte överstiger A4 (210 × 297 mm) eller är vikt i detta format och är i en lämplig skala. |
| --- | --- |

4.4

Meddelande om beviljat typgodkännande eller utökat typgodkännande eller avslag på ansökan om ett typgodkännande för en fordonstyp enligt dessa föreskrifter skall inges av de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter, med användande av ett formulär som överensstämmer med förlagan i bilaga 1 till dessa föreskrifter och är försett med de fotografier och diagram och ritningar, som tillhandahålls av den som ansöker om typgodkännande, i ett format som inte överstiger A4 (210 × 297 mm) eller är vikt i detta format och är i en lämplig skala.

| 4.5 | På varje fordon som överensstämmer med en fordonstyp som typgodkänts enligt dessa föreskrifter skall ett internationellt typgodkännandemärke anbringas på ett väl synligt och lättåtkomligt ställe såsom anges på typgodkännandeintyget och det skall vara utformat på följande sätt: |
| --- | --- |

4.5

På varje fordon som överensstämmer med en fordonstyp som typgodkänts enligt dessa föreskrifter skall ett internationellt typgodkännandemärke anbringas på ett väl synligt och lättåtkomligt ställe såsom anges på typgodkännandeintyget och det skall vara utformat på följande sätt:

| 4.5.1 | en cirkel som omger bokstaven ”E” följd av det särskilda landsnumret för det land som beviljat typgodkännandet (1); |
| --- | --- |

4.5.1

en cirkel som omger bokstaven ”E” följd av det särskilda landsnumret för det land som beviljat typgodkännandet (1);

| 4.5.2 | numret på dessa föreskrifter, följt av bokstaven ”R”, ett bindestreck samt typgodkännandenumret till höger om den cirkel som föreskrivs i punkt 4.5.1. |
| --- | --- |

4.5.2

numret på dessa föreskrifter, följt av bokstaven ”R”, ett bindestreck samt typgodkännandenumret till höger om den cirkel som föreskrivs i punkt 4.5.1.

| 4.6 | Om fordonet, i det land som beviljat typgodkännande enligt dessa föreskrifter, överensstämmer med en typgodkänd fordonstyp enligt en eller flera andra av de föreskrifter som är bilagda avtalet, behöver symbolen i punkt 4.5.1 inte upprepas, utan i så fall skall typgodkännandenummer och ytterligare symboler i alla de föreskrifter enligt vilka typgodkännande utfärdats i det land som utfärdat typgodkännande enligt dessa föreskrifter, anbringas i lodräta kolumner till höger om den symbol som föreskrivs i punkt 4.5.1. |
| --- | --- |

4.6

Om fordonet, i det land som beviljat typgodkännande enligt dessa föreskrifter, överensstämmer med en typgodkänd fordonstyp enligt en eller flera andra av de föreskrifter som är bilagda avtalet, behöver symbolen i punkt 4.5.1 inte upprepas, utan i så fall skall typgodkännandenummer och ytterligare symboler i alla de föreskrifter enligt vilka typgodkännande utfärdats i det land som utfärdat typgodkännande enligt dessa föreskrifter, anbringas i lodräta kolumner till höger om den symbol som föreskrivs i punkt 4.5.1.

| 4.7 | Typgodkännandemärket skall vara tydligt läsbart och outplånligt. |
| --- | --- |

4.7

Typgodkännandemärket skall vara tydligt läsbart och outplånligt.

| 4.8 | Typgodkännandemärket skall anbringas nära eller på den typskylt på fordonet som monterats av tillverkaren. |
| --- | --- |

4.8

Typgodkännandemärket skall anbringas nära eller på den typskylt på fordonet som monterats av tillverkaren.

| 4.9 | I bilaga 2 till dessa föreskrifter ges exempel på typgodkännandemärken. |
| --- | --- |

4.9

I bilaga 2 till dessa föreskrifter ges exempel på typgodkännandemärken.

5.   SPECIFIKATIONER OCH PROVNINGAR

| 5.1 | Fordonet skall genomgå en provning i enlighet med bilaga 4 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

5.1

Fordonet skall genomgå en provning i enlighet med bilaga 4 till dessa föreskrifter.

| 5.1.1 | Provningen kommer att utföras på förarsidan, om inte sidorna är så osymmetriskt konstruerade att de är så olika, att genomförandet av en provning vid sidokollision påverkas. I så fall får något av alternativen i punkterna 5.1.1.1 eller 5.1.1.2 användas efter överenskommelse mellan tillverkaren och den provande myndigheten. |
| --- | --- |

5.1.1

Provningen kommer att utföras på förarsidan, om inte sidorna är så osymmetriskt konstruerade att de är så olika, att genomförandet av en provning vid sidokollision påverkas. I så fall får något av alternativen i punkterna 5.1.1.1 eller 5.1.1.2 användas efter överenskommelse mellan tillverkaren och den provande myndigheten.

| 5.1.1.1 | Tillverkaren skall förse den myndighet som ansvarar för typgodkännandet med upplysningar om huruvida provningen om den genomförs på en annan sida än förarsidan är förenlig med bestämmelserna. |
| --- | --- |

5.1.1.1

Tillverkaren skall förse den myndighet som ansvarar för typgodkännandet med upplysningar om huruvida provningen om den genomförs på en annan sida än förarsidan är förenlig med bestämmelserna.

| 5.1.1.2 | Om den provande myndigheten hyser tvivel angående fordonets konstruktion skall den besluta att genomföra provningen på sidan mittemot förarsidan även om detta ses som mindre gynnsamt. |
| --- | --- |

5.1.1.2

Om den provande myndigheten hyser tvivel angående fordonets konstruktion skall den besluta att genomföra provningen på sidan mittemot förarsidan även om detta ses som mindre gynnsamt.

| 5.1.2 | Den tekniska tjänsten får efter samråd med tillverkaren kräva att provningen skall genomföras med sätet i en annan position än den som anges i punkt 5.5.1 i bilaga 4. Denna skall anges i provningsrapporten (2). |
| --- | --- |

5.1.2

Den tekniska tjänsten får efter samråd med tillverkaren kräva att provningen skall genomföras med sätet i en annan position än den som anges i punkt 5.5.1 i bilaga 4. Denna skall anges i provningsrapporten (2).

| 5.1.3 | The result of this test shall be considered satisfactory if the conditions set out in paragraphs 5.2. and 5.3. below are satisfied. |
| --- | --- |

5.1.3

The result of this test shall be considered satisfactory if the conditions set out in paragraphs 5.2. and 5.3. below are satisfied.

5.2   Prestandakriterier

| 5.2.1 | De prestandakriterier som fastställts för kollisionsprovningen i enlighet med tillägget till bilaga 4 till dessa föreskrifter skall uppfylla följande villkor: |
| --- | --- |

5.2.1

De prestandakriterier som fastställts för kollisionsprovningen i enlighet med tillägget till bilaga 4 till dessa föreskrifter skall uppfylla följande villkor:

| 5.2.1.1 | Huvudprestandakriteriet (HPC) får inte överstiga 1 000 och om huvudet inte får kontakt skall HPC inte mätas eller beräknas utan registreras som ”Ingen huvudkontakt”. |
| --- | --- |

5.2.1.1

Huvudprestandakriteriet (HPC) får inte överstiga 1 000 och om huvudet inte får kontakt skall HPC inte mätas eller beräknas utan registreras som ”Ingen huvudkontakt”.

| 5.2.1.2 | Bröstkorgens prestandakriterier skall vara:






  a) | revbenets intryckningskriterium (RDC) skall inte överstiga 42 mm; |
| --- | --- | --- |

5.2.1.2

Bröstkorgens prestandakriterier skall vara:

a)

revbenets intryckningskriterium (RDC) skall inte överstiga 42 mm;

| b) | mjukdelskriterium (visköst kriterium) (VC) skall inte överstiga 1,0 m/s. |
| --- | --- |

b)

mjukdelskriterium (visköst kriterium) (VC) skall inte överstiga 1,0 m/s.

Under en övergångsperiod av två år efter det datum som anges i punkt 10.2 i dessa föreskrifter är värdet V * C inte ett kriterium för godkännande/avslag för typgodkännandeprovning, utan detta värde skall registreras i provningsrapporten och insamlas av de provande myndigheterna. Efter denna övergångsperiod skall VC-värdet 1,0 m/s tillämpas som ett kriterium för godkännande/avslag om de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter inte beslutar annorlunda.

| 5.2.1.3 | Bäckenets prestandakriterium skall vara:
  den maximala kraften på blygdbenssymfysen (PSPF) skall inte överstiga 6 kN. |
| --- | --- |

5.2.1.3

Bäckenets prestandakriterium skall vara:

den maximala kraften på blygdbenssymfysen (PSPF) skall inte överstiga 6 kN.

| 5.2.1.4 | Bukens prestandakriterium skall vara:
  den maximala kraften på buken (APF) skall inte överstiga 2,5 kN inre kraft (motsvarande en yttre kraft av 4,5 kN). |
| --- | --- |

5.2.1.4

Bukens prestandakriterium skall vara:

den maximala kraften på buken (APF) skall inte överstiga 2,5 kN inre kraft (motsvarande en yttre kraft av 4,5 kN).

5.3   Särskilda krav

| 5.3.1 | Ingen dörr skall öppnas under provningen. |
| --- | --- |

5.3.1

Ingen dörr skall öppnas under provningen.

| 5.3.2 | Efter kollisionen skall det vara möjligt att utan att använda verktyg: |
| --- | --- |

5.3.2

Efter kollisionen skall det vara möjligt att utan att använda verktyg:

| 5.3.2.1 | öppna ett tillräckligt antal dörrar avsedda för normala instigning och utstigning av passagerare och om så krävs luta ryggstöden eller sätena för att medge utrymning av alla passagerare, |
| --- | --- |

5.3.2.1

öppna ett tillräckligt antal dörrar avsedda för normala instigning och utstigning av passagerare och om så krävs luta ryggstöden eller sätena för att medge utrymning av alla passagerare,

| 5.3.2.2 | frigöra provdockan från skyddssystemet, |
| --- | --- |

5.3.2.2

frigöra provdockan från skyddssystemet,

| 5.3.2.3 | avlägsna provdockan från fordonet. |
| --- | --- |

5.3.2.3

avlägsna provdockan från fordonet.

| 5.3.3 | Ingen inredning eller beståndsdel skall frigöras på ett sätt som märkbart ökar risken för skador från vassa utskjutande delar eller taggiga kanter. |
| --- | --- |

5.3.3

Ingen inredning eller beståndsdel skall frigöras på ett sätt som märkbart ökar risken för skador från vassa utskjutande delar eller taggiga kanter.

| 5.3.4 | Brott som härrör från bestående deformationer kan godtas förutsatt att de inte ökar risken för skador. |
| --- | --- |

5.3.4

Brott som härrör från bestående deformationer kan godtas förutsatt att de inte ökar risken för skador.

| 5.3.5 | Om det efter kollisionen uppstår ett kontinuerligt vätskeutsläpp från bränsletillförselsystemet skall utsläppsmängden inte överstiga 30 g/min, om vätskan från bränsletillförselsystemet blandar sig med vätska från andra system och de olika vätskorna inte lätt kan separeras och identifieras skall all insamlad vätska beaktas vid bedömningen av det kontinuerliga utsläppet. |
| --- | --- |

5.3.5

Om det efter kollisionen uppstår ett kontinuerligt vätskeutsläpp från bränsletillförselsystemet skall utsläppsmängden inte överstiga 30 g/min, om vätskan från bränsletillförselsystemet blandar sig med vätska från andra system och de olika vätskorna inte lätt kan separeras och identifieras skall all insamlad vätska beaktas vid bedömningen av det kontinuerliga utsläppet.

6.   ÄNDRING AV FORDONSTYPEN

| 6.1 | Varje ändring som berör konstruktionen, sätenas antal och typer, invändig beklädnad eller inredning eller placering av fordonskontroller eller mekaniska delar som kan påverka energiupptagningsförmågan i fordonets sida skall anmälas till den administrativa enhet som beviljar typgodkännande. Enheten kan därefter antingen: |
| --- | --- |

6.1

Varje ändring som berör konstruktionen, sätenas antal och typer, invändig beklädnad eller inredning eller placering av fordonskontroller eller mekaniska delar som kan påverka energiupptagningsförmågan i fordonets sida skall anmälas till den administrativa enhet som beviljar typgodkännande. Enheten kan därefter antingen:

| 6.1.1 | anse att ändringarna sannolikt inte får någon ogynnsam effekt och att fordonet i varje fall fortfarande uppfyller kraven, eller |
| --- | --- |

6.1.1

anse att ändringarna sannolikt inte får någon ogynnsam effekt och att fordonet i varje fall fortfarande uppfyller kraven, eller

| 6.1.2 | kräva ytterligare en provningsrapport från den tekniska tjänst som ansvarar för provningarnas genomförande. |
| --- | --- |

6.1.2

kräva ytterligare en provningsrapport från den tekniska tjänst som ansvarar för provningarnas genomförande.

| 6.1.2.1 | Varje ändring av fordonet som påverkar den allmänna utformningen av fordonskonstruktionen eller varje ändring av referensvikten större än 8 % och som enligt myndighetens bedömning kan få en märkbar inverkan på provningsresultaten skall kräva en upprepning av de provningar som beskrivs i bilaga 4. |
| --- | --- |

6.1.2.1

Varje ändring av fordonet som påverkar den allmänna utformningen av fordonskonstruktionen eller varje ändring av referensvikten större än 8 % och som enligt myndighetens bedömning kan få en märkbar inverkan på provningsresultaten skall kräva en upprepning av de provningar som beskrivs i bilaga 4.

| 6.1.2.2 | Om den tekniska tjänsten efter samråd med fordonstillverkaren anser att ändringarna av en fordonstyp inte är tillräckliga för att berättiga en fullständig omprovning får en partiell provning utföras. Detta är fallet om referensvikten inte skiljer sig mer än 8 % från originalfordonets eller om antalet framsäten är oförändrat. Ändringar av sätestyp eller inredning behöver inte automatiskt medföra en fullständig omprovning. Ett exempel på ett sätt att hantera detta problem ges i bilaga 8. |
| --- | --- |

6.1.2.2

Om den tekniska tjänsten efter samråd med fordonstillverkaren anser att ändringarna av en fordonstyp inte är tillräckliga för att berättiga en fullständig omprovning får en partiell provning utföras. Detta är fallet om referensvikten inte skiljer sig mer än 8 % från originalfordonets eller om antalet framsäten är oförändrat. Ändringar av sätestyp eller inredning behöver inte automatiskt medföra en fullständig omprovning. Ett exempel på ett sätt att hantera detta problem ges i bilaga 8.

| 6.2 | Bekräftelse av eller avslag på typgodkännande skall med angivande av ändringen anmälas enligt det förfarande som anges i punkt 4.4 ovan till de de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

6.2

Bekräftelse av eller avslag på typgodkännande skall med angivande av ändringen anmälas enligt det förfarande som anges i punkt 4.4 ovan till de de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter.

| 6.3 | Den behöriga myndighet som utvidgar ett typgodkännande skall tilldela varje meddelande, som upprättas om en sådan utvidgning, ett serienummer. |
| --- | --- |

6.3

Den behöriga myndighet som utvidgar ett typgodkännande skall tilldela varje meddelande, som upprättas om en sådan utvidgning, ett serienummer.

7.   PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

Förfarandena för säkerställande av produktionens överensstämmelse skall överensstämma med dem som anges i tillägg 2 till överenskommelsen (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), med följande krav:

| 7.1 | Varje fordon som godkänns enligt dessa föreskrifter skall tillverkas så att det överensstämmer med den godkända typen genom att uppfylla de krav som uppställs i punkt 5 ovan. |
| --- | --- |

7.1

Varje fordon som godkänns enligt dessa föreskrifter skall tillverkas så att det överensstämmer med den godkända typen genom att uppfylla de krav som uppställs i punkt 5 ovan.

| 7.2 | Innehavaren av typgodkännandet skall säkerställa att för varje fordonstyp åtminstone de provningar som gäller mätningarna utförs. |
| --- | --- |

7.2

Innehavaren av typgodkännandet skall säkerställa att för varje fordonstyp åtminstone de provningar som gäller mätningarna utförs.

| 7.3 | Den myndighet som beviljat typgodkännandet kan när som helst kontrollera de metoder för kontroll av överensstämmelse som tillämpas inom varje tillverkningsenhet. Normalt intervall för dessa kontroller skall vara en gång vartannat år. |
| --- | --- |

7.3

Den myndighet som beviljat typgodkännandet kan när som helst kontrollera de metoder för kontroll av överensstämmelse som tillämpas inom varje tillverkningsenhet. Normalt intervall för dessa kontroller skall vara en gång vartannat år.

8.   PÅFÖLJD VID BRISTANDE PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

| 8.1 | Det typgodkännande som beviljats för en fordonstyp enligt dessa föreskrifter kan återkallas om kraven i punkt 7.1 ovan inte uppfylls eller om det utvalda fordonet eller de utvalda fordonen inte godkänts vid de kontroller som föreskrivs i punkt 7.2 ovan. |
| --- | --- |

8.1

Det typgodkännande som beviljats för en fordonstyp enligt dessa föreskrifter kan återkallas om kraven i punkt 7.1 ovan inte uppfylls eller om det utvalda fordonet eller de utvalda fordonen inte godkänts vid de kontroller som föreskrivs i punkt 7.2 ovan.

| 8.2 | Om en avtalsslutande part i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter återkallar ett ett typgodkännande som den tidigare beviljat skall den skyndsamt meddela de övriga avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter detta, med användande av en meddelandeblankett enligt förlagan i bilaga 1 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

8.2

Om en avtalsslutande part i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter återkallar ett ett typgodkännande som den tidigare beviljat skall den skyndsamt meddela de övriga avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter detta, med användande av en meddelandeblankett enligt förlagan i bilaga 1 till dessa föreskrifter.

9.   PRODUKTIONENS SLUTGILTIGA UPPHÖRANDE

Om innehavaren av ett typgodkännande helt upphör med tillverkningen av en fordonstyp som godkänts i enlighet med dessa föreskrifter skall denne meddela den myndighet som beviljat typgodkännandet detta. Då myndigheten mottar meddelandet i fråga skall den upplysa de övriga parter till 1958 års överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter med användande av en meddelandeblankett enligt förlagan i bilaga 1 till dessa föreskrifter.

10.   ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER

| 10.1 | Från och med det datum då supplement 1 till ändringsserie 02 officiellt träder i kraft skall ingen avtalsslutande part som tillämpar dessa föreskrifter vägra att bevilja ECE-typgodkännande enligt dessa föreskrifter, ändrade genom supplement 1 till ändringsserie 02. |
| --- | --- |

10.1

Från och med det datum då supplement 1 till ändringsserie 02 officiellt träder i kraft skall ingen avtalsslutande part som tillämpar dessa föreskrifter vägra att bevilja ECE-typgodkännande enligt dessa föreskrifter, ändrade genom supplement 1 till ändringsserie 02.

| 10.2 | Från och med 12 månader efter det att ändringsserie 02 träder i kraft skall de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter bevilja ECE-typgodkännanden endast för de fordonstyper som uppfyller kraven i dessa föreskrifter, ändrade genom ändringsserie 02. |
| --- | --- |

10.2

Från och med 12 månader efter det att ändringsserie 02 träder i kraft skall de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter bevilja ECE-typgodkännanden endast för de fordonstyper som uppfyller kraven i dessa föreskrifter, ändrade genom ändringsserie 02.

| 10.3 | Från och med 60 månader efter det att ändringsserie 02 träder i bruk får de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter vägra en första nationell registrering (första ibruktagande) av fordon som inte uppfyller kraven i dessa föreskrifter, ändrade genom ändringsserie 02. |
| --- | --- |

10.3

Från och med 60 månader efter det att ändringsserie 02 träder i bruk får de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter vägra en första nationell registrering (första ibruktagande) av fordon som inte uppfyller kraven i dessa föreskrifter, ändrade genom ändringsserie 02.

| 10.4 | Från och med 36 månader efter det att supplement 1 till ändringsserie 02 träder i kraft skall de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter bevilja ECE-typgodkännande endast för de fordonstyper som uppfyller kraven i dessa föreskrifter, ändrade genom supplement 1 till ändringsserie 02. |
| --- | --- |

10.4

Från och med 36 månader efter det att supplement 1 till ändringsserie 02 träder i kraft skall de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter bevilja ECE-typgodkännande endast för de fordonstyper som uppfyller kraven i dessa föreskrifter, ändrade genom supplement 1 till ändringsserie 02.

| 10.5 | Från och med 84 månader efter det att supplement 1 till ändringsserie 02 träder i kraft får de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter vägra en första nationell registrering (första ibruktagande) av fordon som inte uppfyller kraven i dessa föreskrifter, ändrade genom supplement 1 till ändringsserie 02. |
| --- | --- |

10.5

Från och med 84 månader efter det att supplement 1 till ändringsserie 02 träder i kraft får de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter vägra en första nationell registrering (första ibruktagande) av fordon som inte uppfyller kraven i dessa föreskrifter, ändrade genom supplement 1 till ändringsserie 02.

11.   NAMN- OCH ADRESSUPPGIFTER GÄLLANDE DE TEKNISKA TJÄNSTER SOM ANSVARAR FÖR TYPGODKÄNNANDEPROVNINGARNA SAMT MYNDIGHETERNA

De avtalsslutande parter till överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter skall meddela Förenta nationernas sekretariat namn- och adressuppgifter gällande de tekniska tjänster som ansvarar för typgodkännandeprovningarna och de myndigheter som beviljar typgodkännanden och till vilka de intyg skall sändas om typgodkännande, avslag på ansökan om typgodkännande eller återkallande av typgodkännande, som utfärdas i andra länder.

---

(1)  1 för Tyskland, 2 för Frankrike, 3 för Italien, 4 för Nederländerna, 5 för Sverige, 6 för Belgien, 7 för Ungern, 8 för Tjeckien, 9 för Spanien, 10 för Jugoslavien, 11 för Förenade kungariket, 12 för Österrike, 13 för Luxemburg, 14 för Schweiz, 15 (vakant), 16 för Norge, 17 för Finland, 18 för Danmark, 19 för Rumänien, 20 för Polen, 21 för Portugal, 22 för Ryssland, 23 för Grekland, 24 för Irland, 25 för Kroatien, 26 för Slovenien, 27 för Slovakien, 28 för Vitryssland, 29 för Estland, 30 (vakant), 31 för Bosnien och Hercegovina, 32 för Lettland, 33 (vakant), 34 för Bulgarien, 35-36 (vakanta), 37 för Turkiet, 38-39 (vakanta), 40 för f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, 41 (vakant), 42 för Europeiska gemenskapen (typgodkännanden beviljas av dess medlemsstater med användande av deras respektive ECE-symbol), 43 för Japan, 44 (vakant), 45 för Australien och 46 för Ukraina. Följande nummer skall tilldelas övriga länder i den ordning de ratificerar överenskommelsen om antagandet av enhetliga villkor för typgodkännande och ömsesidigt erkännande av utrustning och delar till motorfordon eller ansluter sig till denna överenskommelse; de nummer som tilldelas på detta sätt kommer att meddelas avtalslutande parterna av Förenta nationernas generalsekreterare.

(2)  Till och med den 30 september 2000 skall antalet normala längsgående justeringar av provningsskäl begränsas så att H-punkten ligger inom dörröppningens längd

---

BILAGA 1

(största format: A4 (210 × 297 mm))

MEDDELANDE

Image

---

BILAGA 2

TYPGODKÄNNANDEMÄRKETS UTFORMNING

Förlaga A

(Se punkt 4.5 i dessa föreskrifter)

Image

a = 8 mm min

Ovanstående typgodkännandemärke, anbringat på ett fordon, visar att denna fordonstyp, när det gäller passagerarskyddet vid en sidokollision, har godkänts i Nederländerna (E4) enligt föreskrifter nr 95. Typgodkännandenumret visar att typgodkännandet beviljats i enlighet med föreskrifter nr 95 i deras ändrade lydelse enligt ändringsserie 01.

Förlaga B

(Se punkt 4.6 i dessa föreskrifter)

Image

a = 8 mm min

Ovanstående typgodkännandemärke, anbringat på ett fordon, visar att denna fordonstyp godkänts i Nederländerna (E4) enligt föreskrifter nr 95 och 24 (1) (För dessa senare föreskrifter visar den ytterligare symbol som följer på dessa föreskrifters nummer att den korrigerade energiupptagningskoefficienten är 1,30 m-1). De första två siffrorna i typgodkännandenumret visar att när respektive typgodkännanden beviljades gällde föreskrifter 95 i deras lydelse enligt ändringsserie 01 och att ändringsserie 03 införlivats med föreskrifter nr 24.

---

(1)  Det senare numret anges endast som exempel.

---

BILAGA 3

FÖRFARANDE FÖR FASTSTÄLLANDE AV H-PUNKT OCH FAKTISK BRÖSTKORGSVINKEL FÖR SITTPLATSER I MOTORFORDON

1.   SYFTE

Det förfarande som beskrivs i denna bilaga används för att fastställa H-punktens läge och den faktiska bröstkorgsvinkeln för en eller flera sittplatser i ett motorfordon och för att kontrollera förhållandet mellan uppmätta uppgifter och de uppgifter om konstruktionen som lämnats av tillverkaren (1).

2.   DEFINITIONER

I denna bilaga används följande beteckningar med de betydelser som här anges:

| 2.1 | referensdata: en eller flera av följande egenskaper för en sittplats: |
| --- | --- |

2.1

referensdata: en eller flera av följande egenskaper för en sittplats:

| 2.1.1 | H-punkten och R-punkten och förhållandet mellan dessa punkter. |
| --- | --- |

2.1.1

H-punkten och R-punkten och förhållandet mellan dessa punkter.

| 2.1.2 | Den faktiska och den konstruerade bröstkorgsvinkeln och förhållandet mellan dem. |
| --- | --- |

2.1.2

Den faktiska och den konstruerade bröstkorgsvinkeln och förhållandet mellan dem.

| 2.2 | tredimensionell H-punktsmaskin (3D H-maskin): en anordning som används för att fastställa H-punkter och faktiska bröstkorgsvinklar. Denna anordning beskrivs i tillägg 1 till denna bilaga. |
| --- | --- |

2.2

tredimensionell H-punktsmaskin (3D H-maskin): en anordning som används för att fastställa H-punkter och faktiska bröstkorgsvinklar. Denna anordning beskrivs i tillägg 1 till denna bilaga.

| 2.3 | H-punkt: svängningscentrum för bröstkorg och höft på 3D H-maskinen då denna installerats i fordonssätet enligt punkt 4 nedan. H-punkten sitter mitt på anordningens mittlinje som går mellan H-punktens syftningsknappar på 3D H-maskinens båda sidor. H-punkten motsvarar teoretiskt R-punkten (för toleranser se punkt 3.2.2 nedan). När H-punkten fastställts i enlighet med det förfarande som beskrivs i punkt 4, anses den fast i förhållande till sätesdynans struktur och flyttas med denna när sätet inställs. |
| --- | --- |

2.3

H-punkt: svängningscentrum för bröstkorg och höft på 3D H-maskinen då denna installerats i fordonssätet enligt punkt 4 nedan. H-punkten sitter mitt på anordningens mittlinje som går mellan H-punktens syftningsknappar på 3D H-maskinens båda sidor. H-punkten motsvarar teoretiskt R-punkten (för toleranser se punkt 3.2.2 nedan). När H-punkten fastställts i enlighet med det förfarande som beskrivs i punkt 4, anses den fast i förhållande till sätesdynans struktur och flyttas med denna när sätet inställs.

| 2.4 | R-punkt eller sätets referenspunkt: den konstruktionspunkt som anges av tillverkaren för varje sittplats och fastställs med avseende på det tredimensionella referenssystemet. |
| --- | --- |

2.4

R-punkt eller sätets referenspunkt: den konstruktionspunkt som anges av tillverkaren för varje sittplats och fastställs med avseende på det tredimensionella referenssystemet.

| 2.5 | bröstkorgslinje: centrumlinjen för 3D H-maskinens givare med givaren placerad i sitt bakersta läge. |
| --- | --- |

2.5

bröstkorgslinje: centrumlinjen för 3D H-maskinens givare med givaren placerad i sitt bakersta läge.

| 2.6 | faktisk bröstkorgslinje: den vinkel som uppmäts mellan en vertikal linje genom H-punkten och bröstkorgslinjen med hjälp av ryggvinkelskvadranten på 3D H-maskinen. Den faktiska bröstkorgslinjen motsvarar teoretiskt den konstruerade bröstkorgsvinkeln (för toleranser se punkt 3.2.2 nedan). |
| --- | --- |

2.6

faktisk bröstkorgslinje: den vinkel som uppmäts mellan en vertikal linje genom H-punkten och bröstkorgslinjen med hjälp av ryggvinkelskvadranten på 3D H-maskinen. Den faktiska bröstkorgslinjen motsvarar teoretiskt den konstruerade bröstkorgsvinkeln (för toleranser se punkt 3.2.2 nedan).

| 2.7 | konstruerad bröstkorgsvinkel: den vinkel som uppmäts mellan en vertikal linje genom R-punkten och bröstkorgsvinkeln i ett läge som motsvarar det konstruktionsläge för sätets ryggstöd som fastställts av fordonstillverkaren. |
| --- | --- |

2.7

konstruerad bröstkorgsvinkel: den vinkel som uppmäts mellan en vertikal linje genom R-punkten och bröstkorgsvinkeln i ett läge som motsvarar det konstruktionsläge för sätets ryggstöd som fastställts av fordonstillverkaren.

| 2.8 | passagerarens mittplan: (C/LO) mittplanet för 3D H-maskinen i varje avsedd sittplats, det representeras av koordinaten för H-punkten på Y-axeln. För enskilda säten sammanfaller sätets mittplan med passagerarens mittplan. För andra säten anges passagerarens mittplan av tillverkaren. |
| --- | --- |

2.8

passagerarens mittplan: (C/LO) mittplanet för 3D H-maskinen i varje avsedd sittplats, det representeras av koordinaten för H-punkten på Y-axeln. För enskilda säten sammanfaller sätets mittplan med passagerarens mittplan. För andra säten anges passagerarens mittplan av tillverkaren.

| 2.9 | tredimensionellt referenssystem: ett system som beskrivs i tillägg 2 till denna bilaga. |
| --- | --- |

2.9

tredimensionellt referenssystem: ett system som beskrivs i tillägg 2 till denna bilaga.

| 2.10 | referenspunkter: fysiska punkter (hål, ytor, märken eller fördjupningar) i fordonets chassi som anges av tillverkaren. |
| --- | --- |

2.10

referenspunkter: fysiska punkter (hål, ytor, märken eller fördjupningar) i fordonets chassi som anges av tillverkaren.

| 2.11 | fordonets mätläge: fordonets läge som det anges av referenspunkternas koordinater i det tredimensionella referenssystemet. |
| --- | --- |

2.11

fordonets mätläge: fordonets läge som det anges av referenspunkternas koordinater i det tredimensionella referenssystemet.

3.   KRAV

3.1   Uppgiftslämnande

För varje sittplats där referensuppgifter krävs för att visa överensstämmelse med bestämmelserna i föreliggande föreskrifter, skall alla eller ett lämpligt urval av följande uppgifter lämnas i den form som anges i tillägg 3 till denna bilaga:

| 3.1.1 | R-punktens koordinater i förhållande till det tredimensionella referenssystemet. |
| --- | --- |

3.1.1

R-punktens koordinater i förhållande till det tredimensionella referenssystemet.

| 3.1.2 | Den konstruerade bröstkorgsvinkeln, |
| --- | --- |

3.1.2

Den konstruerade bröstkorgsvinkeln,

| 3.1.3 | Alla anvisningar som krävs för att justera sätet (om det kan justeras) i det mätläge som anges i punkt 4.3 nedan. |
| --- | --- |

3.1.3

Alla anvisningar som krävs för att justera sätet (om det kan justeras) i det mätläge som anges i punkt 4.3 nedan.

3.2   Förhållande mellan uppmätta uppgifter och konstruktionsvärden

| 3.2.1 | H-punktens koordinater och det värde för den faktiska bröstkorgsvinkel, som erhålls med det förfarande som anges i punkt 4 nedan, skall jämföras med R-punktens koordinater respektive det värde för den konstruerade bröstkorgsvinkeln som anges av fordonstillverkaren. |
| --- | --- |

3.2.1

H-punktens koordinater och det värde för den faktiska bröstkorgsvinkel, som erhålls med det förfarande som anges i punkt 4 nedan, skall jämföras med R-punktens koordinater respektive det värde för den konstruerade bröstkorgsvinkeln som anges av fordonstillverkaren.

| 3.2.2 | De relativa värdena för R-punkten och H-punkten och förhållandet mellan den konstruerade och den faktiska bröstkorgsvinkeln skall anses tillfredsställande för sittplatsen i fråga om H-punkten, som den definieras av sina koordinater, ligger inom en kvadrat med sidan 50 mm med horisontella och vertikala sidor vars diagonaler korsas vid R-punkten och om den faktiska bröstkorgsvinkeln inte avviker med mer än 5o från den konstruerade bröstkorgsvinkeln. |
| --- | --- |

3.2.2

De relativa värdena för R-punkten och H-punkten och förhållandet mellan den konstruerade och den faktiska bröstkorgsvinkeln skall anses tillfredsställande för sittplatsen i fråga om H-punkten, som den definieras av sina koordinater, ligger inom en kvadrat med sidan 50 mm med horisontella och vertikala sidor vars diagonaler korsas vid R-punkten och om den faktiska bröstkorgsvinkeln inte avviker med mer än 5o från den konstruerade bröstkorgsvinkeln.

| 3.2.3 | Om dessa villkor är uppfyllda skall R-punkten och den konstruerade bröstkorgsvinkeln användas för att visa överensstämmelse med bestämmelserna i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

3.2.3

Om dessa villkor är uppfyllda skall R-punkten och den konstruerade bröstkorgsvinkeln användas för att visa överensstämmelse med bestämmelserna i dessa föreskrifter.

| 3.2.4 | Om H-punkten eller den faktiska bröstkorgsvinkeln inte uppfyller kraven i punkt 3.2.2 ovan, skall H-punkten och den faktiska bröstkorgsvinkeln bestämmas ytterligare två gånger (tre gånger totalt). Om resultaten från två av dessa tre förfaranden uppfyller kraven skall villkoren i punkt 3.2.3 ovan tillämpas. |
| --- | --- |

3.2.4

Om H-punkten eller den faktiska bröstkorgsvinkeln inte uppfyller kraven i punkt 3.2.2 ovan, skall H-punkten och den faktiska bröstkorgsvinkeln bestämmas ytterligare två gånger (tre gånger totalt). Om resultaten från två av dessa tre förfaranden uppfyller kraven skall villkoren i punkt 3.2.3 ovan tillämpas.

| 3.2.5 | Om resultaten av de sista två av de tre förfaranden som beskrivs i punkt 3.2.4 ovan inte uppfyller kraven i punkt 3.2.2 ovan, eller om kontrollen inte kan utföras då fordonstillverkaren underlåtit att tillhandahålla uppgifter om R-punktens läge eller om den konstruerade bröstkorgsvinkeln, skall den mellersta av de tre uppmätta punkterna eller medelvärdet för de tre uppmätta vinklarna användas och anses tillämpliga i alla de fall då hänvisning sker till R-punkten eller den konstruerade bröstkorgsvinkeln i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

3.2.5

Om resultaten av de sista två av de tre förfaranden som beskrivs i punkt 3.2.4 ovan inte uppfyller kraven i punkt 3.2.2 ovan, eller om kontrollen inte kan utföras då fordonstillverkaren underlåtit att tillhandahålla uppgifter om R-punktens läge eller om den konstruerade bröstkorgsvinkeln, skall den mellersta av de tre uppmätta punkterna eller medelvärdet för de tre uppmätta vinklarna användas och anses tillämpliga i alla de fall då hänvisning sker till R-punkten eller den konstruerade bröstkorgsvinkeln i dessa föreskrifter.

4.   FÖRFARANDE FÖR FASTSTÄLLANDE AV H-PUNKT OCH FAKTISK BRÖSTKORGSVINKEL

| 4.1 | Fordonet skall enligt tillverkarens önskemål konditioneras vid en temperatur av 20 ± 10 oC för att säkerställa att materialet i sätet uppnått rumstemperatur. Om det säte som skall kontrolleras aldrig använts skall en person eller ett föremål som väger 70–80 kg placeras två gånger på sätet under vardera en minut för att sammanpressa stoppningen i sätesdynan och ryggstödet. Om tillverkaren så önskar skall alla säten vara obelastade under minst 30 min före installationen av 3D H-maskinen. |
| --- | --- |

4.1

Fordonet skall enligt tillverkarens önskemål konditioneras vid en temperatur av 20 ± 10 oC för att säkerställa att materialet i sätet uppnått rumstemperatur. Om det säte som skall kontrolleras aldrig använts skall en person eller ett föremål som väger 70–80 kg placeras två gånger på sätet under vardera en minut för att sammanpressa stoppningen i sätesdynan och ryggstödet. Om tillverkaren så önskar skall alla säten vara obelastade under minst 30 min före installationen av 3D H-maskinen.

| 4.2 | Fordonet skall ha det mätläge som definieras i punkt 2.11 ovan. |
| --- | --- |

4.2

Fordonet skall ha det mätläge som definieras i punkt 2.11 ovan.

| 4.3 | Om sätet är ställbart skall det först inställas i det bakersta normala kör- eller åkläget, enligt fordonstillverkarens uppgifter, där endast sätets inställning i längsgående led beaktas men där inte sätesförskjutning för andra ändamål än normala kör- och åklägen beaktas. Om andra inställningsmöjligheter för sätet finns (i höjdled, i vinkelled, i förhållande till ryggstödet osv.) skall det inställas i det läge som anges av fordonstillverkaren. För stötdämpande säten skall läget i höjdled vara helt fast i ett läge som motsvarar normalt körläge enligt tillverkarens specifikationer. |
| --- | --- |

4.3

Om sätet är ställbart skall det först inställas i det bakersta normala kör- eller åkläget, enligt fordonstillverkarens uppgifter, där endast sätets inställning i längsgående led beaktas men där inte sätesförskjutning för andra ändamål än normala kör- och åklägen beaktas. Om andra inställningsmöjligheter för sätet finns (i höjdled, i vinkelled, i förhållande till ryggstödet osv.) skall det inställas i det läge som anges av fordonstillverkaren. För stötdämpande säten skall läget i höjdled vara helt fast i ett läge som motsvarar normalt körläge enligt tillverkarens specifikationer.

| 4.4 | Det sittområde som kommer i kontakt med 3D H-maskinen skall täckas av ett tunt bomullstyg av tillräcklig storlek och lämplig textur, som beskrivs som en vanlig bomullstextil med 18,9 trådar per cm2 och som väger 0,228 kg/m2 eller ett stickat textilmaterial eller ett fibertyg med motsvarande egenskaper. Om provningen utförs på ett säte utanför fordonet skall det golv på vilket sätet är placerat ha samma egenskaper (2) som golvet i det fordon i vilket sätet är avsett att användas. |
| --- | --- |

4.4

Det sittområde som kommer i kontakt med 3D H-maskinen skall täckas av ett tunt bomullstyg av tillräcklig storlek och lämplig textur, som beskrivs som en vanlig bomullstextil med 18,9 trådar per cm2 och som väger 0,228 kg/m2 eller ett stickat textilmaterial eller ett fibertyg med motsvarande egenskaper. Om provningen utförs på ett säte utanför fordonet skall det golv på vilket sätet är placerat ha samma egenskaper (2) som golvet i det fordon i vilket sätet är avsett att användas.

| 4.5 | Placera 3D H-maskinens sätes- och rygganordning så att passagerarens mittplan (C/LO) sammanfaller med 3D H-maskinens mittplan. Om tillverkaren så önskar kan 3D H-maskinen flyttas inåt i förhållande till C/LO om 3-D-H maskinen är placerad så långt ut att säteskanten inte medger att 3D H-maskinen står rakt. |
| --- | --- |

4.5

Placera 3D H-maskinens sätes- och rygganordning så att passagerarens mittplan (C/LO) sammanfaller med 3D H-maskinens mittplan. Om tillverkaren så önskar kan 3D H-maskinen flyttas inåt i förhållande till C/LO om 3-D-H maskinen är placerad så långt ut att säteskanten inte medger att 3D H-maskinen står rakt.

| 4.6 | Sätt fast fot- och underbensdelar i sätesenheten, antingen var för sig eller genom att använda T-stången och den monterade underbensdelen. En linje genom H-punktens syftningsknappar skall vara parallell med marken och vinkelrät mot sätets längsgående mittplan. |
| --- | --- |

4.6

Sätt fast fot- och underbensdelar i sätesenheten, antingen var för sig eller genom att använda T-stången och den monterade underbensdelen. En linje genom H-punktens syftningsknappar skall vara parallell med marken och vinkelrät mot sätets längsgående mittplan.

| 4.7 | Justera fot- och benlägen för 3D H-maskinen enligt följande: |
| --- | --- |

4.7

Justera fot- och benlägen för 3D H-maskinen enligt följande:

4.7.1   Avsedd sittplats: förare och yttre passagerare fram

| 4.7.1.1 | Både fot- och benenheterna skall flyttas framåt så att fötterna får ett normalt läge på golvet, mellan pedalerna om så krävs. Om så är möjligt skall vänster fot placeras ungefär lika långt till vänster om 3D H-maskinens mittplan som höger fot till höger. Det vattenpass som kontrollerar 3D H-maskinens riktning i sidled skall bringas till horisontellt läge genom en ny inställning av sätesdelen om det behövs eller genom att ben- och fotenheterna flyttas bakåt. Den linje som går genom H-punktens syftningsknappar skall hållas vinkelrät mot sätets längsgående mittplan. |
| --- | --- |

4.7.1.1

Både fot- och benenheterna skall flyttas framåt så att fötterna får ett normalt läge på golvet, mellan pedalerna om så krävs. Om så är möjligt skall vänster fot placeras ungefär lika långt till vänster om 3D H-maskinens mittplan som höger fot till höger. Det vattenpass som kontrollerar 3D H-maskinens riktning i sidled skall bringas till horisontellt läge genom en ny inställning av sätesdelen om det behövs eller genom att ben- och fotenheterna flyttas bakåt. Den linje som går genom H-punktens syftningsknappar skall hållas vinkelrät mot sätets längsgående mittplan.

| 4.7.1.2 | Om vänster ben inte kan hållas parallellt med höger ben och vänster fot inte kan stödjas av chassit, flyttas vänster fot tills den får stöd. Syftningsknapparnas inriktning skall bibehållas. |
| --- | --- |

4.7.1.2

Om vänster ben inte kan hållas parallellt med höger ben och vänster fot inte kan stödjas av chassit, flyttas vänster fot tills den får stöd. Syftningsknapparnas inriktning skall bibehållas.

4.7.2   Avsedd sittplats: yttre bak

För baksäten och extrasäten skall benen placeras enligt tillverkarens anvisningar. Om fötterna då vilar mot de delar av golvet som ligger på olika nivåer skall den fot som först kommer i beröring med framsätet fungera som referenspunkt medan den andra foten skall placeras så att det vattenpass, som medger kontroll av sätesdelens lutning i tvärled, är inställt horisontellt.

| 4.7.3 | Andra avsedda sittplatser
  Det allmänna förfarande som anges i punkt 4.7.1 ovan skall följas, bortsett från att fötterna skall placeras enligt fordonstillverkarens anvisningar. |
| --- | --- |

4.7.3

Andra avsedda sittplatser

Det allmänna förfarande som anges i punkt 4.7.1 ovan skall följas, bortsett från att fötterna skall placeras enligt fordonstillverkarens anvisningar.

| 4.8 | Anbringa underbenens och lårens vikter och inrikta 3D H-maskinen. |
| --- | --- |

4.8

Anbringa underbenens och lårens vikter och inrikta 3D H-maskinen.

| 4.9 | Luta ryggdelen framåt mot det främre stoppet och avlägsna 3D H-maskinen från ryggstödet med hjälp av T-stången. Återställ 3D H-maskinen på sätet med en av följande metoder: |
| --- | --- |

4.9

Luta ryggdelen framåt mot det främre stoppet och avlägsna 3D H-maskinen från ryggstödet med hjälp av T-stången. Återställ 3D H-maskinen på sätet med en av följande metoder:

| 4.9.1 | Om 3D H-maskinen tenderar att glida bakåt används följande förfarande. Låt 3D H-maskinen glida bakåt tills en framåtriktad horisontell återhållande kraft på T-stången inte längre krävs, dvs. tills sätesdelen berör ryggstödet. Flytta underbenet på nytt om så krävs. |
| --- | --- |

4.9.1

Om 3D H-maskinen tenderar att glida bakåt används följande förfarande. Låt 3D H-maskinen glida bakåt tills en framåtriktad horisontell återhållande kraft på T-stången inte längre krävs, dvs. tills sätesdelen berör ryggstödet. Flytta underbenet på nytt om så krävs.

| 4.9.2 | Om 3D H-maskinen inte tenderar att glida bakåt används följande förfarande. Låt 3D H-maskinen glida bakåt genom att tillföra en bakåtriktad horisontell kraft på T-stången tills sätesdelen berör ryggstödet (se figur 2 i tillägg 1 till denna bilaga). |
| --- | --- |

4.9.2

Om 3D H-maskinen inte tenderar att glida bakåt används följande förfarande. Låt 3D H-maskinen glida bakåt genom att tillföra en bakåtriktad horisontell kraft på T-stången tills sätesdelen berör ryggstödet (se figur 2 i tillägg 1 till denna bilaga).

| 4.10 | Tillför en kraft av 100 ± 10 N på 3D H-maskinens rygg- och sittplattor i skärningspunkten mellan höftvinkelkvadranten och T-stångsfästet. Den tillförda kraftens riktning skall hållas längs en linje som går genom ovannämnda skärningspunkt till en punkt alldeles ovanför lårbensfästet (se figur 2 i tillägg 1 till denna bilaga). Låt därefter ryggdelen åter försiktigt beröra ryggstödet. Försiktighet måste iakttas under återstoden av förfarandet för att förhindra att 3D H-maskinen glider framåt. |
| --- | --- |

4.10

Tillför en kraft av 100 ± 10 N på 3D H-maskinens rygg- och sittplattor i skärningspunkten mellan höftvinkelkvadranten och T-stångsfästet. Den tillförda kraftens riktning skall hållas längs en linje som går genom ovannämnda skärningspunkt till en punkt alldeles ovanför lårbensfästet (se figur 2 i tillägg 1 till denna bilaga). Låt därefter ryggdelen åter försiktigt beröra ryggstödet. Försiktighet måste iakttas under återstoden av förfarandet för att förhindra att 3D H-maskinen glider framåt.

| 4.11 | Sätt vikterna för höger och vänster bakdel på plats och därefter växelvis de åtta bröstkorgsvikterna.
  Behåll 3D H-maskinens nivå. |
| --- | --- |

4.11

Sätt vikterna för höger och vänster bakdel på plats och därefter växelvis de åtta bröstkorgsvikterna.

Behåll 3D H-maskinens nivå.

| 4.12 | Luta ryggdelen framåt för att avlägsna trycket mot ryggstödet. Gunga 3D H-maskinen sidledes i en båge på 10o (5o åt vartdera hållet från det vertikala mittplanet) under tre fullständiga cykler för att avlägsna all ansamlad friktion mellan 3D H-maskinen och sätet.
  Under gungningsförfarandet kan 3D H-maskinens T-stång tendera att avvika från den angivna horisontella och vertikala riktningen. T-stången måste därför fasthållas genom att en lämplig sidokraft tillförs under gungningsrörelserna. Försiktighet skall iakttas vid hållandet av T-stången och vid gungningen av 3D H-maskinen för att säkerställa att inga oavsiktliga yttre krafter tillförs i vertikal riktning eller framåt och bakåt.
  3D H-maskinens fötter skall inte hindras eller fasthållas under denna fas. Om fötterna ändrar läge skall de under denna fas tillåtas behålla detta läge.
  Återför försiktigt ryggdelen mot ryggstödet och kontrollera att de två vattenpassen står i nolläge. Om fötterna rört sig vid gungningen av 3D H-maskinen skall de återföras till sina ursprungliga lägen enligt följande: | Lyft fötterna växelvis från golvet så mycket som krävs tills ingen ytterligare fotrörelse inträffar. Vid denna lyftning skall fötterna kunna rotera och inga krafter framåt eller åt sidorna skall tillföras. När respektive fot återförs i nedläge skall hälen beröra den konstruktion som är avsedd för detta. |
| --- | --- | --- |

4.12

Luta ryggdelen framåt för att avlägsna trycket mot ryggstödet. Gunga 3D H-maskinen sidledes i en båge på 10o (5o åt vartdera hållet från det vertikala mittplanet) under tre fullständiga cykler för att avlägsna all ansamlad friktion mellan 3D H-maskinen och sätet.

Under gungningsförfarandet kan 3D H-maskinens T-stång tendera att avvika från den angivna horisontella och vertikala riktningen. T-stången måste därför fasthållas genom att en lämplig sidokraft tillförs under gungningsrörelserna. Försiktighet skall iakttas vid hållandet av T-stången och vid gungningen av 3D H-maskinen för att säkerställa att inga oavsiktliga yttre krafter tillförs i vertikal riktning eller framåt och bakåt.

3D H-maskinens fötter skall inte hindras eller fasthållas under denna fas. Om fötterna ändrar läge skall de under denna fas tillåtas behålla detta läge.

Återför försiktigt ryggdelen mot ryggstödet och kontrollera att de två vattenpassen står i nolläge. Om fötterna rört sig vid gungningen av 3D H-maskinen skall de återföras till sina ursprungliga lägen enligt följande:

Lyft fötterna växelvis från golvet så mycket som krävs tills ingen ytterligare fotrörelse inträffar. Vid denna lyftning skall fötterna kunna rotera och inga krafter framåt eller åt sidorna skall tillföras. När respektive fot återförs i nedläge skall hälen beröra den konstruktion som är avsedd för detta.

| | Kontrollera att vattenpasset på sidan är i nolläge och tillför om så krävs en sidokraft överst på ryggdelen som är tillräckligt stor för få 3D H-maskinens sätesdel i nivå med sätet. |
| --- | --- |

Kontrollera att vattenpasset på sidan är i nolläge och tillför om så krävs en sidokraft överst på ryggdelen som är tillräckligt stor för få 3D H-maskinens sätesdel i nivå med sätet.

| 4.13 | Håll i T-stången för att förhindra att 3D H-maskinen glider framåt på sätesdynan och fortsätt enligt följande:






  a) | Återför ryggdelen mot ryggstödet. |
| --- | --- | --- |

4.13

Håll i T-stången för att förhindra att 3D H-maskinen glider framåt på sätesdynan och fortsätt enligt följande:

a)

Återför ryggdelen mot ryggstödet.

| b) | Tillför och frigör växelvis en horisontell bakåtriktad kraft, som inte överstiger 25 N, på ryggens vinkelstång vid en höjd som ungefär motsvarar centrum för bröstkorgsvikterna tills höftvinkelkvadranten anger att ett stabilt läge uppnåtts sedan kraften frigjorts. Försiktighet skall iakttas för att säkerställa att inga yttre krafter nedåt eller åt sidan tillförs 3D H-maskinen. Om ytterligare nivåinställning av 3D H-maskinen krävs, låt ryggdelen rotera framåt, återställ nivån och upprepa förfarandet i punkt 4.12. |
| --- | --- |

b)

Tillför och frigör växelvis en horisontell bakåtriktad kraft, som inte överstiger 25 N, på ryggens vinkelstång vid en höjd som ungefär motsvarar centrum för bröstkorgsvikterna tills höftvinkelkvadranten anger att ett stabilt läge uppnåtts sedan kraften frigjorts. Försiktighet skall iakttas för att säkerställa att inga yttre krafter nedåt eller åt sidan tillförs 3D H-maskinen. Om ytterligare nivåinställning av 3D H-maskinen krävs, låt ryggdelen rotera framåt, återställ nivån och upprepa förfarandet i punkt 4.12.

| 4.14 | Gör alla mätningar: |
| --- | --- |

4.14

Gör alla mätningar:

| 4.14.1 | H-punktens koordinater mäts i förhållande till det tredimensionella referenssystemet. |
| --- | --- |

4.14.1

H-punktens koordinater mäts i förhållande till det tredimensionella referenssystemet.

| 4.14.2 | Den faktiska bröstkorgsvinkeln avläses vid 3D H-maskinens ryggvinkelkvadrant med givaren placerad i sitt bakersta läge. |
| --- | --- |

4.14.2

Den faktiska bröstkorgsvinkeln avläses vid 3D H-maskinens ryggvinkelkvadrant med givaren placerad i sitt bakersta läge.

| 4.15 | Om en omkörning av 3D H-maskinens installation önskas skall alla säten vara obelastade under minst 30 minuter före omkörningen. 3D H-maskinen skall inte lämnas belastad på sätet under längre tid än vad som krävs för att utföra provningen. |
| --- | --- |

4.15

Om en omkörning av 3D H-maskinens installation önskas skall alla säten vara obelastade under minst 30 minuter före omkörningen. 3D H-maskinen skall inte lämnas belastad på sätet under längre tid än vad som krävs för att utföra provningen.

| 4.16 | Om sätena i samma rad kan anses vara likadana (bänksäte, identiska säten, osv.) skall endast en H-punkt och en faktisk bröstkorgsvinkel bestämmas för varje sätesrad om den 3D H-maskin som beskrivs i tillägg 1 till denna bilaga är placerad på en plats som anses som representativ för raden. Denna plats skall vara: |
| --- | --- |

4.16

Om sätena i samma rad kan anses vara likadana (bänksäte, identiska säten, osv.) skall endast en H-punkt och en faktisk bröstkorgsvinkel bestämmas för varje sätesrad om den 3D H-maskin som beskrivs i tillägg 1 till denna bilaga är placerad på en plats som anses som representativ för raden. Denna plats skall vara:

| 4.16.1 | förarplatsen när det gäller den främre raden, |
| --- | --- |

4.16.1

förarplatsen när det gäller den främre raden,

| 4.16.2 | en ytterplats när det gäller den eller de bakre raderna. |
| --- | --- |

4.16.2

en ytterplats när det gäller den eller de bakre raderna.

---

(1)  För alla sittplatser utom framsäten där H-punkten inte kan fastställas med den tredimensionella H-punktmaskinen eller andra förfaranden, får den R-punkt som angivits av tillverkaren användas som referens enligt den behöriga myndighetens gottfinnande.

(2)  Lutningsvinkel, höjdskillnad genom höjning av sätet, ytstruktur osv.

Tillägg 1

BESKRIVNING AV DEN TREDIMENSIONELLA H-PUNKTSMASKINEN (1)

(3-D H-maskin)

1.   RYGG- OCH SITTPLATTOR

Rygg- och sittplattorna är konstruerade av armerad plast och metall, simulerar en människas bröstkorg och lår och är mekaniskt ledade vid H-punkten. En kvadrant är fastsatt på den givare som är ledad vid H-punkten för att mäta den faktiska bröstkorgsvinkeln. Genom en justerbar lårstång som är fästad i sätesdelen fastställs lårets mittlinje och den tjänar som grundlinje för höftvinkelkvadranten.

2.   KROPPS- OCH BENKOMPONENTER

Underbenssegmenten är fastsatta i den sätesdel där T-stången sammanför knäna som är ett sidoutskott på den justerbara lårstången. Kvadranter ingår i de undre benkomponenterna för att mäta knävinklarna. Sko- och fotdelarna är kalibrerade för att mäta fotvinkeln. Två vattenpass riktar anordningen i rummet. Kroppskomponentvikterna placeras vid motsvarande tyngdpunkter för att utöva ett tryck på sätet som motsvarar en man som väger 76 kg. Fri rörlighet hos alla leder på 3D H-maskinen skall kontrolleras så att ingen märkbar friktion kan iakttas.

Figur 1

3-D H-maskinens delar

Image

Figur 2

3-D H-maskinens delar och viktfördelning

Image

---

(1)  För detaljerade uppgifter om 3D H-maskinens konstruktion hänvisas till Society of Automobile Engineers (SAE), 400 Commonwealth Drive, Warrendale, Pennsylvania 15096, Förenta staterna.

Maskinen motsvarar den som beskrivs i standarden ISO 6549-1980.

Tillägg 2

TREDIMENSIONELLT REFERENSSYSTEM

| 1. | Det tredimensionella referenssystemet definieras av tre ortogonala plan som fastställs av fordonstillverkaren (se figur). (1) |
| --- | --- |

1.

Det tredimensionella referenssystemet definieras av tre ortogonala plan som fastställs av fordonstillverkaren (se figur). (1)

| 2. | Fordonets mätläge fastställs genom att fordonet placeras på underlaget så att referenspunkternas koordinater motsvarar de värden som angetts av tillverkaren. |
| --- | --- |

2.

Fordonets mätläge fastställs genom att fordonet placeras på underlaget så att referenspunkternas koordinater motsvarar de värden som angetts av tillverkaren.

| 3. | R- och H-punkternas koordinater fastställs i förhållande till de referenspunkter som angetts av fordonstillverkaren. |
| --- | --- |

3.

R- och H-punkternas koordinater fastställs i förhållande till de referenspunkter som angetts av fordonstillverkaren.

Figur

Tredimensionellt referenssystem

Image

---

(1)  Referenssystemet motsvarar standarden ISO 4130:1978.

Tillägg 3

REFERENSUPPGIFTER AVSEENDE SITTPLATSER

1.   KODNING AV REFERENSUPPGIFTER

Referensuppgifter förtecknas i följd för varje sittplats. Sittplatserna identifieras med hjälp av en tvåställig kod. Det första tecknet är en arabisk siffra och anger sätenas radnummer, räknat framifrån och bakåt i fordonet. Det andra tecknet är en versal som anger sittplatsens placering i en rad, där räknat efter fordonets körriktning framåt följande bokstäver skall användas:

| L | = | vänster |
| --- | --- | --- |
| C | = | mitten |
| R | = | höger |

L

=

vänster

C

=

mitten

R

=

höger

2.   BESKRIVNING AV FORDONETS MÄTLÄGE

| 2.1 | Referenspunkternas koordinater
  X ..............................
  Y ..............................
  Z .............................. |
| --- | --- |

2.1

Referenspunkternas koordinater

X ..............................

Y ..............................

Z ..............................

3.   FÖRTECKNING ÖVER REFERENSUPPGIFTER

| 3.1 | Sittplats: .............................. |
| --- | --- |

3.1

Sittplats: ..............................

| 3.1.1 | R-punktens koordinater
  X ..............................
  Y ..............................
  Z .............................. |
| --- | --- |

3.1.1

R-punktens koordinater

X ..............................

Y ..............................

Z ..............................

| 3.1.2 | Konstruerad bröstkorgsvinkel: .............................. |
| --- | --- |

3.1.2

Konstruerad bröstkorgsvinkel: ..............................

| 3.1.3 | Specifikationer för inställning av säte (1)

  horisontell: ..............................
  vertikal : ..............................
  vinkel : ..............................
  bröstkorgsvinkel: .............................. |
| --- | --- |

3.1.3

Specifikationer för inställning av säte (1)

horisontell: ..............................

vertikal : ..............................

vinkel : ..............................

bröstkorgsvinkel: ..............................

Anm.: Ytterligare uppgifter avseende sittplatser förtecknas i punkterna 3.2, 3.3 osv.

---

(1)  Stryk det som ej är tillämpligt.

---

BILAGA 4

KOLLISIONSPROVNINGSFÖRFARANDE

1.   UPPSTÄLLNING

1.1   Provningsplats

Provningsytan skall vara stor nog för att ge plats åt den mobila deformerbara barriärens framdrivningssystem, medge fordonets förskjutning efter islaget samt installation av provningsutrustningen. Det område där fordonet träffas och förskjutningen äger rum skall vara horisontell, plan och ren samt representativ för en normal, torr och ren vägyta.

2.   PROVNINGSVILLKOR

| 2.1 | Det fordon som skall provas skall vara stillastående. |
| --- | --- |

2.1

Det fordon som skall provas skall vara stillastående.

| 2.2 | Den mobila deformerbara barriären skall ha de egenskaper som anges i bilaga 5 till dessa föreskrifter. Undersökningsvillkoren ges i tillägget till bilaga 5. Den mobila deformerbara barriären skall vara utrustad med en lämplig anordning som förhindrar ett andra islag på det träffade fordonet. |
| --- | --- |

2.2

Den mobila deformerbara barriären skall ha de egenskaper som anges i bilaga 5 till dessa föreskrifter. Undersökningsvillkoren ges i tillägget till bilaga 5. Den mobila deformerbara barriären skall vara utrustad med en lämplig anordning som förhindrar ett andra islag på det träffade fordonet.

| 2.3 | Banan för den mobila deformerbara barriärens längsgående vertikala mittplan skall vara vinkelrät mot det träffade fordonets längsgående vertikala mittplan. |
| --- | --- |

2.3

Banan för den mobila deformerbara barriärens längsgående vertikala mittplan skall vara vinkelrät mot det träffade fordonets längsgående vertikala mittplan.

| 2.4 | Den mobila deformerbara barriärens längsgående vertikala mittplan skall inom ± 25 mm sammanfalla med ett tvärgående vertikalplan som går genom R-punkten för det framsäte som finns vid provfordonets islagna sida. Det horisontella mittplan som begränsas av framsidans yttre vertikala sidoplan skall vid kollisionstillfället ligga inom två plan som bestämts före provningen samt vara beläget 25 mm över och under det tidigare definierade planet. |
| --- | --- |

2.4

Den mobila deformerbara barriärens längsgående vertikala mittplan skall inom ± 25 mm sammanfalla med ett tvärgående vertikalplan som går genom R-punkten för det framsäte som finns vid provfordonets islagna sida. Det horisontella mittplan som begränsas av framsidans yttre vertikala sidoplan skall vid kollisionstillfället ligga inom två plan som bestämts före provningen samt vara beläget 25 mm över och under det tidigare definierade planet.

| 2.5 | Instrumentutrustningen skall överensstämma med standarden ISO 6487:1987 om inget annat anges i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

2.5

Instrumentutrustningen skall överensstämma med standarden ISO 6487:1987 om inget annat anges i dessa föreskrifter.

| 2.6 | Provdockans stabiliserade temperatur skall vid tiden för sidokollisionsprovningen vara 22 ± 4 oC. |
| --- | --- |

2.6

Provdockans stabiliserade temperatur skall vid tiden för sidokollisionsprovningen vara 22 ± 4 oC.

3.   PROVNINGSHASTIGHET

Den mobila deformerbara barriären skall vid kollisionstillfället hålla en hastighet av 50 ± 1 km/tim. Denna hastighet skall ha stabiliserats minst 0,5 m före kollisionen. Mätnoggrannhet: 1 %. Om provningen däremot genomförs med en högre kollisionshastighet och fordonet uppfyller kraven skall provningen anses som tillfredsställande.

4.   FORDONETS TILLSTÅND

4.1   Allmänna specifikationer

Provningsfordonet skall vara representativt för serietillverkningen, vara utrustat med all normal standardutrustning och befinna sig i normalt körtillstånd. Vissa komponenter kan utelämnas eller ersättas med motsvarande vikter om denna brist eller ersättning helt uppenbart inte får effekt på provningsresultaten.

4.2   Specifikation av fordonets utustning

Provfordonet skall ha alla de valfria anordningar eller inredningar som kan tänkas påverka provningsresultaten.

4.3   Fordonsvikt

| 4.3.1 | Det fordon som skall provas skall ha den referensvikt som definieras i punkt 2.10 i dessa föreskrifter. Fordonets vikt skall justeras till ± 1 % av referensvikten. |
| --- | --- |

4.3.1

Det fordon som skall provas skall ha den referensvikt som definieras i punkt 2.10 i dessa föreskrifter. Fordonets vikt skall justeras till ± 1 % av referensvikten.

| 4.3.2 | Bränsletanken skall vara fylld med vatten upp till den vikt som enligt tillverkaren motsvarar 90 % av vikten hos en full bränsletank. |
| --- | --- |

4.3.2

Bränsletanken skall vara fylld med vatten upp till den vikt som enligt tillverkaren motsvarar 90 % av vikten hos en full bränsletank.

| 4.3.3 | Alla andra system (bromsar, kylsystem osv.) kan vara tomma, men i så fall skall vätskornas vikt kompenseras. |
| --- | --- |

4.3.3

Alla andra system (bromsar, kylsystem osv.) kan vara tomma, men i så fall skall vätskornas vikt kompenseras.

| 4.3.4 | Om mätutrustningens vikt ombord på fordonet överstiger tillåtna 25 kg, får den kompenseras med minskningar som inte har någon märkbar effekt på provningsresultaten. |
| --- | --- |

4.3.4

Om mätutrustningens vikt ombord på fordonet överstiger tillåtna 25 kg, får den kompenseras med minskningar som inte har någon märkbar effekt på provningsresultaten.

| 4.3.5 | Mätutrustningens vikt får inte ändra referensbelastningen på någon axel med mer än 5 % och ingen ändring får överstiga 20 kg. |
| --- | --- |

4.3.5

Mätutrustningens vikt får inte ändra referensbelastningen på någon axel med mer än 5 % och ingen ändring får överstiga 20 kg.

5.   FÖRBEREDELSE AV FORDONET

| 5.1 | Sidofönstren skall åtminstone på den träffade sidan hållas stängda. |
| --- | --- |

5.1

Sidofönstren skall åtminstone på den träffade sidan hållas stängda.

| 5.2 | Dörrarna skall vara stängda men inte låsta. |
| --- | --- |

5.2

Dörrarna skall vara stängda men inte låsta.

| 5.3 | Växeln skall ligga i friläge och handbromsen skall inte vara åtdragen. |
| --- | --- |

5.3

Växeln skall ligga i friläge och handbromsen skall inte vara åtdragen.

| 5.4 | Om inställningar för säteskomfort finns skall de justeras i ett läge som angivits av fordonstillverkaren. |
| --- | --- |

5.4

Om inställningar för säteskomfort finns skall de justeras i ett läge som angivits av fordonstillverkaren.

| 5.5 | Om det säte som innehåller provdockan och dess komponenter är justerbart skall det justeras enligt följande: |
| --- | --- |

5.5

Om det säte som innehåller provdockan och dess komponenter är justerbart skall det justeras enligt följande:

| 5.5.1 | Anordningen för längsgående justering skall placeras med låsanordningen i ett läge som ligger närmast halva sträckan mellan de främsta och bakersta lägena, och om detta läge ligger mellan två inställningssteg skall det bakersta steget användas. |
| --- | --- |

5.5.1

Anordningen för längsgående justering skall placeras med låsanordningen i ett läge som ligger närmast halva sträckan mellan de främsta och bakersta lägena, och om detta läge ligger mellan två inställningssteg skall det bakersta steget användas.

| 5.5.2 | Huvudstödet skall justeras så att dess övre yta är i nivå med provdockehuvudets tyngdpunkt och om detta inte är möjligt skall huvudstödet vara i det högsta läget. |
| --- | --- |

5.5.2

Huvudstödet skall justeras så att dess övre yta är i nivå med provdockehuvudets tyngdpunkt och om detta inte är möjligt skall huvudstödet vara i det högsta läget.

| 5.5.3 | Om inte annat angivits av tillverkaren skall ryggstödet inställas så att den tredimensionella H-punktmaskinens bröstkorgsreferenslinje fastställs i en bakåtriktad vinkel av 25 ± 1o. |
| --- | --- |

5.5.3

Om inte annat angivits av tillverkaren skall ryggstödet inställas så att den tredimensionella H-punktmaskinens bröstkorgsreferenslinje fastställs i en bakåtriktad vinkel av 25 ± 1o.

| 5.5.4 | Alla övriga sätesinställningar skall vara mitt i det tillgängliga läget, höjdinställningen skall emellertid vara i ett läge som motsvarar det fasta sätet om fordonstypen har justerbara och fasta säten. Om låslägen inte finns mitt i respektive rörelser skall lägen omedelbart bakom, under eller utanför mittpunkten användas. Vid roterande justeringar (tippning) kommer en bakåtriktad justering att föra provdockans huvud bakåt. Om provdockan överskrider det normala passagerarutrymmet, om t.ex. huvudet når takbeklädnaden, kommer en frigångshöjd av 1 cm att krävas genom att justeringar i efterhand av ryggstödsvinkeln eller föregående eller efterkommande justeringar vidtas i denna ordning. |
| --- | --- |

5.5.4

Alla övriga sätesinställningar skall vara mitt i det tillgängliga läget, höjdinställningen skall emellertid vara i ett läge som motsvarar det fasta sätet om fordonstypen har justerbara och fasta säten. Om låslägen inte finns mitt i respektive rörelser skall lägen omedelbart bakom, under eller utanför mittpunkten användas. Vid roterande justeringar (tippning) kommer en bakåtriktad justering att föra provdockans huvud bakåt. Om provdockan överskrider det normala passagerarutrymmet, om t.ex. huvudet når takbeklädnaden, kommer en frigångshöjd av 1 cm att krävas genom att justeringar i efterhand av ryggstödsvinkeln eller föregående eller efterkommande justeringar vidtas i denna ordning.

| 5.6 | Om inget annat angivits av tillverkaren skall övriga framsäten om möjligt inställas i samma läge som det säte som innehåller provdockan. |
| --- | --- |

5.6

Om inget annat angivits av tillverkaren skall övriga framsäten om möjligt inställas i samma läge som det säte som innehåller provdockan.

| 5.7 | Om ratten är justerbar skall alla inställningar vara placerade i sina mellanlägen. |
| --- | --- |

5.7

Om ratten är justerbar skall alla inställningar vara placerade i sina mellanlägen.

| 5.8 | Däcken skall vara pumpade till det lufttryck som angivits av fordonstillverkaren. |
| --- | --- |

5.8

Däcken skall vara pumpade till det lufttryck som angivits av fordonstillverkaren.

| 5.9 | Provfordonet skall placeras horisontellt runt sin mittaxel och hållas i detta läge med hjälp av stöd tills provdockan för sidokollision är på plats och alla förberedelser avslutade. |
| --- | --- |

5.9

Provfordonet skall placeras horisontellt runt sin mittaxel och hållas i detta läge med hjälp av stöd tills provdockan för sidokollision är på plats och alla förberedelser avslutade.

| 5.10 | Fordonet skall vara i sitt normala läge motsvarande de villkor som anges i punkt 4.3 ovan. Fordon med en upphängningsanordning som medger att deras markfrigångshöjd kan justeras skall provas under normala användningsvillkor i 50 km/tim enligt fordonstillverkarens definition. Detta skall, om nödvändigt, säkerställas med hjälp av ytterligare stöd men sådana stöd får inte ha någon inverkan på provfordonets beteende under kollisionen. |
| --- | --- |

5.10

Fordonet skall vara i sitt normala läge motsvarande de villkor som anges i punkt 4.3 ovan. Fordon med en upphängningsanordning som medger att deras markfrigångshöjd kan justeras skall provas under normala användningsvillkor i 50 km/tim enligt fordonstillverkarens definition. Detta skall, om nödvändigt, säkerställas med hjälp av ytterligare stöd men sådana stöd får inte ha någon inverkan på provfordonets beteende under kollisionen.

6.   SIDOKOLLISIONSPROVDOCKAN OCH DESS INSTALLERING

| 6.1 | Sidokollisionsprovdockan skall uppfylla de krav som anges i bilaga 6 och installeras i kollisionssidans framsäte enligt det förfarande som anges i bilaga 7 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

6.1

Sidokollisionsprovdockan skall uppfylla de krav som anges i bilaga 6 och installeras i kollisionssidans framsäte enligt det förfarande som anges i bilaga 7 till dessa föreskrifter.

| 6.2 | De säkerhetsbälten eller andra fasthållningsanordningar som angivits för fordonet skall användas. Bältena skall vara typgodkända enligt föreskrifter nr 16 eller andra likvärdiga krav och vara monterade på fästpunkter enligt föreskrifter nr 14 eller andra likvärdiga krav. |
| --- | --- |

6.2

De säkerhetsbälten eller andra fasthållningsanordningar som angivits för fordonet skall användas. Bältena skall vara typgodkända enligt föreskrifter nr 16 eller andra likvärdiga krav och vara monterade på fästpunkter enligt föreskrifter nr 14 eller andra likvärdiga krav.

| 6.3 | Säkerhetsbältet eller fasthållningsanordningen skall vara inställda för att passa provdockan i enlighet med tillverkarens instruktioner, och om det inte finns några instruktioner från tillverkaren skall höjdinställningen ställas i det mellersta läget och om detta läge inte är tillgängligt skall det närmast undre läget användas. |
| --- | --- |

6.3

Säkerhetsbältet eller fasthållningsanordningen skall vara inställda för att passa provdockan i enlighet med tillverkarens instruktioner, och om det inte finns några instruktioner från tillverkaren skall höjdinställningen ställas i det mellersta läget och om detta läge inte är tillgängligt skall det närmast undre läget användas.

7.   MÄTNINGAR SOM SKALL GÖRAS PÅ SIDOKOLLISIONSPROVDOCKAN

| 7.1 | Avläsningarna från följande mätanordningar skall registreras. |
| --- | --- |

7.1

Avläsningarna från följande mätanordningar skall registreras.

7.1.1   Mätningar på provdockans huvud

Den acceleration som gäller huvudets tyngdpunkt beräknas ur accelerationens treaxliga komponenter. Huvudkanalens instrument skall motsvara standarden ISO 6487:1987 med en kanalfrekvensklass av 1 000 Hz och en kanalomfångsklass av 150 g.

7.1.2   Mätningar på provdockans bröstkorg

De tre böjningskanalerna för bröstkorgens revben skall motsvara standarden ISO 6487:1987 med en kanalfrekvensklass av 1 000 Hz och en kanalomfångsklass av 60 mm.

7.1.3   Mätningar på provdockans bäcken

Bäckenets belastningskanal skall motsvara standarden ISO 6487:1987

kanalfrekvensklass: 1 000 Hz

kanalomfångsklass: 15 kN

7.1.4   Mätningar på provdockans buk

Bukens belastningskanaler skall motsvara standarden ISO 6487:1987

kanalfrekvensklass: 1 000 Hz

kanalomfångsklass: 5 kN

Tillägg 1

BESTÄMNING AV PRESTANDAUPPGIFTER

De resultat av provningarna som krävs är angivna i punkt 5.2 i dessa föreskrifter.

1.   HUVUDETS PRESTANDAKRITERIUM (HPC)

När huvudkontakt sker beräknas detta prestandakriterium för hela tiden mellan den inledande kontakten och den avslutande kontaktens slutögonblick.

Huvudets prestandakriterium är det högsta värdet av uttrycket:

Formula

där a är resultanten av accelerationen vid huvudets tyngdpunkt uttryckt i meter per sekund per sekund dividerad med 9,81, registrerad mot tid och filtrerad med en kanalfrekvensklass av 1 000 Hz; t1 och t2 är vilka två tidpunkter som helst mellan den inledande kontakten och den avslutande kontaktens slutögonblick.

2.   BRÖSTKORGENS PRESTANDAKRITERIUM

| 2.1 | Bröstets böjning: bröstets största böjning avgörs av det maximala böjningsvärde för varje revben enligt förskjutningsgivarna för bröstkorgen, som filtreras med en kanalfrekvensklass av 180 Hz. |
| --- | --- |

2.1

Bröstets böjning: bröstets största böjning avgörs av det maximala böjningsvärde för varje revben enligt förskjutningsgivarna för bröstkorgen, som filtreras med en kanalfrekvensklass av 180 Hz.

| 2.2 | Visköst kriterium: den starkaste viskösa svarssignalen utgörs av det viskösa kriteriets maximivärde för varje revben beräknat ur den momentana produkten av den relativa bröstkorgskompressionen för halva bröstkorgen och den kompressionshastighet som härleds ur derivatana av kompressionen samt där resultatet filtreras med en kanalfrekvensklass av 180 Hz. För denna beräkning är halva bröstkorgens standardbredd 140 mm.



  där D (i meter) = revbensböjning.
  Den beräkningsalgoritm som skall användas anges i bilaga 4, tillägg 2. |
| --- | --- |

2.2

Visköst kriterium: den starkaste viskösa svarssignalen utgörs av det viskösa kriteriets maximivärde för varje revben beräknat ur den momentana produkten av den relativa bröstkorgskompressionen för halva bröstkorgen och den kompressionshastighet som härleds ur derivatana av kompressionen samt där resultatet filtreras med en kanalfrekvensklass av 180 Hz. För denna beräkning är halva bröstkorgens standardbredd 140 mm.

Formula

där D (i meter) = revbensböjning.

Den beräkningsalgoritm som skall användas anges i bilaga 4, tillägg 2.

3.   KRITERIUM FÖR BUKSKYDD

Den största belastningen på buken utgörs av maximivärdet av summan av de tre belastningar som uppmäts av givare monterade 39 mm under ytan på kollisionssidan med en kanalfrekvensklass av 600 Hz.

4.   BÄCKENETS PRESTANDAKRITERIUM

Den största belastningen på blygdbenssymfysen är den maximala belastning som uppmäts med en dynamometer vid bäckenets blygdbenssymfys och som filtreras med en kanalfrekvensklass av 600 Hz.

Tillägg 2

FÖRFARANDE FÖR BERÄKNING AV DET VISKÖSA KRITERIET FÖR EUROSID 1

Det viskösa kriteriet (VC) beräknas som den momentana produkten av kompressionen och revbenets böjningshastighet. Båda erhålls genom mätning av revbenets böjning. Svarssignalen för revbenets böjning filtreras en gång med kanalfrekvensklass 180. Kompressionen vid tiden t beräknas som böjningen från denna filtrerade signal uttryckt som proportion av EUROSID 1-bröstets halva bredd, uppmätt på metallrevbenen (0,14 meter):

Formula

Revbensböjningshastigheten vid tiden t beräknas ur den filtrerade böjningen enligt:

Formula

där D(t) är böjningen vid tiden t i meter och ∂t är tidsintervallet i sekunder mellan böjningsmätningarna. Det högsta värdet för ∂t skall vara 1,25 × 10-4 sekunder.

Detta beräkningsförfarande visas i diagrammet nedan:

Image

---

BILAGA 5

DEN MOBILA DEFORMERBARA BARRIÄRENS EGENSKAPER

1.   DEN MOBILA DEFORMERBARA BARRIÄRENS EGENSKAPER

| 1.1 | I den mobila deformerbara barriären ingår både en provkropp och en provvagn. |
| --- | --- |

1.1

I den mobila deformerbara barriären ingår både en provkropp och en provvagn.

| 1.2 | Den totala vikten skall vara 950 ± 20 kg. |
| --- | --- |

1.2

Den totala vikten skall vara 950 ± 20 kg.

| 1.3 | Tyngdpunkten skall ligga i det längsgående vertikala mittplanet inom 10 mm, 1 000 ± 30 mm bakom framaxeln och 500 ± 30 mm över marken. |
| --- | --- |

1.3

Tyngdpunkten skall ligga i det längsgående vertikala mittplanet inom 10 mm, 1 000 ± 30 mm bakom framaxeln och 500 ± 30 mm över marken.

| 1.4 | Avståndet mellan provkroppens framsida och barriärens tyngdpunktscentrum skall vara 2 000 ± 30 mm. |
| --- | --- |

1.4

Avståndet mellan provkroppens framsida och barriärens tyngdpunktscentrum skall vara 2 000 ± 30 mm.

| 1.5 | Provkroppens markfrigångshöjd skall vara 300 ± 5 mm under statiska förhållanden före islaget, uppmätt från den nedre framsidans nedre kant. |
| --- | --- |

1.5

Provkroppens markfrigångshöjd skall vara 300 ± 5 mm under statiska förhållanden före islaget, uppmätt från den nedre framsidans nedre kant.

| 1.6 | Provvagnens främre och bakre spårvidd skall vara 1 500 ± 10 mm. |
| --- | --- |

1.6

Provvagnens främre och bakre spårvidd skall vara 1 500 ± 10 mm.

| 1.7 | Provvagnens hjulbas skall vara 3 000 ± 10 mm. |
| --- | --- |

1.7

Provvagnens hjulbas skall vara 3 000 ± 10 mm.

2.   PROVKROPPENS EGENSKAPER

Provkroppen består av sex enkla block av aluminiumbikakor, som bearbetats för att ge en successivt ökad belastningsnivå med ökad böjning (se punkt 2.1). Fram- och ryggplåtar av aluminium har anbringats på aluminiumbikakeblocken.

2.1   Bikakeblock

2.1.1   Geometriska egenskaper

| 2.1.1.1 | Provkroppen består av 6 sammanhängande zoner vars former och placering framgår av figurerna 1 och 2. Zonerna definieras som 500 ± 5 mm × 250 ± 3 mm i figurerna 1 och 2. Aluminiumbikakans bredd (W) skall vara 500 mm och dess längd (L) 250 mm (se figur 3). |
| --- | --- |

2.1.1.1

Provkroppen består av 6 sammanhängande zoner vars former och placering framgår av figurerna 1 och 2. Zonerna definieras som 500 ± 5 mm × 250 ± 3 mm i figurerna 1 och 2. Aluminiumbikakans bredd (W) skall vara 500 mm och dess längd (L) 250 mm (se figur 3).

| 2.1.1.2 | Provkroppen indelas i 2 rader. Den nedre raden skall vara 250 ± 3 mm hög, och 500 ± 2 mm djup efter förhandskrossningen (se punkt 2.1.2) och djupare än den övre raden med 60 ± 2 mm. |
| --- | --- |

2.1.1.2

Provkroppen indelas i 2 rader. Den nedre raden skall vara 250 ± 3 mm hög, och 500 ± 2 mm djup efter förhandskrossningen (se punkt 2.1.2) och djupare än den övre raden med 60 ± 2 mm.

| 2.1.1.3 | Blocken måste vara centrerade kring de sex zoner som definieras i figur 1 och varje block (inkl. ofullständiga celler) skall fullständigt täcka det område som definieras för varje zon). |
| --- | --- |

2.1.1.3

Blocken måste vara centrerade kring de sex zoner som definieras i figur 1 och varje block (inkl. ofullständiga celler) skall fullständigt täcka det område som definieras för varje zon).

2.1.2   Förhandskrossning

| 2.1.2.1 | Förhandskrossningen skall utföras på ytan av den bikaka på vilken framplattorna anbringats. |
| --- | --- |

2.1.2.1

Förhandskrossningen skall utföras på ytan av den bikaka på vilken framplattorna anbringats.

| 2.1.2.2 | Block 1, 2 och 3 skall före provningen krossas med 10 ± 2 mm på den övre ytan för att få ett djup av 500 ± 2 mm (figur 2). |
| --- | --- |

2.1.2.2

Block 1, 2 och 3 skall före provningen krossas med 10 ± 2 mm på den övre ytan för att få ett djup av 500 ± 2 mm (figur 2).

| 2.1.2.3 | Block 4, 5 och 6 skall före provningen krossas med 10 ± 2 mm på den övre ytan för att få ett djup av 440 ± 2 mm. |
| --- | --- |

2.1.2.3

Block 4, 5 och 6 skall före provningen krossas med 10 ± 2 mm på den övre ytan för att få ett djup av 440 ± 2 mm.

2.1.3   Materialegenskaper

| 2.1.3.1 | Cellmåtten skall vara 19 mm ± 10 % för varje block (se figur 4). |
| --- | --- |

2.1.3.1

Cellmåtten skall vara 19 mm ± 10 % för varje block (se figur 4).

| 2.1.3.2 | Cellerna måste vara tillverkade av 3003 aluminium för den övre raden. |
| --- | --- |

2.1.3.2

Cellerna måste vara tillverkade av 3003 aluminium för den övre raden.

| 2.1.3.3 | Cellerna måste vara tillverkade av 5052 aluminium för den nedre raden. |
| --- | --- |

2.1.3.3

Cellerna måste vara tillverkade av 5052 aluminium för den nedre raden.

| 2.1.3.4 | Aluminiumbikakeblocken skall bearbetas så att böjningskraftkurvan när de krossats statiskt (enligt det förfarande som definieras i punkt 2.1.4) ligger inom de intervall som definieras för vart och ett av de sex blocken i tillägg 1 till denna bilaga. Det bearbetade bikakematerial som används i de bikakeblock som skall användas för konstruktionen av barriären skall dessutom rengöras för att avlägsna alla rester som kan ha bildats under bearbetningen av råmaterialet för bikakan. |
| --- | --- |

2.1.3.4

Aluminiumbikakeblocken skall bearbetas så att böjningskraftkurvan när de krossats statiskt (enligt det förfarande som definieras i punkt 2.1.4) ligger inom de intervall som definieras för vart och ett av de sex blocken i tillägg 1 till denna bilaga. Det bearbetade bikakematerial som används i de bikakeblock som skall användas för konstruktionen av barriären skall dessutom rengöras för att avlägsna alla rester som kan ha bildats under bearbetningen av råmaterialet för bikakan.

| 2.1.3.5 | Blockens vikt i varje tillverkningssats skall inte skilja sig mer än 5 % från blockmedelvikten för satsen i fråga. |
| --- | --- |

2.1.3.5

Blockens vikt i varje tillverkningssats skall inte skilja sig mer än 5 % från blockmedelvikten för satsen i fråga.

2.1.4   Statiska provningar

| 2.1.4.1 | Ett stickprov som tagits från varje tillverkningssats av bearbetad bikakekärna skall provas enligt det förfarande för statisk provning som beskrivs i punkt 5. |
| --- | --- |

2.1.4.1

Ett stickprov som tagits från varje tillverkningssats av bearbetad bikakekärna skall provas enligt det förfarande för statisk provning som beskrivs i punkt 5.

| 2.1.4.2 | Kompressionskraften för varje provat block skall ligga inom de intervall för böjningskraften som definieras i tillägg 1. Intervallen för styrkan i den statiska böjningen definieras för varje block i barriären. |
| --- | --- |

2.1.4.2

Kompressionskraften för varje provat block skall ligga inom de intervall för böjningskraften som definieras i tillägg 1. Intervallen för styrkan i den statiska böjningen definieras för varje block i barriären.

2.1.5   Dynamisk provning

| 2.1.5.1 | Egenskaperna hos den dynamiska deformeringen när den ägt rum enligt protokollet beskrivs i punkt 6. |
| --- | --- |

2.1.5.1

Egenskaperna hos den dynamiska deformeringen när den ägt rum enligt protokollet beskrivs i punkt 6.

| 2.1.5.2 | Avvikelse från de intervallgränser för böjningskraften som kännetecknar provkroppens styvhet – som den definieras i tillägg 2 – kan tillåtas, förutsatt att: |
| --- | --- |

2.1.5.2

Avvikelse från de intervallgränser för böjningskraften som kännetecknar provkroppens styvhet – som den definieras i tillägg 2 – kan tillåtas, förutsatt att:

| 2.1.5.2.1 | avvikelsen inträffar efter islagets inledning och innan provkroppens deformering är lika med 150 mm, |
| --- | --- |

2.1.5.2.1

avvikelsen inträffar efter islagets inledning och innan provkroppens deformering är lika med 150 mm,

| 2.1.5.2.2 | avvikelsen inte överstiger 50 % av den närmaste momentana föreskrivna intervallgränsen, |
| --- | --- |

2.1.5.2.2

avvikelsen inte överstiger 50 % av den närmaste momentana föreskrivna intervallgränsen,

| 2.1.5.2.3 | varje böjning motsvarande en avvikelse inte överstiger en böjning av 35 mm och att summan av dessa böjningar inte överstiger 70 mm (se tillägg 2 till denna bilaga), |
| --- | --- |

2.1.5.2.3

varje böjning motsvarande en avvikelse inte överstiger en böjning av 35 mm och att summan av dessa böjningar inte överstiger 70 mm (se tillägg 2 till denna bilaga),

| 2.1.5.2.4 | den energisumma som härrör från avvikelser utanför intervallet inte överstiger 5 % av detta blocks bruttoenergi. |
| --- | --- |

2.1.5.2.4

den energisumma som härrör från avvikelser utanför intervallet inte överstiger 5 % av detta blocks bruttoenergi.

| 2.1.5.3 | Block 1 och 3 är identiska. Deras styvhet är sådan att deras böjningskraftkurvor faller inom intervallen i figur 2a. |
| --- | --- |

2.1.5.3

Block 1 och 3 är identiska. Deras styvhet är sådan att deras böjningskraftkurvor faller inom intervallen i figur 2a.

| 2.1.5.4 | Block 5 och 6 är identiska. Deras styvhet är sådan att deras böjningskraftkurvor faller inom intervallen i figur 2d. |
| --- | --- |

2.1.5.4

Block 5 och 6 är identiska. Deras styvhet är sådan att deras böjningskraftkurvor faller inom intervallen i figur 2d.

| 2.1.5.5 | Styvheten i block 2 är sådan att dess böjningskraftkurvor faller inom intervallen i figur 2b. |
| --- | --- |

2.1.5.5

Styvheten i block 2 är sådan att dess böjningskraftkurvor faller inom intervallen i figur 2b.

| 2.1.5.6 | Styvheten i block 4 är sådan att dess avböjningskraftkurvor faller inom intervallen i figur 2c. |
| --- | --- |

2.1.5.6

Styvheten i block 4 är sådan att dess avböjningskraftkurvor faller inom intervallen i figur 2c.

| 2.1.5.7 | Provkroppens böjningskraft i dess helhet skall falla inom intervallen i figur 2e. |
| --- | --- |

2.1.5.7

Provkroppens böjningskraft i dess helhet skall falla inom intervallen i figur 2e.

| 2.1.5.8 | Böjningskraftkurvorna skall kontrolleras genom en provning som beskrivs i detalj i bilaga 5, punkt 6, och består av ett islag av en barriär mot en dynamometervägg med en hastighet av 35 ±0,5 km/tim. |
| --- | --- |

2.1.5.8

Böjningskraftkurvorna skall kontrolleras genom en provning som beskrivs i detalj i bilaga 5, punkt 6, och består av ett islag av en barriär mot en dynamometervägg med en hastighet av 35 ±0,5 km/tim.

| 2.1.5.9 | Den energi (1) som upptas av block 1 och 3 under provningen skall vara lika med 9,5 ± 2 kJ för dessa block. |
| --- | --- |

2.1.5.9

Den energi (1) som upptas av block 1 och 3 under provningen skall vara lika med 9,5 ± 2 kJ för dessa block.

| 2.1.5.10 | Den energi som upptas av block 5 och 6 under provningen skall vara lika med 3,5 ± 1 kJ för dessa block. |
| --- | --- |

2.1.5.10

Den energi som upptas av block 5 och 6 under provningen skall vara lika med 3,5 ± 1 kJ för dessa block.

| 2.1.5.11 | Den energi som upptas av block 4 skall vara lika med 4 ± 1 kJ. |
| --- | --- |

2.1.5.11

Den energi som upptas av block 4 skall vara lika med 4 ± 1 kJ.

| 2.1.5.12 | Den energi som upptas av block 2 skall vara lika med 15 ± 2 kJ. |
| --- | --- |

2.1.5.12

Den energi som upptas av block 2 skall vara lika med 15 ± 2 kJ.

| 2.1.5.13 | Den totala energi som upptas under islaget skall vara lika med 45 ± 3 kJ. |
| --- | --- |

2.1.5.13

Den totala energi som upptas under islaget skall vara lika med 45 ± 3 kJ.

| 2.1.5.14 | Den maximala deformeringen av provkroppen från den första kontaktpunkten, beräknad med integrering av accelerometrarna enligt punkt 6.6.3, skall vara lika med 330 ± 20 mm. |
| --- | --- |

2.1.5.14

Den maximala deformeringen av provkroppen från den första kontaktpunkten, beräknad med integrering av accelerometrarna enligt punkt 6.6.3, skall vara lika med 330 ± 20 mm.

| 2.1.5.15 | Den slutliga, kvarvarande, statiska deformeringen av provkroppen uppmätt efter den dynamiska provningen på nivå B (figur 2) skall vara lika med 310 ± 20 mm. |
| --- | --- |

2.1.5.15

Den slutliga, kvarvarande, statiska deformeringen av provkroppen uppmätt efter den dynamiska provningen på nivå B (figur 2) skall vara lika med 310 ± 20 mm.

2.2   Framplåtar

2.2.1   Geometriska egenskaper

| 2.2.1.1 | Framplåtarna är 1 500 ± 1 mm breda och 250 ± 1 mm höga. Tjockleken är 0,5±0,06 mm. |
| --- | --- |

2.2.1.1

Framplåtarna är 1 500 ± 1 mm breda och 250 ± 1 mm höga. Tjockleken är 0,5±0,06 mm.

| 2.2.1.2 | När den monterats skall provkroppens (definierad i figur 2) totala mått vara: 1 500±2,5 mm bred och 500 ±2,5 mm hög. |
| --- | --- |

2.2.1.2

När den monterats skall provkroppens (definierad i figur 2) totala mått vara: 1 500±2,5 mm bred och 500 ±2,5 mm hög.

| 2.2.1.3 | Den nedre framplåtens övre kant och den övre framplåtens nedre kant skall ligga i linje med varandra inom 4 mm. |
| --- | --- |

2.2.1.3

Den nedre framplåtens övre kant och den övre framplåtens nedre kant skall ligga i linje med varandra inom 4 mm.

2.2.2   Materialegenskaper

| 2.2.2.1 | Framplåtarna tillverkas av aluminium i serien AlMg2-AlMg3 med en utvidgning av ≥12 % och en draghållfasthet av ≥175 N/mm2. |
| --- | --- |

2.2.2.1

Framplåtarna tillverkas av aluminium i serien AlMg2-AlMg3 med en utvidgning av ≥12 % och en draghållfasthet av ≥175 N/mm2.

2.3   Ryggplåt

2.3.1   Geometriska egenskaper

| 2.3.1.1 | De geometriska egenskaperna skall överensstämma med figurerna 5 och 6. |
| --- | --- |

2.3.1.1

De geometriska egenskaperna skall överensstämma med figurerna 5 och 6.

2.3.2   Materialegenskaper

| 2.3.2.1 | Ryggplåten skall bestå av en aluminiumplatta av 3 mm. Ryggplåten skall tillverkas av aluminium i serien AlMg2-AlMg3 med en hårdhet mellan 50 och 65 HBS. I denna plåt skall hål borras för ventilation: placering, diameter och lutning visas i figurerna 5 och 7. |
| --- | --- |

2.3.2.1

Ryggplåten skall bestå av en aluminiumplatta av 3 mm. Ryggplåten skall tillverkas av aluminium i serien AlMg2-AlMg3 med en hårdhet mellan 50 och 65 HBS. I denna plåt skall hål borras för ventilation: placering, diameter och lutning visas i figurerna 5 och 7.

2.4   Placering av bikakeblocken

| 2.4.1 | Bikakeblocken skall centreras på ryggplåtens perforerade zon (figur 5). |
| --- | --- |

2.4.1

Bikakeblocken skall centreras på ryggplåtens perforerade zon (figur 5).

2.5   Bindning

| 2.5.1 | För både fram- och ryggplåtarna skall maximalt 0,5 kg/m2 bindemedel jämnt anbringas direkt på framplåtens yta, vilket ger en maximal skikttjocklek av 0,5 mm. Det bindemedel som genomgående skall användas skall vara en tvåkomponentig polyuretan {som Ciba Geigy XB5090/1 harts med härdaren XB5304} eller motsvarande. |
| --- | --- |

2.5.1

För både fram- och ryggplåtarna skall maximalt 0,5 kg/m2 bindemedel jämnt anbringas direkt på framplåtens yta, vilket ger en maximal skikttjocklek av 0,5 mm. Det bindemedel som genomgående skall användas skall vara en tvåkomponentig polyuretan {som Ciba Geigy XB5090/1 harts med härdaren XB5304} eller motsvarande.

| 2.5.2 | För ryggplåten skall den minsta bindstyrkan vara 0,6 MPa, (87 psi), som provats enligt punkt 2.4.3. |
| --- | --- |

2.5.2

För ryggplåten skall den minsta bindstyrkan vara 0,6 MPa, (87 psi), som provats enligt punkt 2.4.3.

| 2.5.3 | Bindstyrkeprovningar |
| --- | --- |

2.5.3

Bindstyrkeprovningar

| 2.5.3.1 | Draghållfasthetsprov med flatsidan nedåt utförs för att mäta bindemedlens vidhäftningshållfasthet enligt ASTM C297-61. |
| --- | --- |

2.5.3.1

Draghållfasthetsprov med flatsidan nedåt utförs för att mäta bindemedlens vidhäftningshållfasthet enligt ASTM C297-61.

| 2.5.3.2 | Provstycket skall vara 100 mm × 100 mm, och 15 mm tjockt och vidhäftat ett stickprov av utluftat ryggplåtsmaterial. Den använda bikakan skall vara representativ för provkroppen, dvs. vara kemiskt etsad till en grad som motsvarar etsningen nära barriärens ryggplåt men inte ha blivit förhandskrossad. |
| --- | --- |

2.5.3.2

Provstycket skall vara 100 mm × 100 mm, och 15 mm tjockt och vidhäftat ett stickprov av utluftat ryggplåtsmaterial. Den använda bikakan skall vara representativ för provkroppen, dvs. vara kemiskt etsad till en grad som motsvarar etsningen nära barriärens ryggplåt men inte ha blivit förhandskrossad.

2.6   Spårbarhet

| 2.6.1 | Provkropparna skall vara åsatta tillverkningsserienummer i följd, som är stämplade, etsade eller på annat sätt varaktigt anbringade, och från vilka de enskilda blockens tillverkningssatser och tillverkningsdatum kan fastställas. |
| --- | --- |

2.6.1

Provkropparna skall vara åsatta tillverkningsserienummer i följd, som är stämplade, etsade eller på annat sätt varaktigt anbringade, och från vilka de enskilda blockens tillverkningssatser och tillverkningsdatum kan fastställas.

2.7   Provkroppens anbringande

| 2.7.1 | Monteringen på provvagnen måste utföras enligt figur 8. Vid monteringen skall sex M8-bultar användas, och ingenting får överstiga barriärens mått framför provvagnens hjul. Lämpliga mellanläggsbrickor måste användas mellan den nedre ryggplåtsflänsen och provvagnens framsida för att undvika att ryggplåten böjs när monteringsbultarna dras åt. |
| --- | --- |

2.7.1

Monteringen på provvagnen måste utföras enligt figur 8. Vid monteringen skall sex M8-bultar användas, och ingenting får överstiga barriärens mått framför provvagnens hjul. Lämpliga mellanläggsbrickor måste användas mellan den nedre ryggplåtsflänsen och provvagnens framsida för att undvika att ryggplåten böjs när monteringsbultarna dras åt.

3.   FLÄKTSYSTEM

| 3.1 | Gränsytan mellan provvagnen och fläktsystemet skall vara massiv, styv och platt. Fläktanordningen är en del av provvagnen och inte av den provkropp som tillhandahålls av tillverkaren. Fläktanordningens geometriska egenskaper skall vara enligt figur 9. |
| --- | --- |

3.1

Gränsytan mellan provvagnen och fläktsystemet skall vara massiv, styv och platt. Fläktanordningen är en del av provvagnen och inte av den provkropp som tillhandahålls av tillverkaren. Fläktanordningens geometriska egenskaper skall vara enligt figur 9.

| 3.2 | Förfarande för montering av fläktanordningen. |
| --- | --- |

3.2

Förfarande för montering av fläktanordningen.

| 3.2.1 | Montera fläktanordningen på provvagnens framplåt. |
| --- | --- |

3.2.1

Montera fläktanordningen på provvagnens framplåt.

| 3.2.2 | Säkerställ att ett 0,5 mm tjockt stickmått inte på något ställe kan införas mellan fläktanordningen och provvagnens framsida. Om det uppstår ett avstånd som är större än 0,5 mm skall fläktramen ersättas eller justeras för att passa utan ett avstånd av >0,5 mm. |
| --- | --- |

3.2.2

Säkerställ att ett 0,5 mm tjockt stickmått inte på något ställe kan införas mellan fläktanordningen och provvagnens framsida. Om det uppstår ett avstånd som är större än 0,5 mm skall fläktramen ersättas eller justeras för att passa utan ett avstånd av >0,5 mm.

| 3.2.3 | Demontera fläktanordningen från provvagnens framsida. |
| --- | --- |

3.2.3

Demontera fläktanordningen från provvagnens framsida.

| 3.2.4 | Anbringa ett 1,0 mm tjockt lager av kork på provvagnens framsidesyta. |
| --- | --- |

3.2.4

Anbringa ett 1,0 mm tjockt lager av kork på provvagnens framsidesyta.

| 3.2.5 | Montera åter fläktanordningen på provvagnens framsida och drag åt för att förhindra luftfickor. |
| --- | --- |

3.2.5

Montera åter fläktanordningen på provvagnens framsida och drag åt för att förhindra luftfickor.

4.   TILLVERKNINGENS ÖVERENSSTÄMMELSE

Förfarandet för tillverkningens överensstämmelse skall vara förenligt med det som fastställs i avtalet, tillägg 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), med följande krav:

| 4.1 | Tillverkaren skall vara ansvarig för förfarandet för tillverkningens överensstämmelse och måste i detta syfte i synnerhet: |
| --- | --- |

4.1

Tillverkaren skall vara ansvarig för förfarandet för tillverkningens överensstämmelse och måste i detta syfte i synnerhet:

| 4.1.1 | Säkerställa förekomsten av effektiva förfaranden så att produkternas kvalitet kan kontrolleras. |
| --- | --- |

4.1.1

Säkerställa förekomsten av effektiva förfaranden så att produkternas kvalitet kan kontrolleras.

| 4.1.2 | Ha tillgång till den provningsutrustning som krävs för att kontrollera överensstämmelsen för varje produkt. |
| --- | --- |

4.1.2

Ha tillgång till den provningsutrustning som krävs för att kontrollera överensstämmelsen för varje produkt.

| 4.1.3 | Säkerställa att provningsresultaten registreras och att handlingarna hålls tillgängliga under 10 år efter provningarna. |
| --- | --- |

4.1.3

Säkerställa att provningsresultaten registreras och att handlingarna hålls tillgängliga under 10 år efter provningarna.

| 4.1.4 | Visa att de provade stickproven är ett tillförlitligt mått på tillverkningssatsens prestation (exempel på urvalsmetoder enligt tillverkningssatsproduktionen ges nedan). |
| --- | --- |

4.1.4

Visa att de provade stickproven är ett tillförlitligt mått på tillverkningssatsens prestation (exempel på urvalsmetoder enligt tillverkningssatsproduktionen ges nedan).

| 4.1.5 | Analysera provningsresultaten för att kontrollera och säkerställa stabiliteten i barriärens egenskaper genom att beakta variationer i den industriella produktionen som temperatur, råmaterialets kvalitet, tiden för nedsänkning i kemikalier, kemisk koncentration, neutralisering osv, samt kontroll av det bearbetade materialet för att avlägsna alla rester från bearbetningen, |
| --- | --- |

4.1.5

Analysera provningsresultaten för att kontrollera och säkerställa stabiliteten i barriärens egenskaper genom att beakta variationer i den industriella produktionen som temperatur, råmaterialets kvalitet, tiden för nedsänkning i kemikalier, kemisk koncentration, neutralisering osv, samt kontroll av det bearbetade materialet för att avlägsna alla rester från bearbetningen,

| 4.1.6 | Säkerställa att alla uppsättningar av stickprov eller provstycken som ger belägg för bristande överensstämmelse medför ytterligare urval och provningar. Alla nödvändiga åtgärder måste vidtas för att återställa överensstämmelsen hos motsvarande tillverkning. |
| --- | --- |

4.1.6

Säkerställa att alla uppsättningar av stickprov eller provstycken som ger belägg för bristande överensstämmelse medför ytterligare urval och provningar. Alla nödvändiga åtgärder måste vidtas för att återställa överensstämmelsen hos motsvarande tillverkning.

| 4.2 | Tillverkarens certifieringsnivå måste minst motsvara standarden ISO 9002. |
| --- | --- |

4.2

Tillverkarens certifieringsnivå måste minst motsvara standarden ISO 9002.

| 4.3 | Lägsta villkor för kontroll av tillverkningen: avtalsinnehavaren skall säkerställa kontrollen av överensstämmelsen genom att använda de metoder som beskrivs nedan. |
| --- | --- |

4.3

Lägsta villkor för kontroll av tillverkningen: avtalsinnehavaren skall säkerställa kontrollen av överensstämmelsen genom att använda de metoder som beskrivs nedan.

4.4   Exempel på stickprovsurval efter tillverkningssats

| 4.4.1 | Om flera exemplar av en blocktyp tillverkas av ett ursprungligt block av aluminiumbikaka och alla behandlas i samma behandlingsbad (parallell tillverkning) kan ett av dessa exemplar väljas som stickprov förutsatt att omsorg iakttas för att säkerställa att behandlingen företas i samma utsträckning på alla block. Om så inte är fallet kan det bli nödvändigt att välja mer än ett stickprov. |
| --- | --- |

4.4.1

Om flera exemplar av en blocktyp tillverkas av ett ursprungligt block av aluminiumbikaka och alla behandlas i samma behandlingsbad (parallell tillverkning) kan ett av dessa exemplar väljas som stickprov förutsatt att omsorg iakttas för att säkerställa att behandlingen företas i samma utsträckning på alla block. Om så inte är fallet kan det bli nödvändigt att välja mer än ett stickprov.

| 4.4.2 | Om ett begränsat antal likadana block (t.ex. 3–20) behandlas i samma bad (serieproduktion) skall det första och sista block, som bearbetats i en tillverkningssats och där alla tillverkats av samma ursprungliga block av aluminiumbikaka, tas som representativa stickprov. Om det första stickprovet överensstämmer med kraven men inte det sista kan det bli nödvändigt att ta ytterligare stickprov tidigare i tillverkningen tills ett överensstämmande stickprov erhålls. Endast block som tagits mellan dessa stickprov skall anses som typgodkända. |
| --- | --- |

4.4.2

Om ett begränsat antal likadana block (t.ex. 3–20) behandlas i samma bad (serieproduktion) skall det första och sista block, som bearbetats i en tillverkningssats och där alla tillverkats av samma ursprungliga block av aluminiumbikaka, tas som representativa stickprov. Om det första stickprovet överensstämmer med kraven men inte det sista kan det bli nödvändigt att ta ytterligare stickprov tidigare i tillverkningen tills ett överensstämmande stickprov erhålls. Endast block som tagits mellan dessa stickprov skall anses som typgodkända.

| 4.4.3 | När erfarenhet en gång vunnits av tillverkningskontrollens enhetlighet kan det bli möjligt att kombinera båda tillvägagångssätten för stickprovstagning så att mer än en grupp av parallell tillverkning kan anses som en tillverkningssats, förutsatt att stickproven från de första och sista tillverkningsgrupperna överensstämmer. |
| --- | --- |

4.4.3

När erfarenhet en gång vunnits av tillverkningskontrollens enhetlighet kan det bli möjligt att kombinera båda tillvägagångssätten för stickprovstagning så att mer än en grupp av parallell tillverkning kan anses som en tillverkningssats, förutsatt att stickproven från de första och sista tillverkningsgrupperna överensstämmer.

5.   STATISKA PROVNINGAR

| 5.1 | Ett eller flera stickprov (enligt tillverkningssatsmetoden) som tagits från varje tillverkningssats av bearbetad bikakekärna skall provas enligt följande provningsförfarande: |
| --- | --- |

5.1

Ett eller flera stickprov (enligt tillverkningssatsmetoden) som tagits från varje tillverkningssats av bearbetad bikakekärna skall provas enligt följande provningsförfarande:

| 5.2 | Stickprovsstorleken för den aluminiumbikaka som skall provas statiskt skall vara av ett normalt provkroppsblocks storlek, dvs. 250 mm × 500 mm × 440 mm för den övre raden och 250 mm × 500 mm × 500 mm för den nedre raden. |
| --- | --- |

5.2

Stickprovsstorleken för den aluminiumbikaka som skall provas statiskt skall vara av ett normalt provkroppsblocks storlek, dvs. 250 mm × 500 mm × 440 mm för den övre raden och 250 mm × 500 mm × 500 mm för den nedre raden.

| 5.3 | Stickproven skall sammanpressas mellan två parallella belastningsplattor som är minst 20 mm större än blockets tvärprofil. |
| --- | --- |

5.3

Stickproven skall sammanpressas mellan två parallella belastningsplattor som är minst 20 mm större än blockets tvärprofil.

| 5.4 | Kompressionshastigheten skall vara 100 mm per minut med en tolerans av 5 %. |
| --- | --- |

5.4

Kompressionshastigheten skall vara 100 mm per minut med en tolerans av 5 %.

| 5.5 | Uppgiftsinsamlingen för den statiska kompressionen skall utföras på minst 5 Hz. |
| --- | --- |

5.5

Uppgiftsinsamlingen för den statiska kompressionen skall utföras på minst 5 Hz.

| 5.6 | Den statiska provningen skall fortgå tills blockkompressionen är minst 300 mm för block 4–6 och 350 mm för block 1–3. |
| --- | --- |

5.6

Den statiska provningen skall fortgå tills blockkompressionen är minst 300 mm för block 4–6 och 350 mm för block 1–3.

6.   DYNAMISKA PROVNINGAR

För var hundrade barriärframsida som tillverkas skall tillverkaren utföra en dynamisk provning mot en dynamometervägg som stöds av en fast, styv barriär enligt den metod som beskrivs nedan.

6.1   Installering

6.1.1   Provningsyta

| 6.1.1.1 | Provningsytan skall vara tillräckligt stor för att ge plats åt den mobila deformerbara barriärens framkörningsbana, den styva barriären och den tekniska utrustning som krävs för provningen. Den sista delen av framkörningsbanan skall minst 5 meter före den styva barriären vara horisontell, plan och jämn. |
| --- | --- |

6.1.1.1

Provningsytan skall vara tillräckligt stor för att ge plats åt den mobila deformerbara barriärens framkörningsbana, den styva barriären och den tekniska utrustning som krävs för provningen. Den sista delen av framkörningsbanan skall minst 5 meter före den styva barriären vara horisontell, plan och jämn.

6.1.2   Den fasta, styva barriären och dynamometerväggen

| 6.1.2.1 | Den styva väggen skall bestå av ett armerat betongblock som är minst 3 meter brett och minst 1,5 meter högt. Den styva väggens tjocklek skall vara sådan att den väger minst 70 ton. |
| --- | --- |

6.1.2.1

Den styva väggen skall bestå av ett armerat betongblock som är minst 3 meter brett och minst 1,5 meter högt. Den styva väggens tjocklek skall vara sådan att den väger minst 70 ton.

| 6.1.2.2 | Framsidan skall vara vertikal, vinkelrät mot framkörningsbanans axel och försedd med sex plattor för belastningsmätare som var och en är i stånd att mäta den totala belastningen på lämpligt block på den mobila deformerbara barriärens provkropp vid kollisionstillfället. Mittpunkterna på belastningsmätarplattornas islagsområden skall ligga i linje med mittpunkterna på de sex islagszonerna på den mobila deformerbara barriärens framsida. Deras kanter skall med en tolerans av 20 mm gå fria från angränsande områden så att islagszonerna inom toleransen för den mobila deformerbara barriärens islagsinställning inte kommer i kontakt med angränsande islagsplattors områden. Mätarnas montering och plattornas ytor skall överensstämma med de krav som fastställs i bilagan till standarden ISO 6487:1987. |
| --- | --- |

6.1.2.2

Framsidan skall vara vertikal, vinkelrät mot framkörningsbanans axel och försedd med sex plattor för belastningsmätare som var och en är i stånd att mäta den totala belastningen på lämpligt block på den mobila deformerbara barriärens provkropp vid kollisionstillfället. Mittpunkterna på belastningsmätarplattornas islagsområden skall ligga i linje med mittpunkterna på de sex islagszonerna på den mobila deformerbara barriärens framsida. Deras kanter skall med en tolerans av 20 mm gå fria från angränsande områden så att islagszonerna inom toleransen för den mobila deformerbara barriärens islagsinställning inte kommer i kontakt med angränsande islagsplattors områden. Mätarnas montering och plattornas ytor skall överensstämma med de krav som fastställs i bilagan till standarden ISO 6487:1987.

| 6.1.2.3 | Ett ytskydd som innehåller en plywoodskiva (tjocklek: 12 ± 1 mm) anbringas på varje belastningsmätarplatta så att den inte inverkar menligt på svaren från givaren. |
| --- | --- |

6.1.2.3

Ett ytskydd som innehåller en plywoodskiva (tjocklek: 12 ± 1 mm) anbringas på varje belastningsmätarplatta så att den inte inverkar menligt på svaren från givaren.

| 6.1.2.4 | Den styva väggen skall antingen förankras i marken eller placeras på marken med om så krävs ytterligare spärranordningar för att begränsa dess böjning. En styv vägg (på vilken belastningsmätarna är anbringade) som har avvikande egenskaper men som ger minst lika avgörande resultat får användas. |
| --- | --- |

6.1.2.4

Den styva väggen skall antingen förankras i marken eller placeras på marken med om så krävs ytterligare spärranordningar för att begränsa dess böjning. En styv vägg (på vilken belastningsmätarna är anbringade) som har avvikande egenskaper men som ger minst lika avgörande resultat får användas.

6.2   Den mobila deformerbara barriärens framdrivning

Vid kollisionstillfället skall den mobila deformerbara barriären inte längre påverkas av någon ytterligare styr- eller framdrivningsanordning. Den skall nå hindret med en kurs som är vinkelrät mot dynamometerväggens framsida. Islagsinställningen skall vara inom en noggrannhet av 10 mm.

6.3   Mätinstrument

6.3.1   Hastighet

Kollisionshastigheten skall vara 35 ±0,5 km/tim och det instrument som används för att registrera hastigheten vid islaget skall mäta med en noggrannhet av 0,1 %.

6.3.2   Belastningar

Mätinstrumenten skall uppfylla kraven i ISO 6487:1987

| Kanalfrekvensklass för alla block: | 60 Hz |
| --- | --- |
| Kanalomfångsklass för block 1 och 3: | 200 kN |
| Kanalomfångsklass för block 4,5 och 6: | 100 kN |
| Kanalomfångsklass för block 2: | 200 kN |

Kanalfrekvensklass för alla block:

60 Hz

Kanalomfångsklass för block 1 och 3:

200 kN

Kanalomfångsklass för block 4,5 och 6:

100 kN

Kanalomfångsklass för block 2:

200 kN

6.3.3   Acceleration

| 6.3.3.1 | Accelerationen i den längsgående riktningen skall mätas på tre olika ställen på provvagnen, ett i mitten och ett på varje sida, på ställen som inte är utsatta för böjning. |
| --- | --- |

6.3.3.1

Accelerationen i den längsgående riktningen skall mätas på tre olika ställen på provvagnen, ett i mitten och ett på varje sida, på ställen som inte är utsatta för böjning.

| 6.3.3.2 | Accelerometern i mitten skall placeras inom 500 mm från läget för den mobila deformerbara barriärens tyngdpunkt och skall ligga i ett vertikalt längsgående plan som befinner sig inom ±10 mm från den mobila deformerbara barriärens tyngdpunkt. |
| --- | --- |

6.3.3.2

Accelerometern i mitten skall placeras inom 500 mm från läget för den mobila deformerbara barriärens tyngdpunkt och skall ligga i ett vertikalt längsgående plan som befinner sig inom ±10 mm från den mobila deformerbara barriärens tyngdpunkt.

| 6.3.3.3 | Sidoaccelerometrarna skall ligga på samma nivå ± 10 mm och på samma avstånd från den mobila deformerbara barriärens framsida ± 20 mm. |
| --- | --- |

6.3.3.3

Sidoaccelerometrarna skall ligga på samma nivå ± 10 mm och på samma avstånd från den mobila deformerbara barriärens framsida ± 20 mm.

| 6.3.3.4 | Instrumenten skall överensstämma med ISO 6487:1987 med följande bestämningar:
  Kanalfrekvensklass 1 000 Hz (före integrering)
  Kanalomfångsklass 50 g |
| --- | --- |

6.3.3.4

Instrumenten skall överensstämma med ISO 6487:1987 med följande bestämningar:

Kanalfrekvensklass 1 000 Hz (före integrering)

Kanalomfångsklass 50 g

6.4   Allmänna bestämmelser för barriären

| 6.4.1 | De enskilda egenskaperna hos varje barriär skall överensstämma med punkt 1 i denna bilaga och skall registreras. |
| --- | --- |

6.4.1

De enskilda egenskaperna hos varje barriär skall överensstämma med punkt 1 i denna bilaga och skall registreras.

6.5   Allmänna bestämmelser för provkroppen

| 6.5.1 | En provkropps lämplighet när det gäller kraven för dynamisk provning skall bekräftas när resultaten från de sex belastningsmätarplattorna var och en avger signaler som överensstämmer med de krav som anges i denna bilaga. |
| --- | --- |

6.5.1

En provkropps lämplighet när det gäller kraven för dynamisk provning skall bekräftas när resultaten från de sex belastningsmätarplattorna var och en avger signaler som överensstämmer med de krav som anges i denna bilaga.

| 6.5.2 | Provkropparna skall vara åsatta tillverkningsserienummer i följd, som är stämplade, etsade eller på annat sätt varaktigt anbringade, och från vilka de enskilda blockens tillverkningssatser och tillverkningsdatum kan fastställas. |
| --- | --- |

6.5.2

Provkropparna skall vara åsatta tillverkningsserienummer i följd, som är stämplade, etsade eller på annat sätt varaktigt anbringade, och från vilka de enskilda blockens tillverkningssatser och tillverkningsdatum kan fastställas.

6.6   Förfarande för databehandling

| 6.6.1 | Rådata: Vid tidpunkten T = T0 skall alla kompensationer vara avlägsnade från data. Den metod med vilken kompensationer avlägsnas skall registreras i provningsrapporten. |
| --- | --- |

6.6.1

Rådata: Vid tidpunkten T = T0 skall alla kompensationer vara avlägsnade från data. Den metod med vilken kompensationer avlägsnas skall registreras i provningsrapporten.

6.6.2   Filtrering

| 6.6.2.1 | Rådata skall filtreras före behandling/beräkningar. |
| --- | --- |

6.6.2.1

Rådata skall filtreras före behandling/beräkningar.

| 6.6.2.2 | Accelerometerdata för integrering skall filtreras med kanalfrekvensklass 180, ISO 6487:1987. |
| --- | --- |

6.6.2.2

Accelerometerdata för integrering skall filtreras med kanalfrekvensklass 180, ISO 6487:1987.

| 6.6.2.3 | Accelerometerdata för impulsberäkningar skall filtreras med kanalfrekvensklass 60, ISO 6487:1987. |
| --- | --- |

6.6.2.3

Accelerometerdata för impulsberäkningar skall filtreras med kanalfrekvensklass 60, ISO 6487:1987.

| 6.6.2.4 | Belastningsmätardata skall filtreras med kanalfrekvensklass 60, ISO 6487:1987. |
| --- | --- |

6.6.2.4

Belastningsmätardata skall filtreras med kanalfrekvensklass 60, ISO 6487:1987.

6.6.3   Beräkning av den mobila deformerbara barriärens ytböjning.

| 6.6.3.1 | Accelerometerdata från alla tre accelerometrarna enskilt (efter filtrering med kanalfrekvensklass 180) skall två gånger integreras för att erhålla böjningen hos barriärens deformerbara beståndsdel. |
| --- | --- |

6.6.3.1

Accelerometerdata från alla tre accelerometrarna enskilt (efter filtrering med kanalfrekvensklass 180) skall två gånger integreras för att erhålla böjningen hos barriärens deformerbara beståndsdel.

| 6.6.3.2 | De inledande villkoren för böjning är: |
| --- | --- |

6.6.3.2

De inledande villkoren för böjning är:

| 6.6.3.2.1 | Hastighet = islagshastighet (från hastighetsmätaranordningen). |
| --- | --- |

6.6.3.2.1

Hastighet = islagshastighet (från hastighetsmätaranordningen).

| 6.6.3.2.2 | Böjning = 0. |
| --- | --- |

6.6.3.2.2

Böjning = 0.

| 6.6.3.3 | Böjningen vid den mobila deformerbara barriärens vänstra sida, i dess mittlinje och vid dess högra sida skall markeras med beaktande av tiden. |
| --- | --- |

6.6.3.3

Böjningen vid den mobila deformerbara barriärens vänstra sida, i dess mittlinje och vid dess högra sida skall markeras med beaktande av tiden.

| 6.6.3.4 | Den största böjning som beräknats från var och en av de tre accelerometrarna skall ligga inom 10 mm. Om så inte är fallet skall den avvikande avlägsnas och skillnaden mellan den böjning som beräknats från de båda återstående accelerometrarna kontrolleras för att säkerställa att den ligger inom 10 mm. |
| --- | --- |

6.6.3.4

Den största böjning som beräknats från var och en av de tre accelerometrarna skall ligga inom 10 mm. Om så inte är fallet skall den avvikande avlägsnas och skillnaden mellan den böjning som beräknats från de båda återstående accelerometrarna kontrolleras för att säkerställa att den ligger inom 10 mm.

| 6.6.3.5 | Om böjningarna som de uppmätts av accelerometrarna på vänster sida, höger sida och på mittlinjen ligger inom 10 mm, skall medelaccelerationen från de tre accelerometrarna användas för att beräkna böjningen på barriärens framsida. |
| --- | --- |

6.6.3.5

Om böjningarna som de uppmätts av accelerometrarna på vänster sida, höger sida och på mittlinjen ligger inom 10 mm, skall medelaccelerationen från de tre accelerometrarna användas för att beräkna böjningen på barriärens framsida.

| 6.6.3.6 | Om böjningen från endast två accelerometrar uppfyller kravet på 10 mm, skall medelaccelerationen från dessa två accelerometrar användas för att beräkna böjningen på barriärens framsida. |
| --- | --- |

6.6.3.6

Om böjningen från endast två accelerometrar uppfyller kravet på 10 mm, skall medelaccelerationen från dessa två accelerometrar användas för att beräkna böjningen på barriärens framsida.

| 6.6.3.7 | Om de böjningar som beräknats från alla tre accelerometrarna (vänster sida, höger sida och på mittlinjen) INTE faller inom kravet på 10 mm, skall rådata ses över för att avgöra orsakerna till en så stor variation. I detta fall skall det enskilda provningslaboratoriet avgöra vilka accelerometerdata som skall användas för att avgöra den mobila deformerbara barriärens böjning men om ingen av accelerometeravläsningarna kan användas, måste i detta fall certifieringsprovningen upprepas. En fullständig förklaring skall ingå i provningsrapporten. |
| --- | --- |

6.6.3.7

Om de böjningar som beräknats från alla tre accelerometrarna (vänster sida, höger sida och på mittlinjen) INTE faller inom kravet på 10 mm, skall rådata ses över för att avgöra orsakerna till en så stor variation. I detta fall skall det enskilda provningslaboratoriet avgöra vilka accelerometerdata som skall användas för att avgöra den mobila deformerbara barriärens böjning men om ingen av accelerometeravläsningarna kan användas, måste i detta fall certifieringsprovningen upprepas. En fullständig förklaring skall ingå i provningsrapporten.

| 6.6.3.8 | Data för medelvärdet av tiden för böjningen skall kombineras med data för tiden för belastningen på belastningsmätarväggen för att erhålla resultatet av kraften i böjningen för varje block. |
| --- | --- |

6.6.3.8

Data för medelvärdet av tiden för böjningen skall kombineras med data för tiden för belastningen på belastningsmätarväggen för att erhålla resultatet av kraften i böjningen för varje block.

6.6.4   Energiberäkning

Den energi som upptas av varje block och av hela framsidan på den mobila deformerbara barriären skall beräknas till och med tidpunkten för barriärens största böjning.

Formula

där:

| t0 | är tidpunkten för den första kontakten |
| --- | --- |
| t1 | är tidpunkten när provvagnen kommer i viloläge, dvs. där u = 0 |
| s | är den böjning i provvagnens deformerbara beståndsdel som beräknas enligt punkt 6.6.3. |

t0

är tidpunkten för den första kontakten

t1

är tidpunkten när provvagnen kommer i viloläge, dvs. där u = 0

s

är den böjning i provvagnens deformerbara beståndsdel som beräknas enligt punkt 6.6.3.

6.6.5   Kontroll av data för den dynamiska kraften

| 6.6.5.1 | Jämför den totala impulsen I beräknad genom integrering av den totala kraften under kontaktperioden med ändringen av rörelsemängd under denna period (M*V). |
| --- | --- |

6.6.5.1

Jämför den totala impulsen I beräknad genom integrering av den totala kraften under kontaktperioden med ändringen av rörelsemängd under denna period (M*V).

| 6.6.5.2 | Jämför den totala energiförändringen med förändringen i den mobila deformerbara barriärens kinetiska energi enligt:



  där Vi är islagshastigheten och M den mobila deformerbara barriärens hela massa.
  Om ändringen av rörelsemängden (M*V) inte är lika med den totala impulsen (I) ± 5 %, eller om den totala förbrukade energin (E En) inte är lika med den kinetiska energin EK ± 5 % måste provningsresultaten undersökas för att avgöra orsaken till detta fel. |
| --- | --- |

6.6.5.2

Jämför den totala energiförändringen med förändringen i den mobila deformerbara barriärens kinetiska energi enligt:

Formula

där Vi är islagshastigheten och M den mobila deformerbara barriärens hela massa.

Om ändringen av rörelsemängden (M*V) inte är lika med den totala impulsen (I) ± 5 %, eller om den totala förbrukade energin (E En) inte är lika med den kinetiska energin EK ± 5 % måste provningsresultaten undersökas för att avgöra orsaken till detta fel.

PROVKROPPENS UTFORMNING (2)

Figur 1

Image

Figur 2

Image

PROVKROPPENS ÖVERSIDA

Figur 3

Aluminiumbikakans riktning

Image

Figur 4

Mått för aluminiumbikakans celler

Image

RYGGPLÅTENS UTFORMNING

Figur 5

Image

Figur 6

Ryggplåtens anbringande på fläktanordningen och på provvagnens framplåt

Image

Figur 7

Diagonal lutning på lufthålen i ryggplåten

Image

Figur 8

Image

Ryggplåtens nedre och övre flänsar

| Anm.: | Skruvhålen i den nedre flänsen kan vidgas till skåror enligt nedan för att underlätta iskruvningen, förutsatt att en tillräcklig gripförmåga kan behållas för att undvika lossning under hela kollisionsprovningen. |
| --- | --- |

Anm.:

Skruvhålen i den nedre flänsen kan vidgas till skåror enligt nedan för att underlätta iskruvningen, förutsatt att en tillräcklig gripförmåga kan behållas för att undvika lossning under hela kollisionsprovningen.

Image

FLÄKTRAM

Fläktanordningen är en konstruktion, tillverkad av en platta som är 5 mm tjock och 20 mm bred. Endast de vertikala plattorna är perforerade med nio hål om 8 mm för att låta luften cirkulera horisontellt.

Figur 9

Image

---

(1)  De energimängder som anges är de som upptas i systemet när den utsträckning i vilken provkroppen krossas är som störst.

(2)  Alla mått är i mm. Toleranserna för blockens mått kompenserar för svårigheter vid mätningen av en beskuren aluminiumbikaka. Toleransen för provkroppens genomgående mått är lägre än toleransen för de enskilda blocken, då bikakeblocken kan justeras med överlappning om så är nödvändigt för att behålla ett närmare definerat mått på islagsytan.

Tillägg 1

BÖJNINGSKRAFTKURVOR FÖR STATISKA PROVNINGAR

Figur 1a

| Block 1 & 3 | |
| --- | --- |

Block 1 & 3

Image

Figur 1b

| Block 2 | |
| --- | --- |

Block 2

Image

Figur 1c

| Block 4 | |
| --- | --- |

Block 4

Image

Figur 1d

| Block 5 & 6 | |
| --- | --- |

Block 5 & 6

Image

Tillägg 2

BÖJNINGSKRAFTKURVOR FÖR DYNAMISKA PROVNINGAR

Figur 2a

| Block 1 & 3 | |
| --- | --- |

Block 1 & 3

Image

Figur 2b

| Block 2 | |
| --- | --- |

Block 2

Image

Figur 2c

| Block 4 | |
| --- | --- |

Block 4

Image

Figur 2d

| Block 5 & 6 | |
| --- | --- |

Block 5 & 6

Image

Figur 2e

| Block, totalt | |
| --- | --- |

Block, totalt

Image

---

BILAGA 6

TEKNISK BESKRIVNING AV SIDOKOLLISIONSPROVDOCKAN

1.   ALLMÄNT

| 1.1 | Den sidokollisionsprovdocka som föreskrivs i dessa föreskrifter, inklusive instrumentering och kalibrering, beskrivs i tekniska ritningar och i en användarhandledning (1). |
| --- | --- |

1.1

Den sidokollisionsprovdocka som föreskrivs i dessa föreskrifter, inklusive instrumentering och kalibrering, beskrivs i tekniska ritningar och i en användarhandledning (1).

| 1.2 | Sidokollisionsprovdockans mått och vikt motsvarar en vuxen man i den 50:e precentilen utan underarmar. |
| --- | --- |

1.2

Sidokollisionsprovdockans mått och vikt motsvarar en vuxen man i den 50:e precentilen utan underarmar.

| 1.3 | Sidokollisionsprovdockan består av ett metall- och plastskelett, täckt av mjukdelsefterliknande gummi, plast och skum. |
| --- | --- |

1.3

Sidokollisionsprovdockan består av ett metall- och plastskelett, täckt av mjukdelsefterliknande gummi, plast och skum.

2.   UPPBYGGNAD

| 2.1 | För en översikt över sidokollisionsprovdockan se figur 1 för uppbyggnaden och förteckningen över beståndsdelar i tabell 1 i denna bilaga. |
| --- | --- |

2.1

För en översikt över sidokollisionsprovdockan se figur 1 för uppbyggnaden och förteckningen över beståndsdelar i tabell 1 i denna bilaga.

2.2   Huvud

| 2.2.1 | Huvudet visas som del 1 i figur 1 i denna bilaga. |
| --- | --- |

2.2.1

Huvudet visas som del 1 i figur 1 i denna bilaga.

| 2.2.2 | Huvudet består av ett aluminiumskal, täckt av ett böjligt vinylmembran. I skalet finns ett hålrum som rymmer treaxliga accelerometrar och ballast. |
| --- | --- |

2.2.2

Huvudet består av ett aluminiumskal, täckt av ett böjligt vinylmembran. I skalet finns ett hålrum som rymmer treaxliga accelerometrar och ballast.

| 2.2.3 | Vid kopplingen mellan huvud och nacke är en ballastcell inbyggd. Denna del kan ersättas med en belastningscell för övre nacke. |
| --- | --- |

2.2.3

Vid kopplingen mellan huvud och nacke är en ballastcell inbyggd. Denna del kan ersättas med en belastningscell för övre nacke.

2.3   Nacke

| 2.3.1 | Nacken visas som del 2 i figur 1 i denna bilaga. |
| --- | --- |

2.3.1

Nacken visas som del 2 i figur 1 i denna bilaga.

| 2.3.2 | Nacken består av en huvud/nackkoppling, en nack/bröstkorgskoppling och en mittsektion som förenar de båda kopplingarna med varandra. |
| --- | --- |

2.3.2

Nacken består av en huvud/nackkoppling, en nack/bröstkorgskoppling och en mittsektion som förenar de båda kopplingarna med varandra.

| 2.3.3 | Huvud/nackkopplingen (del 2a) och nack/bröstkorgskopplingen (del 2c) består båda av två aluminiumskivor som är förenade med hjälp av en halvsfärisk skruv och åtta gummibuffertar. |
| --- | --- |

2.3.3

Huvud/nackkopplingen (del 2a) och nack/bröstkorgskopplingen (del 2c) består båda av två aluminiumskivor som är förenade med hjälp av en halvsfärisk skruv och åtta gummibuffertar.

| 2.3.4 | Den cylinderformade mittsektionen (del 2b) är tillverkad av gummi. På bägge sidor är en aluminiumskiva tillhörande kopplingarna infälld i gummidelen. |
| --- | --- |

2.3.4

Den cylinderformade mittsektionen (del 2b) är tillverkad av gummi. På bägge sidor är en aluminiumskiva tillhörande kopplingarna infälld i gummidelen.

| 2.3.5 | Nacken är monterad på det nackfäste som visas som del 2d i figur 1 i denna bilaga. Detta fäste kan om så önskas ersättas med en belastningscell för lägre nacke. |
| --- | --- |

2.3.5

Nacken är monterad på det nackfäste som visas som del 2d i figur 1 i denna bilaga. Detta fäste kan om så önskas ersättas med en belastningscell för lägre nacke.

| 2.3.6 | Vinkeln mellan nackfästets båda sidor är 25 grader. Då axelblocket lutar 5 grader bakåt blir vinkeln mellan nacken och bålen 20 grader. |
| --- | --- |

2.3.6

Vinkeln mellan nackfästets båda sidor är 25 grader. Då axelblocket lutar 5 grader bakåt blir vinkeln mellan nacken och bålen 20 grader.

2.4   Axel

| 2.4.1 | Axeln visas som del 3 i figur 1 i denna bilaga. |
| --- | --- |

2.4.1

Axeln visas som del 3 i figur 1 i denna bilaga.

| 2.4.2 | Axeln består av en axellåda, två nyckelben och en axelkåpa i skum. |
| --- | --- |

2.4.2

Axeln består av en axellåda, två nyckelben och en axelkåpa i skum.

| 2.4.3 | Axellådan (del 3a) består av ett distansstycke av aluminium, en aluminiumplatta över och en aluminiumplatta under distansstycket. Bägge plattorna är belagda med polytetrafluoreten (PTFE). |
| --- | --- |

2.4.3

Axellådan (del 3a) består av ett distansstycke av aluminium, en aluminiumplatta över och en aluminiumplatta under distansstycket. Bägge plattorna är belagda med polytetrafluoreten (PTFE).

| 2.4.4 | Nyckelbenen (del 3b), i gjuten polyuretan (PU), är konstruerade för att röra sig över distansstycket. Nyckelbenen hålls i neutralt läge med två elastiska remmar (del 3c) som är fastspända i axellådans baksida. Den yttre kanten på båda nyckelbenen innehåller en anordning som möjliggör standardlägen för armarna. |
| --- | --- |

2.4.4

Nyckelbenen (del 3b), i gjuten polyuretan (PU), är konstruerade för att röra sig över distansstycket. Nyckelbenen hålls i neutralt läge med två elastiska remmar (del 3c) som är fastspända i axellådans baksida. Den yttre kanten på båda nyckelbenen innehåller en anordning som möjliggör standardlägen för armarna.

| 2.4.5 | Axelkåpan (del 3d) är tillverkad av polyuretanskum med låg densitet och är anbringad på axellådan. |
| --- | --- |

2.4.5

Axelkåpan (del 3d) är tillverkad av polyuretanskum med låg densitet och är anbringad på axellådan.

2.5   Bröstkorg

| 2.5.1 | Bröstkorgen visas som del 4 i figur l i denna bilaga. |
| --- | --- |

2.5.1

Bröstkorgen visas som del 4 i figur l i denna bilaga.

| 2.5.2 | Bröstkorgen består av en styv bröstryggsinsats och tre identiska revbensenheter. |
| --- | --- |

2.5.2

Bröstkorgen består av en styv bröstryggsinsats och tre identiska revbensenheter.

| 2.5.3 | Bröstryggslådan (del 4a) är tillverkad av stål. På baksidan är ett distansstycke av stål och en krökt ryggplåt av polyuretan (PU) monterad (del 4b). |
| --- | --- |

2.5.3

Bröstryggslådan (del 4a) är tillverkad av stål. På baksidan är ett distansstycke av stål och en krökt ryggplåt av polyuretan (PU) monterad (del 4b).

| 2.5.4 | Bröstryggslådans översida lutar 5 grader bakåt. |
| --- | --- |

2.5.4

Bröstryggslådans översida lutar 5 grader bakåt.

| 2.5.5 | På bröstrygglådans lägre sida är en T12-belastningscell eller ballastcell (del 4j) monterad. |
| --- | --- |

2.5.5

På bröstrygglådans lägre sida är en T12-belastningscell eller ballastcell (del 4j) monterad.

| 2.5.6 | En revbensenhet (del 4c) består av en revbensbåge av stål, täckt av mjukdelsefterliknande öppencelligt polyuretanskum (del 4d), ett linjärt ledsystem (del 4e) som förenar revbenet och bröstryggslådan, en hydraulisk dämpare (del 4f) och en styv dämpningsfjäder (del 4g). |
| --- | --- |

2.5.6

En revbensenhet (del 4c) består av en revbensbåge av stål, täckt av mjukdelsefterliknande öppencelligt polyuretanskum (del 4d), ett linjärt ledsystem (del 4e) som förenar revbenet och bröstryggslådan, en hydraulisk dämpare (del 4f) och en styv dämpningsfjäder (del 4g).

| 2.5.7 | Det linjära ledsystemet (del 4e) låter den känsliga sidan av revbensbågen (del 4d) böjas av från bröstrygglådan (del 4a) och den icke-känsliga sidan. Ledsystemet är försett med linjära nållager. |
| --- | --- |

2.5.7

Det linjära ledsystemet (del 4e) låter den känsliga sidan av revbensbågen (del 4d) böjas av från bröstrygglådan (del 4a) och den icke-känsliga sidan. Ledsystemet är försett med linjära nållager.

| 2.5.8 | I ledsystemet finns en inställningsfjäder (del 4h). |
| --- | --- |

2.5.8

I ledsystemet finns en inställningsfjäder (del 4h).

| 2.5.9 | En förskjutningsgivare (del 4i) kan monteras på den del av ledsystemet som sitter på bröstrygglådan (del 4e) och anslutas till den yttre änden av ledsystemet på revbenets känsliga sida. |
| --- | --- |

2.5.9

En förskjutningsgivare (del 4i) kan monteras på den del av ledsystemet som sitter på bröstrygglådan (del 4e) och anslutas till den yttre änden av ledsystemet på revbenets känsliga sida.

2.6   Armar

| 2.6.1 | Armarna visas som del 5 i figur 1 i denna bilaga. |
| --- | --- |

2.6.1

Armarna visas som del 5 i figur 1 i denna bilaga.

| 2.6.2 | Armarna har ett plastskelett, täckt av en mjukdel av polyuretan (PU) och en hud av polyvinylklorid (PVC). Mjukdelen består av en överdel i högdensitetspolyuretan och en nederdel i polyuretanskum. |
| --- | --- |

2.6.2

Armarna har ett plastskelett, täckt av en mjukdel av polyuretan (PU) och en hud av polyvinylklorid (PVC). Mjukdelen består av en överdel i högdensitetspolyuretan och en nederdel i polyuretanskum.

| 2.6.3 | Axel/armleden medger fasta armlägen med 0, 40 och 90 grader i förhållande till bröstkorgslinjen. |
| --- | --- |

2.6.3

Axel/armleden medger fasta armlägen med 0, 40 och 90 grader i förhållande till bröstkorgslinjen.

| 2.6.4 | Axel/armleden medger endast böjnings/sträckningsrotation. |
| --- | --- |

2.6.4

Axel/armleden medger endast böjnings/sträckningsrotation.

2.7   Ländrygg

| 2.7.1 | Ländryggen visas som del 6 i figur 1 i denna bilaga. |
| --- | --- |

2.7.1

Ländryggen visas som del 6 i figur 1 i denna bilaga.

| 2.7.2 | Ländryggen består av en solid gummicylinder med två kopplingsplattor av stål i varje ända och en stålkabel inne i cylindern. |
| --- | --- |

2.7.2

Ländryggen består av en solid gummicylinder med två kopplingsplattor av stål i varje ända och en stålkabel inne i cylindern.

2.8   Buk

| 2.8.1 | Buken visas som del 7 i figur 1 i denna bilaga. |
| --- | --- |

2.8.1

Buken visas som del 7 i figur 1 i denna bilaga.

| 2.8.2 | Buken består av en stel central del och en skumbeläggning. |
| --- | --- |

2.8.2

Buken består av en stel central del och en skumbeläggning.

| 2.8.3 | Bukens mittdel är ett gjutstycke i metall (del 7a). En täckplatta är monterad ovanpå gjutstycket. |
| --- | --- |

2.8.3

Bukens mittdel är ett gjutstycke i metall (del 7a). En täckplatta är monterad ovanpå gjutstycket.

| 2.8.4 | Beläggningen (del 7b) är tillverkad av polyuretanskum. En böjd gummiplatta fylld med blykulor ingår i skumbeläggningen på båda sidor. |
| --- | --- |

2.8.4

Beläggningen (del 7b) är tillverkad av polyuretanskum. En böjd gummiplatta fylld med blykulor ingår i skumbeläggningen på båda sidor.

| 2.8.5 | Mellan skumbeläggningen och det styva gjutgodset på bukens båda sidor kan antingen tre kraftgivare (del 7c) eller tre icke-mätande ballastenheter monteras. |
| --- | --- |

2.8.5

Mellan skumbeläggningen och det styva gjutgodset på bukens båda sidor kan antingen tre kraftgivare (del 7c) eller tre icke-mätande ballastenheter monteras.

2.9   Bäcken

| 2.9.1 | Bäckenet visas som del 8 i figur 1 i denna bilaga. |
| --- | --- |

2.9.1

Bäckenet visas som del 8 i figur 1 i denna bilaga.

| 2.9.2 | Bäckenet består av ett korsbensblock, två höftbensutskott, två höftledssystem och en skumbeläggning som simulerar mjukdel. |
| --- | --- |

2.9.2

Bäckenet består av ett korsbensblock, två höftbensutskott, två höftledssystem och en skumbeläggning som simulerar mjukdel.

| 2.9.3 | Korsbenet (del 8a) består av ett viktinställt metallblock och en metallplatta monterad ovanpå blocket. I blockets baksida finns ett urtag för att underlätta anbringande av instrument. |
| --- | --- |

2.9.3

Korsbenet (del 8a) består av ett viktinställt metallblock och en metallplatta monterad ovanpå blocket. I blockets baksida finns ett urtag för att underlätta anbringande av instrument.

| 2.9.4 | Höftbensutskotten (del 8b) är tillverkade av polyuretan. |
| --- | --- |

2.9.4

Höftbensutskotten (del 8b) är tillverkade av polyuretan.

| 2.9.5 | Höftledssystemen (del 8c) är sammansatta av ståldelar. De består av ett övre lårbensblock och en kulled kopplad till en axel genom dockans H-punkt.
  Det övre lårbensblockets förmåga till sträckning och ihopdragning begränsas av gummibuffertar vid spelrummets ändar. |
| --- | --- |

2.9.5

Höftledssystemen (del 8c) är sammansatta av ståldelar. De består av ett övre lårbensblock och en kulled kopplad till en axel genom dockans H-punkt.

Det övre lårbensblockets förmåga till sträckning och ihopdragning begränsas av gummibuffertar vid spelrummets ändar.

| 2.9.6 | Mjukdelssystemet (del 8d) är tillverkat av en hud av polyvinylklorid fylld med polyuretanskum. Vid H-punktens placering är huden ersatt av ett block av öppencelligt polyuretanskum (del 8e) uppstagat med en stålplatta som är fästad vid höftbensutskottet medelst ett axelstöd som går genom kulleden. |
| --- | --- |

2.9.6

Mjukdelssystemet (del 8d) är tillverkat av en hud av polyvinylklorid fylld med polyuretanskum. Vid H-punktens placering är huden ersatt av ett block av öppencelligt polyuretanskum (del 8e) uppstagat med en stålplatta som är fästad vid höftbensutskottet medelst ett axelstöd som går genom kulleden.

| 2.9.7 | Höftbensutskotten är fästade vid korsbensblockets baksida och förenade vid blygdbenssymfysen genom en kraftgivare (del 8f) eller en ballastgivare. |
| --- | --- |

2.9.7

Höftbensutskotten är fästade vid korsbensblockets baksida och förenade vid blygdbenssymfysen genom en kraftgivare (del 8f) eller en ballastgivare.

2.10   Ben

| 2.10.1 | Benen visas som del 9 i figur 1 i denna bilaga. |
| --- | --- |

2.10.1

Benen visas som del 9 i figur 1 i denna bilaga.

| 2.10.2 | Benen består av ett metallskelett, täckt av ett mjukdelsefterliknande polyuretanskum och en hud av polyvinylklorid. |
| --- | --- |

2.10.2

Benen består av ett metallskelett, täckt av ett mjukdelsefterliknande polyuretanskum och en hud av polyvinylklorid.

| 2.10.3 | Ett gjutstycke av högdensitetspolyuretan med hud av polyvinylklorid representerar lårens mjukdelar. |
| --- | --- |

2.10.3

Ett gjutstycke av högdensitetspolyuretan med hud av polyvinylklorid representerar lårens mjukdelar.

| 2.10.4 | Knä- och ankellederna medger endast böjnings/sträckningsrörelse. |
| --- | --- |

2.10.4

Knä- och ankellederna medger endast böjnings/sträckningsrörelse.

2.11   Överdrag

| 2.11.1 | Överdraget visas inte i figur 1 i denna bilaga. |
| --- | --- |

2.11.1

Överdraget visas inte i figur 1 i denna bilaga.

| 2.11.2 | Överdraget är tillverkat av gummi och täcker axlar, bröstkorg, armarnas övre delar, buk och ländrygg samt övre delen av bäckenet. |
| --- | --- |

2.11.2

Överdraget är tillverkat av gummi och täcker axlar, bröstkorg, armarnas övre delar, buk och ländrygg samt övre delen av bäckenet.

Figur 1

Sidokollisionsdockans uppbyggnad

Image

Tabell 1

Sidokollisionsdockans delar (Se figur 1)

| Del | nr | Beskrivning | Antal per docka |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | | Huvud | 1 |
| 2 | | Nacke | 1 |
| | 2a | Huvud-nackkoppling | 1 |
| | 2b | Central del | 1 |
| | 2c | Nacke-bröstkorgskoppling | 1 |
| | 2d | Nackfäste | 1 |
| 3 | | Axel | 1 |
| | 3a | Axellåda | 1 |
| | 3b | Nyckelben | 2 |
| | 3c | Elastiskt band | 2 |
| | 3d | Axelkåpa av skum | 1 |
| 4 | | Bröstkorg | 1 |
| | 4a | Bröstrygg | 1 |
| | 4b | Ryggplåt (krökt) | 1 |
| | 4c | Revbensenhet | 3 |
| | 4d | Mjukdelstäckt revbensbåge | 3 |
| | 4e | Pistong med cylinder | 3 |
| | 4f | Dämpare | 3 |
| | 4g | Styv dämparfjäder | 3 |
| | 4h | Inställningsfjäder | 3 |
| | 4i | Böjningsgivare | 3 |
| | 4j | T12-belastningscell eller ballastcell | 1 |
| 5 | | Arm | 2 |
| 6 | | Ländrygg | 1 |
| 7 | | Buk | 1 |
| | 7a | Centralt gjutstycke | 1 |
| | 7b | Skumbeläggning | 1 |
| | 7c | Kraftgivare eller ballastcell | 3 |
| 8 | | Bäcken | 1 |
| | 8a | Korsbensblock | 1 |
| | 8b | Höftbensutskott | 2 |
| | 8c | Höftledssystem | 2 |
| | 8d | Mjukdelsöverdrag | 1 |
| | 8e | H-punktsskumblock | 1 |
| | 8f | Kraftgivare eller ballastcell | 1 |
| 9 | | Ben | 2 |
| 10 | | Överdrag | 1 |

Del

nr

Beskrivning

Antal per docka

1

Huvud

1

2

Nacke

1

2a

Huvud-nackkoppling

1

2b

Central del

1

2c

Nacke-bröstkorgskoppling

1

2d

Nackfäste

1

3

Axel

1

3a

Axellåda

1

3b

Nyckelben

2

3c

Elastiskt band

2

3d

Axelkåpa av skum

1

4

Bröstkorg

1

4a

Bröstrygg

1

4b

Ryggplåt (krökt)

1

4c

Revbensenhet

3

4d

Mjukdelstäckt revbensbåge

3

4e

Pistong med cylinder

3

4f

Dämpare

3

4g

Styv dämparfjäder

3

4h

Inställningsfjäder

3

4i

Böjningsgivare

3

4j

T12-belastningscell eller ballastcell

1

5

Arm

2

6

Ländrygg

1

7

Buk

1

7a

Centralt gjutstycke

1

7b

Skumbeläggning

1

7c

Kraftgivare eller ballastcell

3

8

Bäcken

1

8a

Korsbensblock

1

8b

Höftbensutskott

2

8c

Höftledssystem

2

8d

Mjukdelsöverdrag

1

8e

H-punktsskumblock

1

8f

Kraftgivare eller ballastcell

1

9

Ben

2

10

Överdrag

1

3.   PROVDOCKANS MONTERING

3.1   Huvud-nacke

| 3.1.1 | Det vridmoment som krävs för de halvsfäriska skruvarna för montering av nacken är 10 Nm. |
| --- | --- |

3.1.1

Det vridmoment som krävs för de halvsfäriska skruvarna för montering av nacken är 10 Nm.

| 3.1.2 | Huvudet och den övre nackbelastningsgivaren monteras på nackens huvud/nackkopplingsplatta med fyra skruvar. |
| --- | --- |

3.1.2

Huvudet och den övre nackbelastningsgivaren monteras på nackens huvud/nackkopplingsplatta med fyra skruvar.

| 3.1.3 | Nackens nack/bröstkorgskopplingsplatta monteras på nackfästet med fyra skruvar. |
| --- | --- |

3.1.3

Nackens nack/bröstkorgskopplingsplatta monteras på nackfästet med fyra skruvar.

3.2   Nacke-axel-bröstkorg

| 3.2.1 | Nackfästet monteras på axelblocket med fyra skruvar. |
| --- | --- |

3.2.1

Nackfästet monteras på axelblocket med fyra skruvar.

| 3.2.2 | Axelblocket monteras på bröstrygglådans översida med tre skruvar. |
| --- | --- |

3.2.2

Axelblocket monteras på bröstrygglådans översida med tre skruvar.

3.3   Axel-arm

| 3.3.1 | Armarna monteras på axelns nyckelben med en skruv och ett axellager. Skruven skall dras åt så att armen hålls fast med en kraft på 1–2 g kring leden. |
| --- | --- |

3.3.1

Armarna monteras på axelns nyckelben med en skruv och ett axellager. Skruven skall dras åt så att armen hålls fast med en kraft på 1–2 g kring leden.

3.4   Bröstkorg-ländrygg-buk

| 3.4.1 | Monteringsriktningen för bröstkorgens revbensenheter skall anpassas till den kollisionssida som krävs. |
| --- | --- |

3.4.1

Monteringsriktningen för bröstkorgens revbensenheter skall anpassas till den kollisionssida som krävs.

| 3.4.2 | En ländryggsadapter monteras på T12-belastningscellen eller ballastcellen på ländryggens nedre del med två skruvar. |
| --- | --- |

3.4.2

En ländryggsadapter monteras på T12-belastningscellen eller ballastcellen på ländryggens nedre del med två skruvar.

| 3.4.3 | Ländryggsadaptern monteras på ländryggens topplatta med fyra skruvar. |
| --- | --- |

3.4.3

Ländryggsadaptern monteras på ländryggens topplatta med fyra skruvar.

| 3.4.4 | Den övre flänsen på bukens mittgjutstycke spänns fast mellan ländryggsadaptern och ländryggens topplatta. |
| --- | --- |

3.4.4

Den övre flänsen på bukens mittgjutstycke spänns fast mellan ländryggsadaptern och ländryggens topplatta.

| 3.4.5 | Bukkraftgivarnas placering anpassas till den islagssida som krävs. |
| --- | --- |

3.4.5

Bukkraftgivarnas placering anpassas till den islagssida som krävs.

3.5   Ländrygg-bäcken-ben

| 3.5.1 | Ländryggen monteras på korsbensblockets täckplatta med tre skruvar. Om den lägre ländryggsbelastningsgivaren används, skall fyra skruvar användas. |
| --- | --- |

3.5.1

Ländryggen monteras på korsbensblockets täckplatta med tre skruvar. Om den lägre ländryggsbelastningsgivaren används, skall fyra skruvar användas.

| 3.5.2 | Ländryggens bottenplatta monteras på bäckenets korsbensblock med tre skruvar. |
| --- | --- |

3.5.2

Ländryggens bottenplatta monteras på bäckenets korsbensblock med tre skruvar.

| 3.5.3 | Benen fästs vid det höftledsystemets övre lårbensfäste med en skruv. |
| --- | --- |

3.5.3

Benen fästs vid det höftledsystemets övre lårbensfäste med en skruv.

| 3.5.4 | Knä- och ankellänkarna i benen kan ställas in så att en fasthållningskraft på 1–2 g erhålls. |
| --- | --- |

3.5.4

Knä- och ankellänkarna i benen kan ställas in så att en fasthållningskraft på 1–2 g erhålls.

4.   HUVUDSAKLIGA EGENSKAPER

4.1   Vikter

| 4.1.1 | Vikterna för provdockans viktigaste beståndsdelar framläggs i tabell 2 i denna bilaga.
  Tabell 2
  Vikter för dockans beståndsdelar








  Del
  (kroppsdel) | Vikt
  (kg) | Tolerans
  ± (kg) | Huvudsakliga beståndsdelar |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Huvud | 4,0 | 0,2 | Fullständigt huvud inkl. treaxlig accelerometer och belastningscell för övre nacke eller ballastcell |
| Nacke | 1,0 | 0,05 | Nacke, exkl. nackfäste |
| Bröstkorg | 22,4 | 1,0 | Nackfäste, axelkåpa, axel, armfästbultar, rygglåda, bröstkorgsryggplåt, revbensenheter, böjningsgivare för revben, belastningscell eller ballastcell för bröstkorg, T12–belastningscell eller ballastcell, bukens mittgjutstycke, bukkraftgivare, 2/3 av överdrag |
| Arm (varje) | 1,3 | 0,1 | Överarm, inkl. armlägesplatta (varje) |
| Buk och ländrygg | 5,0 | 0,25 | Bukmjukdelsöverdrag och ländrygg |
| Bäcken | 12,0 | 0,6 | Korsbensblock, monteringsplatta för ländrygg, höftkulleder, övre lårbensfästen, höftbensutskott, blygdbenskraftgivare, mjukdelsöverdrag för bäcken, 1/3 av överdrag |
| Ben (varje) | 12,7 | 0,6 | Fot, underben och lår samt mjukdelsöverdrag upp till övre lårbenet (varje) |
| Dockan totalt | 72,0 | 1,2 | |

4.1.1

Vikterna för provdockans viktigaste beståndsdelar framläggs i tabell 2 i denna bilaga.

Tabell 2

Vikter för dockans beståndsdelar

Del

(kroppsdel)

Vikt

(kg)

Tolerans

± (kg)

Huvudsakliga beståndsdelar

Huvud

4,0

0,2

Fullständigt huvud inkl. treaxlig accelerometer och belastningscell för övre nacke eller ballastcell

Nacke

1,0

0,05

Nacke, exkl. nackfäste

Bröstkorg

22,4

1,0

Nackfäste, axelkåpa, axel, armfästbultar, rygglåda, bröstkorgsryggplåt, revbensenheter, böjningsgivare för revben, belastningscell eller ballastcell för bröstkorg, T12–belastningscell eller ballastcell, bukens mittgjutstycke, bukkraftgivare, 2/3 av överdrag

Arm (varje)

1,3

0,1

Överarm, inkl. armlägesplatta (varje)

Buk och ländrygg

5,0

0,25

Bukmjukdelsöverdrag och ländrygg

Bäcken

12,0

0,6

Korsbensblock, monteringsplatta för ländrygg, höftkulleder, övre lårbensfästen, höftbensutskott, blygdbenskraftgivare, mjukdelsöverdrag för bäcken, 1/3 av överdrag

Ben (varje)

12,7

0,6

Fot, underben och lår samt mjukdelsöverdrag upp till övre lårbenet (varje)

Dockan totalt

72,0

1,2

4.2   Viktigaste mått

| 4.2.1 | De viktigaste måtten för sidokollisionsprovdockan (inkl. överdraget), grundade på figur 2 i denna bilaga, ges i tabell 3 i denna bilaga.
  Måtten mäts utan överdraget.
  Figur 2
  Dockans viktigaste mått (se tabell 3)




  Tabell 3
  Dockans viktigaste mått







  Nr | Parameter | Mått (mm) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Sitthöjd | 909 ± 9 |
| 2 | Säte till axelled | 565 ± 7 |
| 3 | Säte till bröstrygglådans nedre yta | 351 ± 5 |
| 4 | Säte till höftled (bultens mittlinje) | 100 ± 3 |
| 5 | Fotsula till säte, sittande | 442 ± 9 |
| 6 | Huvudets bredd | 155 ± 3 |
| 7 | Axel/armbredd | 470 ± 9 |
| 8 | Bröstkorgens bredd | 327 ± 5 |
| 9 | Bukens bredd | 280 ± 7 |
| 10 | Bäckenets bredd | 366 ± 7 |
| 11 | Huvudets djup | 201 ± 5 |
| 12 | Bröstkorgens djup | 267 ± 5 |
| 13 | Bukens djup | 199 ± 5 |
| 14 | Bäckenets djup | 240 ± 5 |
| 15 | Stussens baksida till hötled (bultens mittlinje) | 155 ± 5 |
| 16 | Stussens baksida till knänas framsida | 606 ± 9 |

4.2.1

De viktigaste måtten för sidokollisionsprovdockan (inkl. överdraget), grundade på figur 2 i denna bilaga, ges i tabell 3 i denna bilaga.

Måtten mäts utan överdraget.

Figur 2

Dockans viktigaste mått (se tabell 3)

Image

Tabell 3

Dockans viktigaste mått

Nr

Parameter

Mått (mm)

1

Sitthöjd

909 ± 9

2

Säte till axelled

565 ± 7

3

Säte till bröstrygglådans nedre yta

351 ± 5

4

Säte till höftled (bultens mittlinje)

100 ± 3

5

Fotsula till säte, sittande

442 ± 9

6

Huvudets bredd

155 ± 3

7

Axel/armbredd

470 ± 9

8

Bröstkorgens bredd

327 ± 5

9

Bukens bredd

280 ± 7

10

Bäckenets bredd

366 ± 7

11

Huvudets djup

201 ± 5

12

Bröstkorgens djup

267 ± 5

13

Bukens djup

199 ± 5

14

Bäckenets djup

240 ± 5

15

Stussens baksida till hötled (bultens mittlinje)

155 ± 5

16

Stussens baksida till knänas framsida

606 ± 9

5.   CERTIFIERING AV PROVDOCKA

5.1   Islagssida

| 5.1.1 | Beroende på vilken sida av fordonet som skall träffas av islaget, skall provdockans delar certifieras på den vänstra sidan eller på den högra. |
| --- | --- |

5.1.1

Beroende på vilken sida av fordonet som skall träffas av islaget, skall provdockans delar certifieras på den vänstra sidan eller på den högra.

| 5.1.2 | Provdockans konfiguration med avseende på revbensenheternas monteringsriktning och bukkraftgivarnas placering skall anpassas efter den sida som islaget träffar. |
| --- | --- |

5.1.2

Provdockans konfiguration med avseende på revbensenheternas monteringsriktning och bukkraftgivarnas placering skall anpassas efter den sida som islaget träffar.

5.2   Instrument

| 5.2.1 | Alla instrument skall kalibreras i enlighet med den dokumentation som anges i punkt 1.1. |
| --- | --- |

5.2.1

Alla instrument skall kalibreras i enlighet med den dokumentation som anges i punkt 1.1.

| 5.2.2 | Alla instrumentkanaler skall uppfylla standarderna ISO 6487:2000 eller SAE J211 (mars 1995) för datakanalregistering. |
| --- | --- |

5.2.2

Alla instrumentkanaler skall uppfylla standarderna ISO 6487:2000 eller SAE J211 (mars 1995) för datakanalregistering.

| 5.2.3 | För att följa dessa föreskrifter krävs minst tio kanaler:






  Huvudaccelerationer | (3), |
| --- | --- | --- |
| Förskjutning av revben | (3), |
| Bukbelastningar | (3) samt |
| Belastning på blygdsymfysen | (1). |

5.2.3

För att följa dessa föreskrifter krävs minst tio kanaler:

Huvudaccelerationer

(3),

Förskjutning av revben

(3),

Bukbelastningar

(3) samt

Belastning på blygdsymfysen

(1).

| 5.2.4 | Dessutom finns ett antal valfria instrumentkanaler (38) tillgängliga:






  Belastning på övre nacke | (6), |
| --- | --- | --- |
| Belastning på lägre nacke | (6), |
| Belastning på nyckelben | (3), |
| Belastning på bröstryggplåt | (4), |
| T1-accelerationer | (3), |
| T12-accelerationer | (3), |
| Revbensaccelerationer | (6, två på varje revben), |
| T12-ryggradsbelastning | (4), |
| Belastning på lägre ländrygg | (3), |
| Bäckenaccelerationer | (3) samt |
| Lårbensbelastningar | (6). |

5.2.4

Dessutom finns ett antal valfria instrumentkanaler (38) tillgängliga:

Belastning på övre nacke

(6),

Belastning på lägre nacke

(6),

Belastning på nyckelben

(3),

Belastning på bröstryggplåt

(4),

T1-accelerationer

(3),

T12-accelerationer

(3),

Revbensaccelerationer

(6, två på varje revben),

T12-ryggradsbelastning

(4),

Belastning på lägre ländrygg

(3),

Bäckenaccelerationer

(3) samt

Lårbensbelastningar

(6).

Ytterligare fyra lägesangivelsekanaler finns tillgängliga valfritt:

| Bröstkorgsrotationer | (2) samt |
| --- | --- |
| Bäckenrotationer | (2) |

Bröstkorgsrotationer

(2) samt

Bäckenrotationer

(2)

5.3   Okulärbesiktning

| 5.3.1 | Alla delar av provdockan skall okulärbesiktigas för att upptäcka skador och de skall om så krävs ersättas före certifieringsprovningen. |
| --- | --- |

5.3.1

Alla delar av provdockan skall okulärbesiktigas för att upptäcka skador och de skall om så krävs ersättas före certifieringsprovningen.

5.4   Allmän provningsuppställning

| 5.4.1 | I figur 3 i denna bilaga visas provningsuppställning för alla certifieringsprovningar på sidoislagsprovdockan. |
| --- | --- |

5.4.1

I figur 3 i denna bilaga visas provningsuppställning för alla certifieringsprovningar på sidoislagsprovdockan.

| 5.4.2 | Uppställning och förfarande för certifieringsprovning skall överensstämma med kraven i den dokumentation som anges i punkt 1.1. |
| --- | --- |

5.4.2

Uppställning och förfarande för certifieringsprovning skall överensstämma med kraven i den dokumentation som anges i punkt 1.1.

| 5.4.3 | Provningarna på huvud, nacke, bröstkorg och ländrygg utförs på delsystem av provdockan. |
| --- | --- |

5.4.3

Provningarna på huvud, nacke, bröstkorg och ländrygg utförs på delsystem av provdockan.

| 5.4.4 | Provningarna på axel, buk och bäcken utförs på den kompletta provdockan (utan överdrag, skor och underkläder). Vid dessa provningar är provdockan placerad på en plan yta med två folier av polytetrafluoreten (PTFE) med en tjocklek av högst 2 mm, som placerats mellan provdockan och ytan. |
| --- | --- |

5.4.4

Provningarna på axel, buk och bäcken utförs på den kompletta provdockan (utan överdrag, skor och underkläder). Vid dessa provningar är provdockan placerad på en plan yta med två folier av polytetrafluoreten (PTFE) med en tjocklek av högst 2 mm, som placerats mellan provdockan och ytan.

| 5.4.5 | Alla delar som skall certifieras skall före en provning förvaras i provningsrummet under minst fyra timmar vid en temperatur av mellan 18 oC och 22 oC och en relativ fuktighet på mellan 10 och 70 % före provningen. |
| --- | --- |

5.4.5

Alla delar som skall certifieras skall före en provning förvaras i provningsrummet under minst fyra timmar vid en temperatur av mellan 18 oC och 22 oC och en relativ fuktighet på mellan 10 och 70 % före provningen.

| 5.4.6 | Tiden mellan två certifieringsprovningar av samma del bör vara minst 30 minuter. |
| --- | --- |

5.4.6

Tiden mellan två certifieringsprovningar av samma del bör vara minst 30 minuter.

5.5   Huvud

| 5.5.1 | Huvuddelsystemet, inkl. ballastcellen för övre nacke, certifieras genom fallprovning från 200 ± 1 mm på en flat, stel islagsyta. |
| --- | --- |

5.5.1

Huvuddelsystemet, inkl. ballastcellen för övre nacke, certifieras genom fallprovning från 200 ± 1 mm på en flat, stel islagsyta.

| 5.5.2 | Vinkeln mellan islagsytan och huvudets mittsagittal är 35o ± 1o för att medge ett islag på huvudets ovansida (detta kan göras med hjälp av en sele eller ett huvudfallsstöd med en vikt på 0,075±0,005 kg). |
| --- | --- |

5.5.2

Vinkeln mellan islagsytan och huvudets mittsagittal är 35o ± 1o för att medge ett islag på huvudets ovansida (detta kan göras med hjälp av en sele eller ett huvudfallsstöd med en vikt på 0,075±0,005 kg).

| 5.5.3 | Huvudets högsta accelerationsresultat, filtrerad med kanalfrekvensklass 1000 enligt ISO 6487:2000 skall vara mellan 100 g och 150 g. |
| --- | --- |

5.5.3

Huvudets högsta accelerationsresultat, filtrerad med kanalfrekvensklass 1000 enligt ISO 6487:2000 skall vara mellan 100 g och 150 g.

| 5.5.4 | Huvudets prestanda kan för att uppfylla kravet justeras genom att friktionsegenskaperna för mjukdels/kraniekopplingen ändras (t.ex. genom smörjning med talkpuder eller polytetrafluoretensprej). |
| --- | --- |

5.5.4

Huvudets prestanda kan för att uppfylla kravet justeras genom att friktionsegenskaperna för mjukdels/kraniekopplingen ändras (t.ex. genom smörjning med talkpuder eller polytetrafluoretensprej).

5.6   Nacke

| 5.6.1 | Nackens huvud/nackkoppling är monterad på en särskild certifieringshuvudform med en vikt av 3,9±0,05 kg (se figur 6), med hjälp av en 12 mm tjock kopplingsplåt med en vikt på 0,205±0,05 kg. |
| --- | --- |

5.6.1

Nackens huvud/nackkoppling är monterad på en särskild certifieringshuvudform med en vikt av 3,9±0,05 kg (se figur 6), med hjälp av en 12 mm tjock kopplingsplåt med en vikt på 0,205±0,05 kg.

| 5.6.2 | Huvudformen och nacken monteras upp och ned på botten av en nackpendel (2) så att systemet kan svänga i sidled. |
| --- | --- |

5.6.2

Huvudformen och nacken monteras upp och ned på botten av en nackpendel (2) så att systemet kan svänga i sidled.

| 5.6.3 | Nackpendeln är utrustad med en enaxlig accelerometer i enlighet med specifikationerna för nackpendeln (se figur 5). |
| --- | --- |

5.6.3

Nackpendeln är utrustad med en enaxlig accelerometer i enlighet med specifikationerna för nackpendeln (se figur 5).

| 5.6.4 | Nackpendeln tillåts falla fritt från en höjd som valts för att erhålla en islagshastighet av 3,4±0,1 m/s uppmätt vid pendelaccelerometerns placering. |
| --- | --- |

5.6.4

Nackpendeln tillåts falla fritt från en höjd som valts för att erhålla en islagshastighet av 3,4±0,1 m/s uppmätt vid pendelaccelerometerns placering.

| 5.6.5 | Nackpendeln bromsas från islagshastigheten till noll med en lämplig anordning (3), i enlighet med specifikationerna för nackpendeln (se figur 5), som resulterar i en hastighetsändring över tid som befinner sig inom det område som anges i figur 7 och tabell 4 i denna bilaga. Alla kanaler skall registreras i enlighet med specifikationen i ISO 6487:2000 eller SAE J211 (mars 1995) och filtreras digitalt med kanalfrekvensklass 180 enligt ISO 6487:2000.
  Tabell 4
  Pendelns hastighetsförändring över tid för nackcertifieringsprovning








  Övre gräns | | Lägre gräns | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tid (s) | Hastighet (m/s) | Tid (s) | Hastighet (m/s) |
| 0,001 | 0,0 | 0 | -0,05 |
| 0,003 | -0,25 | 0,0025 | -0,375 |
| 0,014 | -3,2 | 0,0135 | -3,7 |
| | | 0,017 | -3,7 |

5.6.5

Nackpendeln bromsas från islagshastigheten till noll med en lämplig anordning (3), i enlighet med specifikationerna för nackpendeln (se figur 5), som resulterar i en hastighetsändring över tid som befinner sig inom det område som anges i figur 7 och tabell 4 i denna bilaga. Alla kanaler skall registreras i enlighet med specifikationen i ISO 6487:2000 eller SAE J211 (mars 1995) och filtreras digitalt med kanalfrekvensklass 180 enligt ISO 6487:2000.

Tabell 4

Pendelns hastighetsförändring över tid för nackcertifieringsprovning

Övre gräns

Lägre gräns

Tid (s)

Hastighet (m/s)

Tid (s)

Hastighet (m/s)

0,001

0,0

0

-0,05

0,003

-0,25

0,0025

-0,375

0,014

-3,2

0,0135

-3,7

0,017

-3,7

| 5.6.6 | Huvudformens största böjningsvinkel i förhållande till pendeln (vinkeln dθA + dθC i figur 6) bör vara mellan 49,0 och 59,0 grader och bör inträffa mellan 54,0 och 66,0 ms. |
| --- | --- |

5.6.6

Huvudformens största böjningsvinkel i förhållande till pendeln (vinkeln dθA + dθC i figur 6) bör vara mellan 49,0 och 59,0 grader och bör inträffa mellan 54,0 och 66,0 ms.

| 5.6.7 | Största förskjutning för huvudformens tyngdpunkt uppmätt i vinklarna dθA och dθB (se figur 6) bör vara: Pendelns främre basvinkel dθA mellan 32,0 och 37,0 grader som inträffar mellan 53,0 och 63,0 ms, pendelns bakre basvnikel dθB mellan 0,81*(vinkeln dθA) +1,75 och 0,81*(vinkeln dθA) +4,25 grader, som inträffar mellan 54,0 och 64,0 ms. |
| --- | --- |

5.6.7

Största förskjutning för huvudformens tyngdpunkt uppmätt i vinklarna dθA och dθB (se figur 6) bör vara: Pendelns främre basvinkel dθA mellan 32,0 och 37,0 grader som inträffar mellan 53,0 och 63,0 ms, pendelns bakre basvnikel dθB mellan 0,81*(vinkeln dθA) +1,75 och 0,81*(vinkeln dθA) +4,25 grader, som inträffar mellan 54,0 och 64,0 ms.

| 5.6.8 | Nackens egenskaper kan justeras genom att de cirkelformade sektionsbuffertarna ersätts av buffertar av en annan Shore-hårdhet. |
| --- | --- |

5.6.8

Nackens egenskaper kan justeras genom att de cirkelformade sektionsbuffertarna ersätts av buffertar av en annan Shore-hårdhet.

5.7   Axel

| 5.7.1 | Den elastiska remmens längd skall justeras så att det krävs att en belastning av mellan 27,5 N och 32,5 N tillförs i riktning framåt 4 ± 1 mm från nyckelbenets yttre kant i samma plan som nyckelbensrörelsen för att röra nyckelbenet framåt. |
| --- | --- |

5.7.1

Den elastiska remmens längd skall justeras så att det krävs att en belastning av mellan 27,5 N och 32,5 N tillförs i riktning framåt 4 ± 1 mm från nyckelbenets yttre kant i samma plan som nyckelbensrörelsen för att röra nyckelbenet framåt.

| 5.7.2 | Provdockan placeras på en plan, horisontell, stel yta utan ryggstöd. Bröstkorgen placeras vertikalt och armarna skall fästas i en vinkel av 40o ± 2o framåt mot vertikalen. Benen placeras horisontellt. |
| --- | --- |

5.7.2

Provdockan placeras på en plan, horisontell, stel yta utan ryggstöd. Bröstkorgen placeras vertikalt och armarna skall fästas i en vinkel av 40o ± 2o framåt mot vertikalen. Benen placeras horisontellt.

| 5.7.3 | Provkroppen är en pendel på 23,4±0,2 kg och med en diameter av 152,4±0,25 mm med en kantradie på 12,7 mm (4). Provkroppen upphängs från ett styvt stativ med fyra linor med provkroppens mittlinje minst 3,5 m under det styva stativet (se figur 4). |
| --- | --- |

5.7.3

Provkroppen är en pendel på 23,4±0,2 kg och med en diameter av 152,4±0,25 mm med en kantradie på 12,7 mm (4). Provkroppen upphängs från ett styvt stativ med fyra linor med provkroppens mittlinje minst 3,5 m under det styva stativet (se figur 4).

| 5.7.4 | Provkroppen är utrustad med en accelerometer som är känslig i riktning mot islaget och är placerad på provkroppens axel. |
| --- | --- |

5.7.4

Provkroppen är utrustad med en accelerometer som är känslig i riktning mot islaget och är placerad på provkroppens axel.

| 5.7.5 | Provkroppen skall fritt svänga mot provdockans axel med en hastighet vid islaget av 4,3±0,1 m/s. |
| --- | --- |

5.7.5

Provkroppen skall fritt svänga mot provdockans axel med en hastighet vid islaget av 4,3±0,1 m/s.

| 5.7.6 | Islagsriktningen är vinkelrät mot provdockans fram/bakaxel och provkroppens axel sammanfaller med överarmsupphängningens axel. |
| --- | --- |

5.7.6

Islagsriktningen är vinkelrät mot provdockans fram/bakaxel och provkroppens axel sammanfaller med överarmsupphängningens axel.

| 5.7.7 | Provdockans högsta acceleration, filtrerad med kanalfrekvensklass 180 enligt ISO 6487:2000, skall vara mellan 7,5 och 10,5 g. |
| --- | --- |

5.7.7

Provdockans högsta acceleration, filtrerad med kanalfrekvensklass 180 enligt ISO 6487:2000, skall vara mellan 7,5 och 10,5 g.

5.8   Armar

| 5.8.1 | Inget förfarande för dynamisk certifiering föreskrivs för armarna. |
| --- | --- |

5.8.1

Inget förfarande för dynamisk certifiering föreskrivs för armarna.

5.9   Bröstkorg

| 5.9.1 | Varje revbensenhet certifieras separat. |
| --- | --- |

5.9.1

Varje revbensenhet certifieras separat.

| 5.9.2 | Revbensenheten placeras vertikalt i en fallprovsbänk och revbenscylindern fästs stadigt vid bänken. |
| --- | --- |

5.9.2

Revbensenheten placeras vertikalt i en fallprovsbänk och revbenscylindern fästs stadigt vid bänken.

| 5.9.3 | Provkroppen har en fri fallvikt av 7,78±0,01 kg med en plan framsida och en diameter av 150 ± 2 mm. |
| --- | --- |

5.9.3

Provkroppen har en fri fallvikt av 7,78±0,01 kg med en plan framsida och en diameter av 150 ± 2 mm.

| 5.9.4 | Provkroppens mittlinje skall ligga i linje med mittlinjen för revbenets ledsystem. |
| --- | --- |

5.9.4

Provkroppens mittlinje skall ligga i linje med mittlinjen för revbenets ledsystem.

| 5.9.5 | Islagsenergin definieras genom fallhöjderna 815, 204 och 459 mm.Dessa fallhöjder resultaterar i hastigheter på omkring 4, 2 respektive 3 m/s. Fallhöjderna bör tillämpas med en noggrannhet på 1 %. |
| --- | --- |

5.9.5

Islagsenergin definieras genom fallhöjderna 815, 204 och 459 mm.Dessa fallhöjder resultaterar i hastigheter på omkring 4, 2 respektive 3 m/s. Fallhöjderna bör tillämpas med en noggrannhet på 1 %.

| 5.9.6 | Revbensförskjutningen skall mätas, t.ex. med revbenets egen förskjutningsgivare. |
| --- | --- |

5.9.6

Revbensförskjutningen skall mätas, t.ex. med revbenets egen förskjutningsgivare.

| 5.9.7 | Kraven för revbenscertifiering visas i tabell 5 i denna bilaga. |
| --- | --- |

5.9.7

Kraven för revbenscertifiering visas i tabell 5 i denna bilaga.

| 5.9.8 | Revbensenhetens prestanda kan justeras genom att inställningsfjädern i cylindern ersätts med en fjäder av annan styvhet. |
| --- | --- |

5.9.8

Revbensenhetens prestanda kan justeras genom att inställningsfjädern i cylindern ersätts med en fjäder av annan styvhet.

Tabell 5

Krav på certifiering av fullständig revbensenhet

| Provförlopp | Fallhöjd (noggrannhet 1 %) | Minsta förskjutning | Största förskjutning |
| --- | --- | --- | --- |
| | (mm) | (mm) | (mm) |
| 1 | 815 | 46,0 | 51,0 |
| 2 | 204 | 23,5 | 27,5 |
| 3 | 459 | 36,0 | 40,0 |

Provförlopp

Fallhöjd (noggrannhet 1 %)

Minsta förskjutning

Största förskjutning

(mm)

(mm)

(mm)

1

815

46,0

51,0

2

204

23,5

27,5

3

459

36,0

40,0

5.10   Ländrygg

| 5.10.1 | Ländryggen monteras på den särskilda certifieringshuvudformen med en vikt på 3,9 ±0,05 kg (se figur 6), med hjälp av en 12 mm tjock kopplingsplatta med en vikt på 0,205 ±0,05 kg. |
| --- | --- |

5.10.1

Ländryggen monteras på den särskilda certifieringshuvudformen med en vikt på 3,9 ±0,05 kg (se figur 6), med hjälp av en 12 mm tjock kopplingsplatta med en vikt på 0,205 ±0,05 kg.

| 5.10.2 | Huvudformen och ländryggen monteras upp och ned på botten av en nackpendel (5), något som ger systemet rörlighet i sidled. |
| --- | --- |

5.10.2

Huvudformen och ländryggen monteras upp och ned på botten av en nackpendel (5), något som ger systemet rörlighet i sidled.

| 5.10.3 | Nackpendeln är utrustad med en enaxlig accelerometer i enlighet med dess specifikation (se figur 5). |
| --- | --- |

5.10.3

Nackpendeln är utrustad med en enaxlig accelerometer i enlighet med dess specifikation (se figur 5).

| 5.10.4 | Nackpendeln skall tillåtas falla fritt från en höjd som valts för att uppnå en islagshastighet av 6,05±0,1 m/s, uppmätt vid pendelaccelerometerns placering. |
| --- | --- |

5.10.4

Nackpendeln skall tillåtas falla fritt från en höjd som valts för att uppnå en islagshastighet av 6,05±0,1 m/s, uppmätt vid pendelaccelerometerns placering.

| 5.10.5 | Nackpendeln inbromsas från islagshastigheten till noll genom en lämplig anordning (6), enligt nackpendelns specifikation (se figur 5), vilket ger en hastighetsändring över tid som befinner sig inom det område som anges i figur 8 och tabell 6 i denna bilaga. Alla kanaler skall registreras enligt datakanalkraven i ISO 6487:2000 eller SAE J211 (mars 1995) och filtreras digitalt med kanalfrekvensklass 180 enligt ISO 6487:2000.
  Tabell 6
  Pendelns hastighetsförändring över tid för ländryggscertifieringsprovning








  Övre gräns | | Lägre gräns | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tid [s] | Hastighet [m/s] | Tid [s] | Hastighet [m/s] |
| 0,001 | 0,0 | 0 | -0,05 |
| 0,0037 | -0,2397 | 0,0027 | -0,425 |
| 0,027 | -5,8 | 0,0245 | -6,5 |
| | | 0,03 | -6,5 |

5.10.5

Nackpendeln inbromsas från islagshastigheten till noll genom en lämplig anordning (6), enligt nackpendelns specifikation (se figur 5), vilket ger en hastighetsändring över tid som befinner sig inom det område som anges i figur 8 och tabell 6 i denna bilaga. Alla kanaler skall registreras enligt datakanalkraven i ISO 6487:2000 eller SAE J211 (mars 1995) och filtreras digitalt med kanalfrekvensklass 180 enligt ISO 6487:2000.

Tabell 6

Pendelns hastighetsförändring över tid för ländryggscertifieringsprovning

Övre gräns

Lägre gräns

Tid [s]

Hastighet [m/s]

Tid [s]

Hastighet [m/s]

0,001

0,0

0

-0,05

0,0037

-0,2397

0,0027

-0,425

0,027

-5,8

0,0245

-6,5

0,03

-6,5

| 5.10.6 | Huvudformens största böjningsvinkel i förhållande till pendeln (vinkeln dθA + dθC i figur 6) bör befinna sig mellan 45,0 och 55,0 grader och bör inträffa mellan 39,0 och 53,0 ms. |
| --- | --- |

5.10.6

Huvudformens största böjningsvinkel i förhållande till pendeln (vinkeln dθA + dθC i figur 6) bör befinna sig mellan 45,0 och 55,0 grader och bör inträffa mellan 39,0 och 53,0 ms.

| 5.10.7 | Huvudformens största tyngdpunktsförskjutning, uppmätt vid vinklarna dθA och dθB (se figur 6), bör vara: Pendelns främre basvinkel dθA mellan 31,0 och 35,0 grader som inträffar mellan 44,0 och 52,0 ms, pendelns bakre basvinkel dθB mellan 0,8*(vinkeln dθA) +2,00 och 0,8*(vinkeln dθA) +4,50 grader som inträffar mellan 44,0 och 52,0 ms. |
| --- | --- |

5.10.7

Huvudformens största tyngdpunktsförskjutning, uppmätt vid vinklarna dθA och dθB (se figur 6), bör vara: Pendelns främre basvinkel dθA mellan 31,0 och 35,0 grader som inträffar mellan 44,0 och 52,0 ms, pendelns bakre basvinkel dθB mellan 0,8*(vinkeln dθA) +2,00 och 0,8*(vinkeln dθA) +4,50 grader som inträffar mellan 44,0 och 52,0 ms.

| 5.10.8 | Ländryggens egenskaper kan justeras genom att ryggradens längd ändras. |
| --- | --- |

5.10.8

Ländryggens egenskaper kan justeras genom att ryggradens längd ändras.

5.11   Buk

| 5.11.1 | Provdockan placeras på en plan, horisontell, stel yta utan ryggstöd. Bröstkorgen placeras vertikalt medan armar och ben placeras horisontellt. |
| --- | --- |

5.11.1

Provdockan placeras på en plan, horisontell, stel yta utan ryggstöd. Bröstkorgen placeras vertikalt medan armar och ben placeras horisontellt.

| 5.11.2 | Provkroppen är en pendel med en vikt på 23,4±0,2 kg och en diameter av 152,4 ±0,25 mm med en kantradie på 12,7 mm (7). Provkroppen upphängs från ett stelt stativ med åtta trådar så att provkroppens mittlinje befinner sig minst 3,5 m under det stela stativet (se figur 4). |
| --- | --- |

5.11.2

Provkroppen är en pendel med en vikt på 23,4±0,2 kg och en diameter av 152,4 ±0,25 mm med en kantradie på 12,7 mm (7). Provkroppen upphängs från ett stelt stativ med åtta trådar så att provkroppens mittlinje befinner sig minst 3,5 m under det stela stativet (se figur 4).

| 5.11.3 | Provkroppen är utrustad med en accelerometer som är känslig i riktning mot islaget och är placerad på provkroppens axel. |
| --- | --- |

5.11.3

Provkroppen är utrustad med en accelerometer som är känslig i riktning mot islaget och är placerad på provkroppens axel.

| 5.11.4 | Pendeln är utrustad med ett horisontellt ”armstöd” på provkroppens sida på 1,0±0,01 kg. Provkroppens totala vikt med armstödssidan är 24,4 ±0,21 kg. Det styva armstödet är 70 ± 1 mm högt, 150 ± 1 mm brett och skall tillåtas intränga minst 60 mm i buken. Pendelns mittlinje sammanfaller med mitten av armstödet. |
| --- | --- |

5.11.4

Pendeln är utrustad med ett horisontellt ”armstöd” på provkroppens sida på 1,0±0,01 kg. Provkroppens totala vikt med armstödssidan är 24,4 ±0,21 kg. Det styva armstödet är 70 ± 1 mm högt, 150 ± 1 mm brett och skall tillåtas intränga minst 60 mm i buken. Pendelns mittlinje sammanfaller med mitten av armstödet.

| 5.11.5 | Provkroppen skall fritt svänga mot provdockans buk med en hastighet vid islaget av 4,0±0,1 m/s. |
| --- | --- |

5.11.5

Provkroppen skall fritt svänga mot provdockans buk med en hastighet vid islaget av 4,0±0,1 m/s.

| 5.11.6 | Islagsriktningen är vinkelrät mot provdockans fram/bakaxel och provkroppens axel ligger i linje med centrum för bukbelastningsgivaren i mitten. |
| --- | --- |

5.11.6

Islagsriktningen är vinkelrät mot provdockans fram/bakaxel och provkroppens axel ligger i linje med centrum för bukbelastningsgivaren i mitten.

| 5.11.7 | Provkroppens största kraft, som erhållits från provkroppsaccelerationen filtrerad med kanalfrekvensklass 180 enligt ISO 6487:2000 och multiplicerad med provkroppens/armstödets massa, bör ligga mellan 4,0 och 4,8 kN och inträffa mellan 10,6 och 13,0 ms. |
| --- | --- |

5.11.7

Provkroppens största kraft, som erhållits från provkroppsaccelerationen filtrerad med kanalfrekvensklass 180 enligt ISO 6487:2000 och multiplicerad med provkroppens/armstödets massa, bör ligga mellan 4,0 och 4,8 kN och inträffa mellan 10,6 och 13,0 ms.

| 5.11.8 | Den belastningstid som uppmätts med de tre bukbelastningsgivarna skall summeras och filtreras med kanalfrekvensklass 600 enligt ISO 6487:2000. Denna summas högsta belastning skall vara mellan 2,2 och 2,7 kN och inträffa mellan 10,0 och 12,3 ms. |
| --- | --- |

5.11.8

Den belastningstid som uppmätts med de tre bukbelastningsgivarna skall summeras och filtreras med kanalfrekvensklass 600 enligt ISO 6487:2000. Denna summas högsta belastning skall vara mellan 2,2 och 2,7 kN och inträffa mellan 10,0 och 12,3 ms.

5.12   Bäcken

| 5.12.1 | Provdockan placeras på en plan, horisontell, styv yta utan ryggstöd. Bröstkorgen placeras vertikalt medan armar och ben placeras horisontellt. |
| --- | --- |

5.12.1

Provdockan placeras på en plan, horisontell, styv yta utan ryggstöd. Bröstkorgen placeras vertikalt medan armar och ben placeras horisontellt.

| 5.12.2 | Provkroppen är en pendel med en vikt på 23,4±0,2 kg och en diameter på 152,4 ±0,25 mm med en kantradie på 12,7 mm (8). Provkroppen upphängs från ett stelt stativ med åtta trådar så att provkroppens mittlinje befinner sig minst 3,5 m under det stela stativet (se figur 4). |
| --- | --- |

5.12.2

Provkroppen är en pendel med en vikt på 23,4±0,2 kg och en diameter på 152,4 ±0,25 mm med en kantradie på 12,7 mm (8). Provkroppen upphängs från ett stelt stativ med åtta trådar så att provkroppens mittlinje befinner sig minst 3,5 m under det stela stativet (se figur 4).

| 5.12.3 | Provkroppen är utrustad med en accelerometer som är känslig i riktning mot islaget och är placerad på provkroppens axel. |
| --- | --- |

5.12.3

Provkroppen är utrustad med en accelerometer som är känslig i riktning mot islaget och är placerad på provkroppens axel.

| 5.12.4 | Provkroppen skall fritt svänga mot provdockans buk med en hastighet vid islaget av 4,3±0,1 m/s. |
| --- | --- |

5.12.4

Provkroppen skall fritt svänga mot provdockans buk med en hastighet vid islaget av 4,3±0,1 m/s.

| 5.12.5 | Islagsriktningen är vinkelrät mot provdockans fram/bakaxel och provkroppens axel ligger i linje med centrum för H-punktsryggplåten. |
| --- | --- |

5.12.5

Islagsriktningen är vinkelrät mot provdockans fram/bakaxel och provkroppens axel ligger i linje med centrum för H-punktsryggplåten.

| 5.12.6 | Provkroppens största kraft, som erhållits från provkroppsaccelerationen filtrerad med kanalfrekvensklass 180 enligt ISO 6487:2000 och multiplicerad med provkroppens massa, bör ligga mellan 4,4 och 5,4 kN och inträffa mellan 10,3 och 15,5 ms. |
| --- | --- |

5.12.6

Provkroppens största kraft, som erhållits från provkroppsaccelerationen filtrerad med kanalfrekvensklass 180 enligt ISO 6487:2000 och multiplicerad med provkroppens massa, bör ligga mellan 4,4 och 5,4 kN och inträffa mellan 10,3 och 15,5 ms.

| 5.12.7 | Kraften på blygdbenssymfysen, filtrerad med kanalfrekvensklass 600 enligt ISO 6487:2000, bör befinna sig mellan 1,04 och 1,64 kN och inträffa mellan 9,9 och 15,9 ms. |
| --- | --- |

5.12.7

Kraften på blygdbenssymfysen, filtrerad med kanalfrekvensklass 600 enligt ISO 6487:2000, bör befinna sig mellan 1,04 och 1,64 kN och inträffa mellan 9,9 och 15,9 ms.

5.13   Ben

| 5.13.1 | Inget förfarande för dynamisk certifiering föreskrivs för benen. |
| --- | --- |

5.13.1

Inget förfarande för dynamisk certifiering föreskrivs för benen.

Figur 3

Provuppställning för provdockecertifiering

Image

Figur 4

Pendelprovkropp på 23,4 kg, upphängning

Image

T.v.: upphängning med fyra trådar (utan tvärgående trådar)

T.h.: upphängning med åtta trådar

Figur 5

Specifikation av nackpendeln enligt American Code of Federal Regulations (49 CFR Chapter V Part 572.33)

Image

Figur 6

Uppställning för nack- och ländryggscertifiering (vinklarna dθA, dθB och dθC uppmätta med huvudformen)

Image

Figur 7

Pendelns område för hastighetsförändring över tid vid nackcertifiering

Pendelns område för hastighetsförändring vid ländryggscertifiering

Image

Figur 8

Pendelns område för hastighetsförändring över tid vid ländryggscertifiering

Pendelns område för hastighetsändring vid nackcertifiering

Image

---

(1)  Dockan motsvarar specifikationerna för ES-2-dockan. Numret i innehållsförteckningen i den tekniska ritningen är: No. E-AA-DRAWING-LIST-7-25-032 av den 25 juli 2003. En fullständig uppsättning tekniska ritningar och användarhandledning för ES-2 har deponerats hos Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE), Palais des Nations, Genève, Schweiz, och kan konsulteras på begäran vid sekretariatet.

(2)  Nackpendeln motsvarar American Code of Federal Regulation 49 CFR Chapter V Part 572.33 (10-1-00 Edition) (se figur 5).

(3)  Tretums bikakestruktur rekommenderas (se figur 5).

(4)  Pendeln motsvarar American Code of Federal Regulation 49 CFR Chapter V Part 572.36(a) (10-1-00 Edition) (se figur 4).

(5)  Nackpendeln motsvarar American Code of Federal Regulation 49 CFR Chapter V Part 572.33 (10-1-00 Edition) (se figur 5).

(6)  Sextums bikakestruktur rekommenderas (se figur 5).

(7)  Pendeln motsvarar American Code of Federal Regulation 49 CFR Chapter V Part 572.36(a) (10-1-00 Edition) (se figur 4).

(8)  Pendeln motsvarar American Code of Federal Regulation 49 CFR Chapter V Part 572.36(a) (10-1-00 Edition) (se figur 4).

---

BILAGA 7

INSTALLERING AV SIDOKOLLISIONSPROVDOCKA

1.   ALLMÄNT

| 1.1 | Den sidokollisionsprovdocka som beskrivs i bilaga 6 till dessa föreskrifter skall användas enligt följande installeringsförfarande. |
| --- | --- |

1.1

Den sidokollisionsprovdocka som beskrivs i bilaga 6 till dessa föreskrifter skall användas enligt följande installeringsförfarande.

2.   INSTALLERING

| 2.1 | Justera knä- och ankellederna så att de nätt och jämnt stöder underbenet och foten när benet sträcks horisontellt (justering med 1–2 g). |
| --- | --- |

2.1

Justera knä- och ankellederna så att de nätt och jämnt stöder underbenet och foten när benet sträcks horisontellt (justering med 1–2 g).

| 2.2 | Kontrollera att provdockan är anpassad till den aktuella islagsriktningen. |
| --- | --- |

2.2

Kontrollera att provdockan är anpassad till den aktuella islagsriktningen.

| 2.3 | Dockan skall kläs i åtsittande bomullstrikåbyxor ned till halva vaden och kan kläs i en åtsittande kortärmad bomullstrikåtröja. |
| --- | --- |

2.3

Dockan skall kläs i åtsittande bomullstrikåbyxor ned till halva vaden och kan kläs i en åtsittande kortärmad bomullstrikåtröja.

| 2.4 | Varje fot skall förses med en sko. |
| --- | --- |

2.4

Varje fot skall förses med en sko.

| 2.5 | Placera provdockan i framsätets yttre sittplats vid islagssidan som beskrivs i anvisningarna för förfarandet vid sidokollisionsprovning. |
| --- | --- |

2.5

Placera provdockan i framsätets yttre sittplats vid islagssidan som beskrivs i anvisningarna för förfarandet vid sidokollisionsprovning.

| 2.6 | Provdockans symmetriplan skall sammanfalla med det angivna sätets vertikala mittplan. |
| --- | --- |

2.6

Provdockans symmetriplan skall sammanfalla med det angivna sätets vertikala mittplan.

| 2.7 | Provdockans bäcken skall placeras så att en sidolinje som går genom provdockans H-punkter är vinkelrät mot sätets längsgående mittplan. Linjen genom provdockans H-punkter skall vara horisontell med en största avböjning av ±2 grader (1).
  Det korrekta läget för dockans bäcken kan kontrolleras i förhållande till H-punkten på H-punktsdockan med hjälp av M3-hålen i H-punktsryggplåten på ömse sidor om ES-2:s bäcken. M3-hålen markeras med Hm. Läget för Hm bör befinna sig inom en cirkel med radien 10 mm omkring H-punktsdockans H-punkt. |
| --- | --- |

2.7

Provdockans bäcken skall placeras så att en sidolinje som går genom provdockans H-punkter är vinkelrät mot sätets längsgående mittplan. Linjen genom provdockans H-punkter skall vara horisontell med en största avböjning av ±2 grader (1).

Det korrekta läget för dockans bäcken kan kontrolleras i förhållande till H-punkten på H-punktsdockan med hjälp av M3-hålen i H-punktsryggplåten på ömse sidor om ES-2:s bäcken. M3-hålen markeras med Hm. Läget för Hm bör befinna sig inom en cirkel med radien 10 mm omkring H-punktsdockans H-punkt.

| 2.8 | Den övre bröstkorgen skall böjas framåt och därefter stadigt föras bakåt mot ryggstödet (se fotnot 1). Provdockans axlar skall placeras helt och hållet bakåt. |
| --- | --- |

2.8

Den övre bröstkorgen skall böjas framåt och därefter stadigt föras bakåt mot ryggstödet (se fotnot 1). Provdockans axlar skall placeras helt och hållet bakåt.

| 2.9 | Oavsett provdockans sittläge skall vinkeln mellan överarmen och bålarmens referenslinje på varje sida vara 40o ± 5o. Bål-armens referenslinje definieras som skärningspunkten mellan det plan som tangerar revbenens framsida och det längsgående vertikala planet på den provdocka som är utrustad med armen. |
| --- | --- |

2.9

Oavsett provdockans sittläge skall vinkeln mellan överarmen och bålarmens referenslinje på varje sida vara 40o ± 5o. Bål-armens referenslinje definieras som skärningspunkten mellan det plan som tangerar revbenens framsida och det längsgående vertikala planet på den provdocka som är utrustad med armen.

| 2.10 | Placera, när det gäller förarsittplatsen, utan att förorsaka rörelse i bäcken eller bröstkorg provdockans högra fot på den oaktiverade gaspedalen med hälen vilande så långt fram som möjligt på fotuyrymmet. Placera den vänstra foten vinkelrätt mot underbenet med hälen vilande på fotutrymmet på samma sidolinje som den högra hälen. Placera provdockans knän så att deras ytterytor är 150 ± 10 mm från provdockans mittplan. Placera om möjligt provdockans lår inom dessa gränser och i kontakt med sätesdynan. |
| --- | --- |

2.10

Placera, när det gäller förarsittplatsen, utan att förorsaka rörelse i bäcken eller bröstkorg provdockans högra fot på den oaktiverade gaspedalen med hälen vilande så långt fram som möjligt på fotuyrymmet. Placera den vänstra foten vinkelrätt mot underbenet med hälen vilande på fotutrymmet på samma sidolinje som den högra hälen. Placera provdockans knän så att deras ytterytor är 150 ± 10 mm från provdockans mittplan. Placera om möjligt provdockans lår inom dessa gränser och i kontakt med sätesdynan.

| 2.11 | Placera, när det gäller andra sittplatser, utan att förorsaka rörelse i bäcken eller bröstkorg provdockans hälar så långt fram som möjligt på fotutrymmet utan att sammanpressa sätesdynan mer än den sammanpressning som beror på benets vikt. Placera provdockans knän så att deras ytterytor är 150 ± 10 mm från provdockans mittplan. |
| --- | --- |

2.11

Placera, när det gäller andra sittplatser, utan att förorsaka rörelse i bäcken eller bröstkorg provdockans hälar så långt fram som möjligt på fotutrymmet utan att sammanpressa sätesdynan mer än den sammanpressning som beror på benets vikt. Placera provdockans knän så att deras ytterytor är 150 ± 10 mm från provdockans mittplan.

---

(1)  Provdockan kan förses med lutningsgivare i bröstkorg och bäcken. Dessa instrument kan underlätta inställningen i önskat läge.

---

BILAGA 8

PARTIELL PROVNING

1.   SYFTE

Syftet med dessa provningar är att kontrollera om det ändrade fordonet uppvisar minst samma (eller bättre) energiupptagningsegenskaper än den fordonstyp som typgodkänts enligt dessa föreskrifter.

2.   FÖRFARANDEN OCH INSTALLERINGAR

2.1   Referensprovningar

| 2.1.1 | Med användande av de ursprungliga stoppningsmaterial som provats under typgodkännandet av fordonet och som monterats i en ny sidokonstruktion på det fordon som skall typgodkännas skall två dynamiska provningar med två olika provkroppar utföras (figur 1). |
| --- | --- |

2.1.1

Med användande av de ursprungliga stoppningsmaterial som provats under typgodkännandet av fordonet och som monterats i en ny sidokonstruktion på det fordon som skall typgodkännas skall två dynamiska provningar med två olika provkroppar utföras (figur 1).

| 2.1.1.1 | Provkroppen för huvudformen, som definieras i punkt 3.1.1, skall under typgodkännandet av fordonet med en hastighet av 24,1 km/tim träffa det område som islagits för EUROSID:s huvud. Provningsresultatet skall registreras och huvudprestandakriterier beräknas. Denna provning skall emellertid inte utföras om det under de provningar som beskrivs i bilaga 4 till dessa föreskrifter: | inte förekommit någon huvudkontakt, eller |
| --- | --- | --- |

2.1.1.1

Provkroppen för huvudformen, som definieras i punkt 3.1.1, skall under typgodkännandet av fordonet med en hastighet av 24,1 km/tim träffa det område som islagits för EUROSID:s huvud. Provningsresultatet skall registreras och huvudprestandakriterier beräknas. Denna provning skall emellertid inte utföras om det under de provningar som beskrivs i bilaga 4 till dessa föreskrifter:

inte förekommit någon huvudkontakt, eller

| | om huvudet endast varit i kontakt med glasisättningen, förutsatt att glasisättningen inte är av laminerat glas. |
| --- | --- |

om huvudet endast varit i kontakt med glasisättningen, förutsatt att glasisättningen inte är av laminerat glas.

| 2.1.1.2 | Provkroppen, som definieras i punkt 3.2.1, skall under typgodkännandet av fordonet träffa med en hastighet av 24,1 km/tim i det sidoområde som islås av EUROSID:s axel, arm och bröstkorg. Provningsresultatet skall registreras och huvudprestandakriterier beräknas. |
| --- | --- |

2.1.1.2

Provkroppen, som definieras i punkt 3.2.1, skall under typgodkännandet av fordonet träffa med en hastighet av 24,1 km/tim i det sidoområde som islås av EUROSID:s axel, arm och bröstkorg. Provningsresultatet skall registreras och huvudprestandakriterier beräknas.

2.2   Typgodkännandeprovning

| 2.2.1 | Med användande av de nya stoppningsmaterial, säten osv. som framlagts inför utvidgningen av typgodkännandet och monterats i en ny sidokonstruktion på fordonet, skall de provningar som anges i punkterna 2.1.1.1 och 2.1.1.2 upprepas, de nya resultaten registreras och deras huvudprestandakriterier beräknas. |
| --- | --- |

2.2.1

Med användande av de nya stoppningsmaterial, säten osv. som framlagts inför utvidgningen av typgodkännandet och monterats i en ny sidokonstruktion på fordonet, skall de provningar som anges i punkterna 2.1.1.1 och 2.1.1.2 upprepas, de nya resultaten registreras och deras huvudprestandakriterier beräknas.

| 2.2.1.1 | Om de huvudprestationskriterier som beräknats ur resultaten av båda typgodkännandeprovningarna är lägre än de huvudprestandakriterier som erhållits under referensprovningarna (utförda med användande av ursprungligen typgodkända stoppningsmaterial eller säten) skall utvidgningen beviljas. |
| --- | --- |

2.2.1.1

Om de huvudprestationskriterier som beräknats ur resultaten av båda typgodkännandeprovningarna är lägre än de huvudprestandakriterier som erhållits under referensprovningarna (utförda med användande av ursprungligen typgodkända stoppningsmaterial eller säten) skall utvidgningen beviljas.

| 2.2.1.2 | Om de nya huvudprestandakriterierna är större än de huvudprestandakriterier som erhållits under referensprovningarna, skall en ny provning i full skala (med användande av föreslagna stoppningar/säten/osv.) utföras. |
| --- | --- |

2.2.1.2

Om de nya huvudprestandakriterierna är större än de huvudprestandakriterier som erhållits under referensprovningarna, skall en ny provning i full skala (med användande av föreslagna stoppningar/säten/osv.) utföras.

3.   PROVNINGSUTRUSTNING

3.1   Provkropp för huvudformen (figur 2)

| 3.1.1 | Denna apparat består av en fullständigt styrd, styv, lineär provkropp med en vikt av 6,8 kg. Dess islagsyta är halvsfärisk med en diameter av 165 mm. |
| --- | --- |

3.1.1

Denna apparat består av en fullständigt styrd, styv, lineär provkropp med en vikt av 6,8 kg. Dess islagsyta är halvsfärisk med en diameter av 165 mm.

| 3.1.2 | Huvudformen skall vara utrustad med två accelerometrar och en hastighetsmätningsanordning som alla kan uppmäta värden i islagsriktningen. |
| --- | --- |

3.1.2

Huvudformen skall vara utrustad med två accelerometrar och en hastighetsmätningsanordning som alla kan uppmäta värden i islagsriktningen.

3.2   Provkropp för provdockans kropp (figur 3)

| 3.2.1 | Denna apparat består av en fullständigt styrd, styv, lineär provkropp med en vikt av 30 kg. Dess mått och tvärgående sektion framställs i figur 3. |
| --- | --- |

3.2.1

Denna apparat består av en fullständigt styrd, styv, lineär provkropp med en vikt av 30 kg. Dess mått och tvärgående sektion framställs i figur 3.

| 3.2.2 | Provdockan skall vara utrustad med två accelerometrar och en hastighetsmätningsanordning som alla kan uppmäta värden i islagsriktningen. |
| --- | --- |

3.2.2

Provdockan skall vara utrustad med två accelerometrar och en hastighetsmätningsanordning som alla kan uppmäta värden i islagsriktningen.

Figur 1

Image

Figur 2

Provkropp för huvudformen

Image

Figur 3

Provkropp för provdockans kropp

Image

---

| 30.11.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 313/58 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 313/58

---

Föreskrifter nr 16 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) – Enhetliga bestämmelser för typgodkännande av:

I.   säkerhetsbälten, fasthållningsanordningar, fasthållningsanordningar för barn och ISOFIX-fasthållningsanordningar för barn för passagerare i motorfordon

II.   fordon utrustade med säkerhetsbälten, fasthållningsanordningar, fasthållningsanordningar för barn och ISOFIX-fasthållningsanordningar för barn

Addendum 15: Föreskrifter nr 16

Revision 5

Endast FN/ECE-texterna i original har bindande folkrättslig verkan. Dessa föreskrifters status och dagen för deras ikraftträdande bör kontrolleras i den senaste versionen av FN/ECE:s statusdokument TRANS/WP.29/343 som finns på: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Omfattande all gällande text till och med:

Tillägg 17 till ändringsserie 04 – Dag för ikraftträdande: 18 januari 2006

INNEHÅLL

FÖRESKRIFTER

| 1. | Tillämpningsområde |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definitioner |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ansökan om godkännande |
| --- | --- |

3.

| 4. | Märkningar |
| --- | --- |

4.

| 5. | Godkännande |
| --- | --- |

5.

| 6. | Specifikationer |
| --- | --- |

6.

| 7. | Provningar |
| --- | --- |

7.

| 8. | Krav för montering i fordonet |
| --- | --- |

8.

| 9. | Produktionsöverensstämmelse |
| --- | --- |

9.

| 10. | Påföljd vid bristande produktionsöverensstämmelse |
| --- | --- |

10.

| 11. | Ändringar och utvidgningar av godkännande av fordonstyp eller typ av säkerhetsbälte eller fasthållningsanordning |
| --- | --- |

11.

| 12. | Produktionens slutliga upphörande |
| --- | --- |

12.

| 13. | Instruktioner |
| --- | --- |

13.

| 14. | Namn och adresser för de tekniska tjänster som svarar för godkännandeprovning och för de administrativa myndigheterna |
| --- | --- |

14.

| 15. | Övergångsbestämmelser |
| --- | --- |

15.

BILAGOR

| Bilaga 1A: | Meddelande om typgodkännande, utökning, avslag på ansökan, återkallande av typgodkännande eller definitivt nedlagd tillverkning av en fordonstyp vad gäller säkerhetsbälte i enlighet med föreskrifter nr 16 |
| --- | --- |

Bilaga 1A:

| Bilaga 1B: | Meddelande om typgodkännande, utökning, avslag på ansökan, återkallande av typgodkännande eller definitivt nedlagd tillverkning av en typ av säkerhetsbälte eller fasthållningsanordning för vuxna passagerare i motorfordon i enlighet med föreskrifter nr 16 |
| --- | --- |

Bilaga 1B:

| Bilaga 2: | Typgodkännandemärkenas utformning |
| --- | --- |

Bilaga 2:

| Bilaga 3: | Schematisk teckning av utrustning för provning av upprullningsmekanismens uthållighet |
| --- | --- |

Bilaga 3:

| Bilaga 4: | Schematisk teckning av utrustning för provning av låsning på nödlåsande upprullningsdon |
| --- | --- |

Bilaga 4:

| Bilaga 5: | Schematisk teckning av utrustning för provning av dammtåligheten |
| --- | --- |

Bilaga 5:

| Bilaga 6: | Beskrivning av vagn, säte, förankringar och stoppanordning |
| --- | --- |

Bilaga 6:

| Bilaga 7: | Beskrivning av provdockan |
| --- | --- |

Bilaga 7:

| Bilaga 8: | Beskrivning av kurvan för vagnens retardation som funktion av tiden |
| --- | --- |

Bilaga 8:

| Bilaga 9: | Instruktioner |
| --- | --- |

Bilaga 9:

| Bilaga 10: | Dubbel låsbeslagsprovning |
| --- | --- |

Bilaga 10:

| Bilaga 11: | Provning av nötning och mikroglidning |
| --- | --- |

Bilaga 11:

| Bilaga 12: | Korrosionsprovning |
| --- | --- |

Bilaga 12:

| Bilaga 13: | Ordning för provningar |
| --- | --- |

Bilaga 13:

| Bilaga 14: | Kontroll av produktionsöverensstämmelse |
| --- | --- |

Bilaga 14:

| Bilaga 15: | Förfarande för bestämning av H-punkt och verklig bålvinkel för sittlägen i motorfordon |
| --- | --- |

Bilaga 15:

| Tillägg 1 – | Beskrivning av den tredimensionella H-punktsapparaten |
| --- | --- |

Tillägg 1 –

| Tillägg 2 – | Tredimensionellt referenssystem |
| --- | --- |

Tillägg 2 –

| Tillägg 3 – | Referensuppgifter för sittplatser |
| --- | --- |

Tillägg 3 –

| Bilaga 16: | Minimikrav för bälten och upprullningsdon |
| --- | --- |

Bilaga 16:

| Bilaga 17: | Krav för montering av säkerhetsbälten och fasthållningsanordningar för vuxna passagerare i motorfordon i framåtriktade säten samt för montering av ISOFIX-fasthållningsanordningar för barn |
| --- | --- |

Bilaga 17:

| Tillägg 1 – | Bestämmelser för montering av fasthållningsanordningar för barn i kategorin ”universal”, monterade tillsammans med fordonets säkerhetsbälten |
| --- | --- |

Tillägg 1 –

| Tillägg 2 – | Bestämmelser för montering av framåtvända och bakåtvända ISOFIX-fasthållningsanordningar för barn i kategorierna ”universal” och ”semiuniversal” i ISOFIX-lägen |
| --- | --- |

Tillägg 2 –

| Tillägg 3 – | Tabell över uppgifter i fordonsmanualer om barnfasthållningsanordningars lämpliga montering i olika sittplatser |
| --- | --- |

Tillägg 3 –

1.   TILLÄMPNINGSOMRÅDE

Dessa föreskrifter är tillämpliga på säkerhetsbälten och fasthållningsanordningar för installation i motorfordon avsedda för separat användning, dvs. som individuell utrustning, av personer med vuxen kroppsbyggnad som sitter i framåt- eller bakåtriktade säten. De är också tillämpliga på fasthållningsanordningar för barn och ISOFIX-fasthållningsanordningar för barn avsedda för installation i fordon av kategorierna M1 och N1 (1).

2.   DEFINITIONER

2.1   Säkerhetsbälte (bilbälte, bälte)

En anordning av band med ett låsbeslag, justeringsanordningar och fästen som kan förankras i ett motordrivet fordon och som är avsedd att minska risken för skador på den som är fastspänd i händelse av kollision eller kraftig inbromsning genom att begränsa kroppens rörelsemöjligheter. En sådan anordning kallas i allmänhet bältesenhet, vilket är en term som även omfattar eventuella anordningar för energiupptagning eller upprullning av bältet.

Anordningen kan provas och godkännas som ett säkerhetsbältesarrangemang eller som en fasthållningsanordning.

2.1.1   Höftbälte

Ett tvåpunktsbälte som löper tvärs över bärarens bäckenparti.

2.1.2   Diagonalbälte

Ett bälte som löper diagonalt över bärarens bröstkorg, från höften till motsatt axel.

2.1.3   Trepunktsbälte

Ett bälte som väsentligen är en kombination av ett höftbälte och ett diagonalbälte.

2.1.4   Bälte av S-typ

Annan bältesanordning än ett trepunktsbälte eller ett höftbälte.

2.1.5   Fyrpunktsbälte

Bälte av S-typ som består av ett höftbälte och axelremmar. Ett fyrpunktsbälte kan vara försett med en extra rem för grenen.

2.2   Bältestyp

Bälten av olika typer är bälten som skiljer sig åt i viktiga avseenden. Skillnaderna kan i synnerhet hänföra sig till:

| 2.2.1 | de styva delarna (låsbeslag, fästen, upprullningsdon osv.), |
| --- | --- |

2.2.1

de styva delarna (låsbeslag, fästen, upprullningsdon osv.),

| 2.2.2 | bandens material, vävning, mått och färg eller |
| --- | --- |

2.2.2

bandens material, vävning, mått och färg eller

| 2.2.3 | bältesenhetens geometri. |
| --- | --- |

2.2.3

bältesenhetens geometri.

2.3   Band

En böjlig del som konstruerats för att hålla fast kroppen och överföra påkänningar till bältets förankringar.

2.4   Låsbeslag

En snabbkopplingsanordning som tillåter att bäraren hålls fast av bältet. Låsbeslaget kan innefatta bältets justeringsanordning, med undantag för låsbeslag för fyrpunktsbälte.

2.5   Bältesjusteringsanordning

En anordning som tillåter att bältet ställs in med hänsyn till kraven från den enskilde bäraren och sätets läge. Justeringsanordningen kan vara endera en del av låsbeslaget, ett upprullningsdon eller någon annan del av säkerhetsbältet.

2.6   Bältesförsträckare

En tilläggsanordning eller en inbyggd anordning som sträcker bandet i bilbältet för att minska slacket i bältet vid en krock.

| 2.7 | Med referenszon avses utrymmet mellan två vertikala längsgående plan, 400 mm ifrån varandra och symmetriska i fråga om H-punkt, definierat efter utrustningens rotation enligt beskrivningen i bilaga 1 till föreskrifter nr 21, från vertikalt till horisontellt. Utrustningen skall placeras enligt beskrivningen i nämnda bilaga till föreskrifter nr 21 och ha en högsta längd på 840 mm. |
| --- | --- |

2.7

Med referenszon avses utrymmet mellan två vertikala längsgående plan, 400 mm ifrån varandra och symmetriska i fråga om H-punkt, definierat efter utrustningens rotation enligt beskrivningen i bilaga 1 till föreskrifter nr 21, från vertikalt till horisontellt. Utrustningen skall placeras enligt beskrivningen i nämnda bilaga till föreskrifter nr 21 och ha en högsta längd på 840 mm.

| 2.8 | Med krockkudde avses en anordning som monteras för att komplettera bilbälten och fasthållningsanordningar i motordrivna fordon, dvs. system som, om en stark kraft påverkar fordonet, automatiskt utnyttjar en flexibel struktur som är avsedd att med hjälp av kompression av den gas den innehåller begränsa kraften i kontakten mellan en eller flera kroppsdelar hos personer i fordonet och passagerarutrymmets inredning. |
| --- | --- |

2.8

Med krockkudde avses en anordning som monteras för att komplettera bilbälten och fasthållningsanordningar i motordrivna fordon, dvs. system som, om en stark kraft påverkar fordonet, automatiskt utnyttjar en flexibel struktur som är avsedd att med hjälp av kompression av den gas den innehåller begränsa kraften i kontakten mellan en eller flera kroppsdelar hos personer i fordonet och passagerarutrymmets inredning.

| 2.9 | Med passagerarkrockkudde avses en krockkudde avsedd att skydda en eller flera passagerare i andra säten än förarsätet vid frontalkrock. |
| --- | --- |

2.9

Med passagerarkrockkudde avses en krockkudde avsedd att skydda en eller flera passagerare i andra säten än förarsätet vid frontalkrock.

| 2.10 | Med barnstol avses en sådan säkerhetsanordning som definieras i föreskrifter nr 44. |
| --- | --- |

2.10

Med barnstol avses en sådan säkerhetsanordning som definieras i föreskrifter nr 44.

| 2.11 | Med bakåtvänd avses riktningen rakt emot den som normalt är fordonets färdriktning. |
| --- | --- |

2.11

Med bakåtvänd avses riktningen rakt emot den som normalt är fordonets färdriktning.

2.12   Fästen

De delar av bältesenheten, inklusive de nödvändiga säkringsdelarna, som håller fast enheten i bältesförankringarna.

2.13   Energiupptagare

En anordning som är konstruerad för att sprida energi oberoende av eller tillsammans med bandet, och som utgör en del av bältesenheten.

2.14   Upprullningsdon

En anordning som rymmer en del av eller hela bilbältets band.

2.14.1   Låsningsfritt upprullningsdon (typ 1)

Ett upprullningsdon varifrån bandet kan dras ut i sin fulla längd med en liten yttre kraft och som inte medger någon justering av ett band som dragits ut.

2.14.2   Upprullningsdon med manuell upplåsning (typ 2)

Ett upprullningsdon som kräver att användaren manuellt manövrerar en anordning för att låsa upp upprullningsdonet och dra ut bandet till önskad längd, och som låses automatiskt när denna manöver upphör.

2.14.3   Automatiskt låsande upprullningsdon (typ 3)

Ett upprullningsdon som medger att bandet dras ut till önskad längd och som automatiskt justerar bandet till bäraren då låsbeslaget kopplas ihop. Ytterligare utdragning av bandet är inte möjlig utan bärarens avsiktliga ingripande.

2.14.4   Nödlåsande upprullningsdon (typ 4)

Ett upprullningsdon som under normala körförhållanden inte begränsar rörelsefriheten för bilbältets bärare. Upprullningsdonet har en längdinställningsanordning som automatiskt justerar bandet till bäraren och en låsningsmekanism som sätts i bruk i en nödsituation genom:

| 2.14.4.1 | retardation av fordonet (enkelfunktion). |
| --- | --- |

2.14.4.1

retardation av fordonet (enkelfunktion).

| 2.14.4.2 | en kombination av retardation av fordonet, bandets rörelse eller annan automatik (flerfunktion). |
| --- | --- |

2.14.4.2

en kombination av retardation av fordonet, bandets rörelse eller annan automatik (flerfunktion).

2.14.5   Nödlåsande upprullningsdon med högre responströskel (typ 4N)

Ett upprullningsdon av den typ som definieras i punkt 2.14.4, men med särskilda egenskaper när det gäller dess användning i fordon av kategorierna M2, M3, N1, N2 och N3 (2).

2.14.6   Bältesjusteringsanordning för höjd

En anordning som tillåter att den övre stolpöglans höjd för ett bälte ställs in med hänsyn till kraven från den enskilde bäraren och sätets läge. En sådan anordning kan anses vara en del av bältet eller en del av bältets förankring.

2.15   Bältesförankringar

De delar av fordonets eller sätenas uppbyggnad eller andra delar av fordonet som används för fastgöring av bilbältena.

2.16   Fordonstyp med hänsyn till bilbälten och fasthållningsanordningar

En kategori motordrivna fordon som inte skiljer sig sinsemellan i sådana viktiga avseenden som mått, form och material för de delar av fordonets eller sätenas uppbyggnad eller andra delar av fordonet som används för fastsättning för bilbälten och fasthållningsanordningar.

2.17   Fasthållningsanordning

Ett system för en viss fordonstyp eller en typ som har fastställts av fordonstillverkaren och godkänts av den tekniska tjänsten, bestående av ett säte och ett bälte som är fastsatta i fordonet på lämpligt sätt, och som dessutom består av alla de delar som ingår för att minska risken för skador på bäraren i händelse av en kraftig retardation av fordonet genom att begränsa kroppens rörelsemöjligheter.

2.18   Säte

En anordning, oavsett om den ingår som en del av fordonets uppbyggnad eller ej, komplett med klädsel, som utgör sittplats för en vuxen person. Termen täcker både ett enkelt säte och den del av ett odelat säte som motsvarar en sittplats.

| 2.18.1 | Med främre passagerarsäte avses varje säte där den ”främsta H-punkten” för sätet i fråga befinner sig i eller framför ett vertikalt tvärgående plan genom förarens R-punkt. |
| --- | --- |

2.18.1

Med främre passagerarsäte avses varje säte där den ”främsta H-punkten” för sätet i fråga befinner sig i eller framför ett vertikalt tvärgående plan genom förarens R-punkt.

2.19   Sammanhängande säte

Antingen ett säte av odelad typ eller separata säten som är monterade sida vid sida (dvs. monterade på så sätt att de främre förankringarna till ett av dessa säten är i linje med de främre eller bakre förankringarna till det andra eller mellan förankringarna till det andra sätet) och som är avsedda för en eller flera vuxna personer.

2.20   Odelat säte

En anordning, komplett med klädsel, avsedd som sittplats för minst två vuxna personer.

2.21   Inställningssystem för sätet

Hela den anordning med vilken sätet eller dess delar kan ställas in i ett läge som passar för förarens eller passagerarens kroppsbyggnad. Denna anordning kan särskilt möjliggöra

| 2.21.1 | inställning i längdled, |
| --- | --- |

2.21.1

inställning i längdled,

| 2.21.2 | inställning i höjdled, |
| --- | --- |

2.21.2

inställning i höjdled,

| 2.21.3 | vinkelinställning. |
| --- | --- |

2.21.3

vinkelinställning.

2.22   Sätesförankring

Det system genom vilket hela sätet är fastsatt i fordonets bärande del, inklusive de delar av fordonets bärande del som påverkas.

2.23   Sätestyp

En kategori av säten som inte skiljer sig sinsemellan i sådana viktiga avseenden som:

| 2.23.1 | form, mått och material som förekommer i sätet, |
| --- | --- |

2.23.1

form, mått och material som förekommer i sätet,

| 2.23.2 | de typer av inställningssystem och låssystem som används samt måtten på dessa, |
| --- | --- |

2.23.2

de typer av inställningssystem och låssystem som används samt måtten på dessa,

| 2.23.3 | typen av bältesförankringar på sätet, sätets förankring och de delar av fordonets bärande del som påverkas, och måtten på dessa. |
| --- | --- |

2.23.3

typen av bältesförankringar på sätet, sätets förankring och de delar av fordonets bärande del som påverkas, och måtten på dessa.

2.24   Sätets förskjutningssystem

En anordning som medger att sätet eller en av dess delar kan ställas in i vinkel eller förskjutas i längdled, utan något fast mellanläge (för att underlätta passagerarnas tillträde till fordonet).

2.25   Sätets spärrsystem

En anordning som håller fast sätet eller dess delar i varje bruksläge.

2.26   Slutet låsbeslag – utlösningsknapp

En utlösningsknapp för låsbeslaget som är utformad så att det inte är möjligt att frigöra låsbeslaget med en sfär med en diameter på 40 mm.

2.27   Ej slutet låsbeslag – utlösningsknapp

En utlösningsknapp för låsbeslaget som är utformad så att det är möjligt att frigöra låsbeslaget med en sfär med en diameter på 40 mm.

2.28   Spänningsreducerande anordning

En anordning som är inbyggd i upprullningsdonet och automatiskt reducerar bandets spänning när säkerhetsbältet är fastspänt. En sådan anordning stängs av automatiskt när säkerhetsbältet frigörs.

| 2.29 | Med ISOFIX menas ett system för montering av fasthållningsanordningar för barn i fordon där det finns två fasta förankringar i fordonet, två motsvarande fasta fästen på fasthållningsanordningen för barn och en funktion för att begränsa rotationen kring axeln hos fasthållningsanordningen för barn. |
| --- | --- |

2.29

Med ISOFIX menas ett system för montering av fasthållningsanordningar för barn i fordon där det finns två fasta förankringar i fordonet, två motsvarande fasta fästen på fasthållningsanordningen för barn och en funktion för att begränsa rotationen kring axeln hos fasthållningsanordningen för barn.

| 2.30 | Med ISOFIX-fasthållningsanordning för barn menas en fasthållningsanordning för barn, som uppfyller kraven i föreskrifter nr 44 och som skall fästas vid ett ISOFIX-förankringssystem som uppfyller kravet i föreskrifter nr 14. |
| --- | --- |

2.30

Med ISOFIX-fasthållningsanordning för barn menas en fasthållningsanordning för barn, som uppfyller kraven i föreskrifter nr 44 och som skall fästas vid ett ISOFIX-förankringssystem som uppfyller kravet i föreskrifter nr 14.

| 2.31 | Med ISOFIX-läge menas ett system som tillåter installering av:






  a) | antingen en framåtvänd ISOFIX-fasthållningsanordning för barn i kategorin ”universal” enligt definition i föreskrifter nr 44, |
| --- | --- | --- |

2.31

Med ISOFIX-läge menas ett system som tillåter installering av:

a)

antingen en framåtvänd ISOFIX-fasthållningsanordning för barn i kategorin ”universal” enligt definition i föreskrifter nr 44,

| b) | eller en framåtvänd ISOFIX-fasthållningsanordning för barn i kategorin ”semiuniversal” enligt definition i föreskrifter nr 44, |
| --- | --- |

b)

eller en framåtvänd ISOFIX-fasthållningsanordning för barn i kategorin ”semiuniversal” enligt definition i föreskrifter nr 44,

| c) | eller en bakåtvänd ISOFIX-fasthållningsanordning för barn i kategorin ”semiuniversal” enligt definition i föreskrifter nr 44, |
| --- | --- |

c)

eller en bakåtvänd ISOFIX-fasthållningsanordning för barn i kategorin ”semiuniversal” enligt definition i föreskrifter nr 44,

| d) | eller en ISOFIX-fasthållningsanordning för barn i sidoläge i kategorin ”semiuniversal” enligt definition i föreskrifter nr 44, |
| --- | --- |

d)

eller en ISOFIX-fasthållningsanordning för barn i sidoläge i kategorin ”semiuniversal” enligt definition i föreskrifter nr 44,

| e) | eller en ISOFIX-fasthållningsanordning för barn i kategorin ”fordonsspecifik” enligt definition i föreskrifter nr 44. |
| --- | --- |

e)

eller en ISOFIX-fasthållningsanordning för barn i kategorin ”fordonsspecifik” enligt definition i föreskrifter nr 44.

| 2.32 | Med ISOFIX-förankringssystem menas ett system som består av två låga ISOFIX-förankringar, som uppfyller kraven i föreskrifter nr 14 och som utformats för att montera en ISOFIX-fasthållningsanordning för barn tillsammans med en rotationshämmande anordning. |
| --- | --- |

2.32

Med ISOFIX-förankringssystem menas ett system som består av två låga ISOFIX-förankringar, som uppfyller kraven i föreskrifter nr 14 och som utformats för att montera en ISOFIX-fasthållningsanordning för barn tillsammans med en rotationshämmande anordning.

| 2.33 | Med låg ISOFIX-förankring menas en stel, rund, vågrät stång med diametern 6 mm, som utgår från fordons- eller säteskonstruktionen och som med ISOFIX-fästen ansluts till och begränsar en ISOFIX-fasthållningsanordning för barn. |
| --- | --- |

2.33

Med låg ISOFIX-förankring menas en stel, rund, vågrät stång med diametern 6 mm, som utgår från fordons- eller säteskonstruktionen och som med ISOFIX-fästen ansluts till och begränsar en ISOFIX-fasthållningsanordning för barn.

2.34   Rotationshämmande anordning

| a) | En rotationshämmande anordning för en ISOFIX-fasthållningsanordning för barn i kategorin ”universal” består av den övre ISOFIX-hållremmen. |
| --- | --- |

a)

En rotationshämmande anordning för en ISOFIX-fasthållningsanordning för barn i kategorin ”universal” består av den övre ISOFIX-hållremmen.

| b) | En rotationshämmande anordning för en ISOFIX-fasthållningsanordning för barn i kategorin ”semiuniversal” består antingen av en övre hållrem, fordonets instrumentbräde eller ett stödben som alla avses begränsa fasthållningsanordningens rotation vid en frontal sammanstötning. |
| --- | --- |

b)

En rotationshämmande anordning för en ISOFIX-fasthållningsanordning för barn i kategorin ”semiuniversal” består antingen av en övre hållrem, fordonets instrumentbräde eller ett stödben som alla avses begränsa fasthållningsanordningens rotation vid en frontal sammanstötning.

| c) | För ISOFIX-fasthållningsanordningar för barn i kategorierna ”universal” och ”semiuniversal” utgör själva fordonssätet inte någon rotationshämmande anordning. |
| --- | --- |

c)

För ISOFIX-fasthållningsanordningar för barn i kategorierna ”universal” och ”semiuniversal” utgör själva fordonssätet inte någon rotationshämmande anordning.

| 2.35 | Med ISOFIX-förankring med övre hållrem menas en funktion som uppfyller kraven i föreskrifter nr 14 såsom en stång som placerats inom ett definierat område och konstruerats för att anslutas till anslutningsbandet för den övre hållremmen för ISOFIX och överföra dess hämmande kraft till fordonskonstruktionen. |
| --- | --- |

2.35

Med ISOFIX-förankring med övre hållrem menas en funktion som uppfyller kraven i föreskrifter nr 14 såsom en stång som placerats inom ett definierat område och konstruerats för att anslutas till anslutningsbandet för den övre hållremmen för ISOFIX och överföra dess hämmande kraft till fordonskonstruktionen.

| 2.36 | Med styranordning menas en anordning avsedd att hjälpa den person som monterar ISOFIX-fasthållningsanordningen genom att fysiskt styra ISOFIX-fästena på ISOFIX-fasthållningsanordningen till korrekt läge i förhållande till de låga ISOFIX-förankringarna så att inkopplingen underlättas. |
| --- | --- |

2.36

Med styranordning menas en anordning avsedd att hjälpa den person som monterar ISOFIX-fasthållningsanordningen genom att fysiskt styra ISOFIX-fästena på ISOFIX-fasthållningsanordningen till korrekt läge i förhållande till de låga ISOFIX-förankringarna så att inkopplingen underlättas.

| 2.37 | Med ISOFIX-märkning menas något som informerar den som vill montera en ISOFIX-fasthållningsanordning om fordonets ISOFIX-lägen och lägena för varje motsvarande ISOFIX-förankringssystem. |
| --- | --- |

2.37

Med ISOFIX-märkning menas något som informerar den som vill montera en ISOFIX-fasthållningsanordning om fordonets ISOFIX-lägen och lägena för varje motsvarande ISOFIX-förankringssystem.

| 2.38 | Med fasthållningsanordning för barn (fasthållningsanordning) menas en anordning som överensstämmer med någon av de sju ISOFIX-storleksklasserna som anges i punkt 4 i tillägg 2 till bilaga 17 till dessa föreskrifter, särskilt sådana vars mått anges i figurerna 1–7 i ovannämnda punkt 4. Dessa fasthållningsanordningar används enligt dessa föreskrifter för att kontrollera vilka fasthållningsanordningar vars ISOFIX-storleksklasser kan inpassas i fordonets ISOFIX-lägen. Dessutom används en fasthållningsanordning, nämligen ISO/F2 (B) som beskrivs i figur 2 i ovannämnda punkt 4, enligt föreskrifter nr 14 för att kontrollera placeringen hos och tillträdet till alla ISOFIX-förankringssystem. |
| --- | --- |

2.38

Med fasthållningsanordning för barn (fasthållningsanordning) menas en anordning som överensstämmer med någon av de sju ISOFIX-storleksklasserna som anges i punkt 4 i tillägg 2 till bilaga 17 till dessa föreskrifter, särskilt sådana vars mått anges i figurerna 1–7 i ovannämnda punkt 4. Dessa fasthållningsanordningar används enligt dessa föreskrifter för att kontrollera vilka fasthållningsanordningar vars ISOFIX-storleksklasser kan inpassas i fordonets ISOFIX-lägen. Dessutom används en fasthållningsanordning, nämligen ISO/F2 (B) som beskrivs i figur 2 i ovannämnda punkt 4, enligt föreskrifter nr 14 för att kontrollera placeringen hos och tillträdet till alla ISOFIX-förankringssystem.

3.   ANSÖKAN OM GODKÄNNANDE

3.1   Fordonstyp

| 3.1.1 | En ansökan om godkännande av en fordonstyp med avseende på installationen av säkerhetsbälten och fasthållningsanordningar skall lämnas av fordonstillverkaren eller dennes vederbörligen auktoriserade ombud. |
| --- | --- |

3.1.1

En ansökan om godkännande av en fordonstyp med avseende på installationen av säkerhetsbälten och fasthållningsanordningar skall lämnas av fordonstillverkaren eller dennes vederbörligen auktoriserade ombud.

| 3.1.2 | Ansökan skall åtföljas av nedan nämnda handlingar i tre exemplar samt följande upplysningar: |
| --- | --- |

3.1.2

Ansökan skall åtföljas av nedan nämnda handlingar i tre exemplar samt följande upplysningar:

| 3.1.2.1 | Ritningar av fordonets uppbyggnad i lämplig skala, som visar säkerhetsbältenas lägen, och detaljerade ritningar av säkerhetsbälten och av de punkter där de är fästa. |
| --- | --- |

3.1.2.1

Ritningar av fordonets uppbyggnad i lämplig skala, som visar säkerhetsbältenas lägen, och detaljerade ritningar av säkerhetsbälten och av de punkter där de är fästa.

| 3.1.2.2 | En specifikation av använda material som kan påverka säkerhetsbältenas hållfasthet. |
| --- | --- |

3.1.2.2

En specifikation av använda material som kan påverka säkerhetsbältenas hållfasthet.

| 3.1.2.3 | En teknisk beskrivning av säkerhetsbältena. |
| --- | --- |

3.1.2.3

En teknisk beskrivning av säkerhetsbältena.

| 3.1.2.4 | För säkerhetsbälten som är fästa i sätenas uppbyggnad: |
| --- | --- |

3.1.2.4

För säkerhetsbälten som är fästa i sätenas uppbyggnad:

| 3.1.2.5 | En ingående beskrivning av fordonstypen med avseende på utformningen av sätena, deras förankringar samt deras inställningssystem och låssystem. |
| --- | --- |

3.1.2.5

En ingående beskrivning av fordonstypen med avseende på utformningen av sätena, deras förankringar samt deras inställningssystem och låssystem.

| 3.1.2.6 | Ritningar, i lämplig skala och tillräckligt detaljerade, av sätena, deras förankringar i fordonet samt deras inställningssystem och låssystem. |
| --- | --- |

3.1.2.6

Ritningar, i lämplig skala och tillräckligt detaljerade, av sätena, deras förankringar i fordonet samt deras inställningssystem och låssystem.

| 3.1.3 | Om tillverkaren så finner lämpligt skall ett representativt fordon av den fordonstyp för vilken godkännande önskas, eller de delar av fordonet som den tekniska tjänst som utför provningar för godkännande anser vara nödvändiga för provning av säkerhetsbälten, lämnas till tjänsten. |
| --- | --- |

3.1.3

Om tillverkaren så finner lämpligt skall ett representativt fordon av den fordonstyp för vilken godkännande önskas, eller de delar av fordonet som den tekniska tjänst som utför provningar för godkännande anser vara nödvändiga för provning av säkerhetsbälten, lämnas till tjänsten.

3.2   Typ av säkerhetsbälte

| 3.2.1 | En ansökan om godkännande av en typ av säkerhetsbälte skall lämnas av varumärkesinnehavaren eller dennes vederbörligen auktoriserade ombud. När det gäller fasthållningsanordningar skall ansökan lämnas av varumärkesinnehavaren eller dennes ombud eller av tillverkaren av det fordon i vilket det skall installeras eller dennes ombud. |
| --- | --- |

3.2.1

En ansökan om godkännande av en typ av säkerhetsbälte skall lämnas av varumärkesinnehavaren eller dennes vederbörligen auktoriserade ombud. När det gäller fasthållningsanordningar skall ansökan lämnas av varumärkesinnehavaren eller dennes ombud eller av tillverkaren av det fordon i vilket det skall installeras eller dennes ombud.

| 3.2.2 | Den skall åtföljas av: |
| --- | --- |

3.2.2

Den skall åtföljas av:

| 3.2.2.1 | En teknisk beskrivning av bältestypen, där de band och styva delar som används anges, åtföljd av ritningar av de delar som bältet består av. Ritningarna måste visa den avsedda placeringen av godkännandenumret och tilläggssymbol(er) i förhållande till godkännandemärkets cirkel. Beskrivningen skall ange färgen för den modell som lämnas in för godkännande och den eller de fordonstyper för vilka bältestypen är avsedd. För upprullningsdon skall monteringsanvisning för avkänningsanordningen tillhandahållas. För bältesförsträckare skall en fullständig teknisk beskrivning av dess konstruktion och funktion, inklusive avkänningen, om sådan finns, som beskriver metoden för aktivering och eventuellt nödvändig metod för att undvika oavsiktlig aktivering, tillhandahållas. För fasthållningsanordningar skall beskrivningen inkludera ritningar av fordonets uppbyggnad och sätets uppbyggnad, inställningssystem och fästen i lämplig skala och tillräckligt detaljerade, som visar lägen för sätesförankringar, bältesförankringar och förstärkningar och åtföljas av en specifikation av använda material som kan påverka hållfastheten hos sätes- och bältesförankringarna och en teknisk beskrivning av sätes- och bältesförankringarna. Om bältet är konstruerat för att fästas i fordonets uppbyggnad med hjälp av en bältesjusteringsanordning för höjd skall det av den tekniska beskrivningen framgå huruvida denna anordning betraktas om en del av bältet eller inte. |
| --- | --- |

3.2.2.1

En teknisk beskrivning av bältestypen, där de band och styva delar som används anges, åtföljd av ritningar av de delar som bältet består av. Ritningarna måste visa den avsedda placeringen av godkännandenumret och tilläggssymbol(er) i förhållande till godkännandemärkets cirkel. Beskrivningen skall ange färgen för den modell som lämnas in för godkännande och den eller de fordonstyper för vilka bältestypen är avsedd. För upprullningsdon skall monteringsanvisning för avkänningsanordningen tillhandahållas. För bältesförsträckare skall en fullständig teknisk beskrivning av dess konstruktion och funktion, inklusive avkänningen, om sådan finns, som beskriver metoden för aktivering och eventuellt nödvändig metod för att undvika oavsiktlig aktivering, tillhandahållas. För fasthållningsanordningar skall beskrivningen inkludera ritningar av fordonets uppbyggnad och sätets uppbyggnad, inställningssystem och fästen i lämplig skala och tillräckligt detaljerade, som visar lägen för sätesförankringar, bältesförankringar och förstärkningar och åtföljas av en specifikation av använda material som kan påverka hållfastheten hos sätes- och bältesförankringarna och en teknisk beskrivning av sätes- och bältesförankringarna. Om bältet är konstruerat för att fästas i fordonets uppbyggnad med hjälp av en bältesjusteringsanordning för höjd skall det av den tekniska beskrivningen framgå huruvida denna anordning betraktas om en del av bältet eller inte.

| 3.2.2.2 | Sex provexemplar av bältestypen, varav ett är för referens. |
| --- | --- |

3.2.2.2

Sex provexemplar av bältestypen, varav ett är för referens.

| 3.2.2.3 | 10 meter av varje bandtyp som används för bältestypen. |
| --- | --- |

3.2.2.3

10 meter av varje bandtyp som används för bältestypen.

| 3.2.2.4 | Den tekniska tjänst som utför provningar för typgodkännande skall ha rätt att begära flera provexemplar. |
| --- | --- |

3.2.2.4

Den tekniska tjänst som utför provningar för typgodkännande skall ha rätt att begära flera provexemplar.

| 3.2.3 | För fasthållningsanordningar skall, om tillverkaren så finner lämpligt, till tjänsten lämnas två provexemplar, vilka kan inbegripa två av de provexemplar som krävs enligt punkterna 3.2.2.2 och 3.2.2.3, antingen ett representativt fordon av den fordonstyp för vilken godkännande önskas, eller den del eller de delar av fordonet som den tekniska tjänst som utför provningar av fasthållningsanordningar anser vara nödvändiga. |
| --- | --- |

3.2.3

För fasthållningsanordningar skall, om tillverkaren så finner lämpligt, till tjänsten lämnas två provexemplar, vilka kan inbegripa två av de provexemplar som krävs enligt punkterna 3.2.2.2 och 3.2.2.3, antingen ett representativt fordon av den fordonstyp för vilken godkännande önskas, eller den del eller de delar av fordonet som den tekniska tjänst som utför provningar av fasthållningsanordningar anser vara nödvändiga.

4.   MÄRKNINGAR

De provexemplar av en bältestyp eller typ av fasthållningsanordning som lämnas in för godkännande i enlighet med punkterna 3.2.2.2, 3.2.2.3 och 3.2.2.4 ovan skall tydligt och outplånligt märkas med tillverkarens namn, initialer eller handelsnamn eller varumärke.

5.   GODKÄNNANDE

| 5.1 | Ett intyg som överensstämmer med den mall som anges i punkterna 5.1.1 eller 5.1.2 skall bifogas typgodkännandeintyget: |
| --- | --- |

5.1

Ett intyg som överensstämmer med den mall som anges i punkterna 5.1.1 eller 5.1.2 skall bifogas typgodkännandeintyget:

| 5.1.1 | Bilaga 1A för ansökningar som avses i punkt 3.1. |
| --- | --- |

5.1.1

Bilaga 1A för ansökningar som avses i punkt 3.1.

| 5.1.2 | Bilaga 1B för ansökningar som avses i punkt 3.2. |
| --- | --- |

5.1.2

Bilaga 1B för ansökningar som avses i punkt 3.2.

5.2   Fordonstyp

| 5.2.1 | Om ett fordon som inlämnats för godkännande enligt dessa föreskrifter uppfyller kraven i punkt 8 nedan samt i bilagorna 15 och 16 till dessa föreskrifter, skall fordonstypen godkännas. |
| --- | --- |

5.2.1

Om ett fordon som inlämnats för godkännande enligt dessa föreskrifter uppfyller kraven i punkt 8 nedan samt i bilagorna 15 och 16 till dessa föreskrifter, skall fordonstypen godkännas.

| 5.2.2 | Ett typgodkännandenummer skall tilldelas varje godkänd typ. De första två siffrorna (för närvarande 04) skall ange den ändringsserie med de senaste viktiga tekniska ändringarna av föreskriften som fanns vid tidpunkten för godkännandet. En och samma avtalsslutande part får inte ge samma nummer till en annan fordonstyp, enligt definitionen i punkt 2.16 ovan. |
| --- | --- |

5.2.2

Ett typgodkännandenummer skall tilldelas varje godkänd typ. De första två siffrorna (för närvarande 04) skall ange den ändringsserie med de senaste viktiga tekniska ändringarna av föreskriften som fanns vid tidpunkten för godkännandet. En och samma avtalsslutande part får inte ge samma nummer till en annan fordonstyp, enligt definitionen i punkt 2.16 ovan.

| 5.2.3 | Meddelande om godkännande, utvidgning, avslag, återkallande av typgodkännande eller definitivt nedlagd tillverkning av en fordonstyp i enlighet med dessa föreskrifter skall lämnas till de avtalsslutande parter till 1958 års avtal som tillämpar dessa föreskrifter i form av ett formulär enligt mallen i bilaga 1A till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

5.2.3

Meddelande om godkännande, utvidgning, avslag, återkallande av typgodkännande eller definitivt nedlagd tillverkning av en fordonstyp i enlighet med dessa föreskrifter skall lämnas till de avtalsslutande parter till 1958 års avtal som tillämpar dessa föreskrifter i form av ett formulär enligt mallen i bilaga 1A till dessa föreskrifter.

| 5.2.4 | Varje fordon som överensstämmer med en fordonstyp som godkänts enligt dessa föreskrifter skall ha ett internationellt typgodkännandemärke anbringat på en framträdande och lättillgänglig plats, vilken specificeras i ansökningsformuläret. Detta märke skall vara utformat på följande sätt: |
| --- | --- |

5.2.4

Varje fordon som överensstämmer med en fordonstyp som godkänts enligt dessa föreskrifter skall ha ett internationellt typgodkännandemärke anbringat på en framträdande och lättillgänglig plats, vilken specificeras i ansökningsformuläret. Detta märke skall vara utformat på följande sätt:

| 5.2.4.1 | En cirkel som omger bokstaven ”E” och därefter identifikationsnumret för det land som beviljat typgodkännandet (3) |
| --- | --- |

5.2.4.1

En cirkel som omger bokstaven ”E” och därefter identifikationsnumret för det land som beviljat typgodkännandet (3)

| 5.2.4.2 | Numret på dessa föreskrifter följt av bokstaven R, ett tankstreck samt typgodkännandenumret till höger om den cirkel som föreskrivs i punkt 5.2.4.1. |
| --- | --- |

5.2.4.2

Numret på dessa föreskrifter följt av bokstaven R, ett tankstreck samt typgodkännandenumret till höger om den cirkel som föreskrivs i punkt 5.2.4.1.

| 5.2.5 | Den symbol som anges i punkt 5.2.4.1 behöver inte upprepas om fordonet överensstämmer med en fordonstyp som enligt en eller flera föreskrifter bifogade till denna överenskommelse har typgodkänts i det land som har beviljat typgodkännande enligt dessa föreskrifter. I sådana fall skall ytterligare nummer och symboler för samtliga föreskrifter enligt vilka typgodkännande har beviljats i det land som har beviljat godkännande enligt dessa föreskrifter anges i vertikala kolumner till höger om den symbol som föreskrivs i punkt 5.2.4.1. |
| --- | --- |

5.2.5

Den symbol som anges i punkt 5.2.4.1 behöver inte upprepas om fordonet överensstämmer med en fordonstyp som enligt en eller flera föreskrifter bifogade till denna överenskommelse har typgodkänts i det land som har beviljat typgodkännande enligt dessa föreskrifter. I sådana fall skall ytterligare nummer och symboler för samtliga föreskrifter enligt vilka typgodkännande har beviljats i det land som har beviljat godkännande enligt dessa föreskrifter anges i vertikala kolumner till höger om den symbol som föreskrivs i punkt 5.2.4.1.

| 5.2.6 | Typgodkännandemärket skall vara tydligt läsbart och outplånligt. |
| --- | --- |

5.2.6

Typgodkännandemärket skall vara tydligt läsbart och outplånligt.

| 5.2.7 | Typgodkännandemärket skall placeras nära eller på tillverkarens typskylt. |
| --- | --- |

5.2.7

Typgodkännandemärket skall placeras nära eller på tillverkarens typskylt.

5.3   Typ av säkerhetsbälte

| 5.3.1 | Om provexemplaren för en bältestyp som lämnas in i enlighet med punkt 3.2 ovan uppfyller kraven i punkterna 4, 5.3 och 6 i dessa föreskrifter, skall typgodkännande beviljas. |
| --- | --- |

5.3.1

Om provexemplaren för en bältestyp som lämnas in i enlighet med punkt 3.2 ovan uppfyller kraven i punkterna 4, 5.3 och 6 i dessa föreskrifter, skall typgodkännande beviljas.

| 5.3.2 | Ett typgodkännandenummer skall tilldelas varje godkänd typ. De första två siffrorna (för närvarande 04 för ändringsserie 04 som trädde i kraft den 22 december 1985) skall ange den ändringsserie med de senaste viktiga tekniska ändringarna av föreskrifterna som fanns vid tidpunkten för godkännandet. En och samma avtalsslutande part får inte ge samma nummer till en annan typ av bälte eller fasthållningsanordning. |
| --- | --- |

5.3.2

Ett typgodkännandenummer skall tilldelas varje godkänd typ. De första två siffrorna (för närvarande 04 för ändringsserie 04 som trädde i kraft den 22 december 1985) skall ange den ändringsserie med de senaste viktiga tekniska ändringarna av föreskrifterna som fanns vid tidpunkten för godkännandet. En och samma avtalsslutande part får inte ge samma nummer till en annan typ av bälte eller fasthållningsanordning.

| 5.3.3 | Meddelande om typgodkännande, utvidgning av eller avslag på ansökan om typgodkännande för en typ av bälte eller fasthållningsanordning i enlighet med dessa föreskrifter skall lämnas till de avtalsslutande parter till 1958 års avtal som tillämpar dessa föreskrifter i form av ett formulär enligt mallen i bilaga 1B till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

5.3.3

Meddelande om typgodkännande, utvidgning av eller avslag på ansökan om typgodkännande för en typ av bälte eller fasthållningsanordning i enlighet med dessa föreskrifter skall lämnas till de avtalsslutande parter till 1958 års avtal som tillämpar dessa föreskrifter i form av ett formulär enligt mallen i bilaga 1B till dessa föreskrifter.

| 5.3.4 | Utöver de märkningar som föreskrivs i punkt 4 ovan, skall varje bälte som överensstämmer med en typ som godkänts enligt dessa föreskrifter ha följande upplysningar anbringade på lämplig plats: |
| --- | --- |

5.3.4

Utöver de märkningar som föreskrivs i punkt 4 ovan, skall varje bälte som överensstämmer med en typ som godkänts enligt dessa föreskrifter ha följande upplysningar anbringade på lämplig plats:

| 5.3.4.1 | Ett internationellt typgodkännandemärke som är utformat på följande sätt: |
| --- | --- |

5.3.4.1

Ett internationellt typgodkännandemärke som är utformat på följande sätt:

| 5.3.4.1.1 | En cirkel som omger bokstaven ”E” och därefter identifikationsnumret för det land som beviljat godkännandet (4) |
| --- | --- |

5.3.4.1.1

En cirkel som omger bokstaven ”E” och därefter identifikationsnumret för det land som beviljat godkännandet (4)

| 5.3.4.1.2 | Ett typgodkännandenummer. |
| --- | --- |

5.3.4.1.2

Ett typgodkännandenummer.

| 5.3.4.2 | Följande tilläggssymbol(er): |
| --- | --- |

5.3.4.2

Följande tilläggssymbol(er):

| 5.3.4.2.1 | Bokstaven ”A” för ett trepunktsbälte, bokstaven ”B” för ett höftbälte och bokstaven ”S” för bälten av specialtyp. |
| --- | --- |

5.3.4.2.1

Bokstaven ”A” för ett trepunktsbälte, bokstaven ”B” för ett höftbälte och bokstaven ”S” för bälten av specialtyp.

| 5.3.4.2.2 | De symboler som avses i punkt 5.3.4.2.1 ovan skall kompletteras med följande extra märkningar: |
| --- | --- |

5.3.4.2.2

De symboler som avses i punkt 5.3.4.2.1 ovan skall kompletteras med följande extra märkningar:

| 5.3.4.2.2.1 | bokstaven ”e” för ett bälte med en energiupptagande anordning, |
| --- | --- |

5.3.4.2.2.1

bokstaven ”e” för ett bälte med en energiupptagande anordning,

| 5.3.4.2.2.2 | bokstaven ”r” för ett bälte med upprullningsdon följt av symbolen (1, 2, 3, 4 eller 4N) för det använda upprullningsdonet, i enlighet med punkt 2.14 i dessa föreskrifter, och bokstaven ”m” om det använda upprullningsdonet är ett nödlåsande upprullningsdon med flerfunktion, |
| --- | --- |

5.3.4.2.2.2

bokstaven ”r” för ett bälte med upprullningsdon följt av symbolen (1, 2, 3, 4 eller 4N) för det använda upprullningsdonet, i enlighet med punkt 2.14 i dessa föreskrifter, och bokstaven ”m” om det använda upprullningsdonet är ett nödlåsande upprullningsdon med flerfunktion,

| 5.3.4.2.2.3 | bokstaven ”p” för säkerhetsbälten med en bältesförsträckare, |
| --- | --- |

5.3.4.2.2.3

bokstaven ”p” för säkerhetsbälten med en bältesförsträckare,

| 5.3.4.2.2.4 | bokstaven ”t” för säkerhetsbälte med ett upprullningsdon med en spänningsreducerande anordning. |
| --- | --- |

5.3.4.2.2.4

bokstaven ”t” för säkerhetsbälte med ett upprullningsdon med en spänningsreducerande anordning.

| 5.3.4.2.2.5 | Bälten med upprullningsdon av typ 4N skall även vara försedda med en symbol, i form av en rektangel med ett överkorsat fordon av kategori M1, vilket visar att det är förbjudet att använda denna typ av upprullningsdon i fordon av den kategorin. |
| --- | --- |

5.3.4.2.2.5

Bälten med upprullningsdon av typ 4N skall även vara försedda med en symbol, i form av en rektangel med ett överkorsat fordon av kategori M1, vilket visar att det är förbjudet att använda denna typ av upprullningsdon i fordon av den kategorin.

| 5.3.4.2.2.6 | Om säkerhetsbälte godkänns enligt föreskrifterna i punkt 6.4.1.3.3 i dessa föreskrifter, skall det märkas med ordet ”AIRBAG” i en rektangel. |
| --- | --- |

5.3.4.2.2.6

Om säkerhetsbälte godkänns enligt föreskrifterna i punkt 6.4.1.3.3 i dessa föreskrifter, skall det märkas med ordet ”AIRBAG” i en rektangel.

| 5.3.4.2.3 | Den symbol som avses i punkt 5.3.4.2.1 ovan skall föregås av bokstaven ”Z” om bilbältet utgör en del av en fasthållningsanordning. |
| --- | --- |

5.3.4.2.3

Den symbol som avses i punkt 5.3.4.2.1 ovan skall föregås av bokstaven ”Z” om bilbältet utgör en del av en fasthållningsanordning.

| 5.3.5 | I punkt 2 i bilaga 2 till dessa föreskrifter ges exempel på typgodkännandemärkets utformning. |
| --- | --- |

5.3.5

I punkt 2 i bilaga 2 till dessa föreskrifter ges exempel på typgodkännandemärkets utformning.

| 5.3.6 | Upplysningarna som avses i punkt 5.3.4 ovan skall vara tydligt läsbara och outplånliga och vara varaktigt anbringade genom antingen en etikett eller en direkt märkning. Etiketten eller märkningen skall tåla nötning. |
| --- | --- |

5.3.6

Upplysningarna som avses i punkt 5.3.4 ovan skall vara tydligt läsbara och outplånliga och vara varaktigt anbringade genom antingen en etikett eller en direkt märkning. Etiketten eller märkningen skall tåla nötning.

| 5.3.7 | De etiketter som avses i punkt 5.3.6 ovan kan vara utfärdade antingen av den myndighet som beviljade godkännandet eller, under förutsättning att den myndigheten ger sitt godkännande, av tillverkaren. |
| --- | --- |

5.3.7

De etiketter som avses i punkt 5.3.6 ovan kan vara utfärdade antingen av den myndighet som beviljade godkännandet eller, under förutsättning att den myndigheten ger sitt godkännande, av tillverkaren.

6.   SPECIFIKATIONER

6.1   Allmänna specifikationer

| 6.1.1 | Varje provexemplar som lämnas in i enlighet med punkterna 3.2.2.2, 3.2.2.3 och 3.2.2.4 ovan skall uppfylla de specifikationer som anges i punkt 6 i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

6.1.1

Varje provexemplar som lämnas in i enlighet med punkterna 3.2.2.2, 3.2.2.3 och 3.2.2.4 ovan skall uppfylla de specifikationer som anges i punkt 6 i dessa föreskrifter.

| 6.1.2 | Bältet eller fasthållningsanordningen skall vara utformade och konstruerade så att de då de är riktigt monterade och rätt använda av en åkande fungerar tillfredsställande och minskar risken för kroppsskada i händelse av en olycka. |
| --- | --- |

6.1.2

Bältet eller fasthållningsanordningen skall vara utformade och konstruerade så att de då de är riktigt monterade och rätt använda av en åkande fungerar tillfredsställande och minskar risken för kroppsskada i händelse av en olycka.

| 6.1.3 | Banden skall inte kunna anta en form som kan innebära en fara för den åkande. |
| --- | --- |

6.1.3

Banden skall inte kunna anta en form som kan innebära en fara för den åkande.

| 6.1.4 | Användning av material med samma vattenhållande egenskaper som polyamid 6 är förbjuden i alla sådana mekaniska delar vars funktion skulle påverkas negativt av sådana egenskaper. |
| --- | --- |

6.1.4

Användning av material med samma vattenhållande egenskaper som polyamid 6 är förbjuden i alla sådana mekaniska delar vars funktion skulle påverkas negativt av sådana egenskaper.

6.2   Styva delar

6.2.1   Allmänt

| 6.2.1.1 | Säkerhetsbältets styva delar, till exempel låsbeslag, justeringsanordningar, fästen och liknande, får inte ha skarpa kanter som kan orsaka att banden nöts eller skavs av. |
| --- | --- |

6.2.1.1

Säkerhetsbältets styva delar, till exempel låsbeslag, justeringsanordningar, fästen och liknande, får inte ha skarpa kanter som kan orsaka att banden nöts eller skavs av.

| 6.2.1.2 | Alla delar av bältesenheten som kan påverkas av korrosion skall vara lämpligt korrosionsskyddade. Efter korrosionsprovningen, som beskrivs i punkt 7.2, får det inte finnas några tecken på försämring som kan förhindra anordningens rätta funktion och det får inte heller synas någon större korrosion när anordningen undersöks med blotta ögat av en sakkunnig observatör. |
| --- | --- |

6.2.1.2

Alla delar av bältesenheten som kan påverkas av korrosion skall vara lämpligt korrosionsskyddade. Efter korrosionsprovningen, som beskrivs i punkt 7.2, får det inte finnas några tecken på försämring som kan förhindra anordningens rätta funktion och det får inte heller synas någon större korrosion när anordningen undersöks med blotta ögat av en sakkunnig observatör.

| 6.2.1.3 | Styva delar som är avsedda att uppta energi eller utsättas för eller överföra en belastning får inte vara ömtåliga. |
| --- | --- |

6.2.1.3

Styva delar som är avsedda att uppta energi eller utsättas för eller överföra en belastning får inte vara ömtåliga.

| 6.2.1.4 | Bilbältets styva delar och plastdelar skall vara placerade och monterade så att de då det motordrivna fordonet används på normalt sätt inte kan fastna under ett säte som förskjuts eller i någon dörr på fordonet. Om någon av delarna inte uppfyller ovanstående krav skall den genomgå den köldprovning som anges i punkt 7.5.4 nedan. Om det efter provningen finns synliga sprickor i de styva delarnas plasthöljen eller plasthållare skall dessa plastdelar tas bort, varefter de återstående delarna av anordningen skall kontrolleras med avseende på säkerheten. Om de återstående delarna av anordningen fortfarande är säkra, eller om inga synliga sprickor förekommer, skall den kontrolleras på nytt med avseende på kraven i punkterna 6.2.2, 6.2.3 och 6.4. |
| --- | --- |

6.2.1.4

Bilbältets styva delar och plastdelar skall vara placerade och monterade så att de då det motordrivna fordonet används på normalt sätt inte kan fastna under ett säte som förskjuts eller i någon dörr på fordonet. Om någon av delarna inte uppfyller ovanstående krav skall den genomgå den köldprovning som anges i punkt 7.5.4 nedan. Om det efter provningen finns synliga sprickor i de styva delarnas plasthöljen eller plasthållare skall dessa plastdelar tas bort, varefter de återstående delarna av anordningen skall kontrolleras med avseende på säkerheten. Om de återstående delarna av anordningen fortfarande är säkra, eller om inga synliga sprickor förekommer, skall den kontrolleras på nytt med avseende på kraven i punkterna 6.2.2, 6.2.3 och 6.4.

6.2.2   Låsbeslag

| 6.2.2.1 | Låsbeslaget skall vara utformat så att det utesluter varje möjlighet till felaktig användning. Detta betyder bland annat att det inte får vara möjligt att ställa låsbeslaget i ett delvis stängt läge. Förfarandet för öppning av låsbeslaget skall vara självklart. De delar av låsbeslaget som kan förmodas komma i kontakt med bäraren skall ha en sektion på minst 20 cm2 med en minsta bredd på 46 mm, mätt i ett plan högst 2,5 mm från kontaktytan. För låsbeslag för fyrpunktsbälten skall det sistnämnda kravet anses vara uppfyllt om låsbeslagets kontaktyta med bäraren ligger mellan 20 och 40 cm2. |
| --- | --- |

6.2.2.1

Låsbeslaget skall vara utformat så att det utesluter varje möjlighet till felaktig användning. Detta betyder bland annat att det inte får vara möjligt att ställa låsbeslaget i ett delvis stängt läge. Förfarandet för öppning av låsbeslaget skall vara självklart. De delar av låsbeslaget som kan förmodas komma i kontakt med bäraren skall ha en sektion på minst 20 cm2 med en minsta bredd på 46 mm, mätt i ett plan högst 2,5 mm från kontaktytan. För låsbeslag för fyrpunktsbälten skall det sistnämnda kravet anses vara uppfyllt om låsbeslagets kontaktyta med bäraren ligger mellan 20 och 40 cm2.

| 6.2.2.2 | Låsbeslaget skall förbli stängt, även då det inte belastas, oavsett vilket läge fordonet befinner sig i. Det får inte vara möjligt att lossa det av misstag, oavsiktligt eller med en kraft som är mindre än 1 daN. Låsbeslaget skall vara utformat så att det är lätt att använda och greppa. Det skall vara möjligt för bäraren att lossa det med en enkel enhandsrörelse i en riktning då det inte är belastat och då det belastas enligt punkt 7.8.2 nedan. För bältesenheter avsedda att användas på de främre yttre sittplatserna, med undantag för fyrpunktsbälten, skall det dessutom vara möjligt för bäraren att koppla det med en enkel enhandsrörelse i en riktning. Låsbeslaget skall lossas genom tryckning på antingen en knapp eller liknande anordning. Den yta som tryckningen utförs på skall, med knappen i läget för upplåsning och riktad i ett plan i rät vinkel mot knappens ursprungliga rörelseriktning, ha följande mått: för slutna knappar, en yta på minst 4,5 cm2 och en bredd på minst 15 mm, – för ej slutna knappar, en yta på minst 2,5 cm2 och en bredd på minst 10 mm. Ytan skall vara röd. Ingen annan del av låsbeslaget får ha denna färg. |
| --- | --- |

6.2.2.2

Låsbeslaget skall förbli stängt, även då det inte belastas, oavsett vilket läge fordonet befinner sig i. Det får inte vara möjligt att lossa det av misstag, oavsiktligt eller med en kraft som är mindre än 1 daN. Låsbeslaget skall vara utformat så att det är lätt att använda och greppa. Det skall vara möjligt för bäraren att lossa det med en enkel enhandsrörelse i en riktning då det inte är belastat och då det belastas enligt punkt 7.8.2 nedan. För bältesenheter avsedda att användas på de främre yttre sittplatserna, med undantag för fyrpunktsbälten, skall det dessutom vara möjligt för bäraren att koppla det med en enkel enhandsrörelse i en riktning. Låsbeslaget skall lossas genom tryckning på antingen en knapp eller liknande anordning. Den yta som tryckningen utförs på skall, med knappen i läget för upplåsning och riktad i ett plan i rät vinkel mot knappens ursprungliga rörelseriktning, ha följande mått: för slutna knappar, en yta på minst 4,5 cm2 och en bredd på minst 15 mm, – för ej slutna knappar, en yta på minst 2,5 cm2 och en bredd på minst 10 mm. Ytan skall vara röd. Ingen annan del av låsbeslaget får ha denna färg.

| 6.2.2.3 | När låsbeslaget provas enligt punkt 7.5.3 nedan skall det fungera normalt. |
| --- | --- |

6.2.2.3

När låsbeslaget provas enligt punkt 7.5.3 nedan skall det fungera normalt.

| 6.2.2.4 | Låsbeslaget skall kunna motstå upprepad manövrering och underkastas 5 000 öppnings- och stängningsmoment under normala användningsvillkor före den dynamiska provning som nämns i punkt 7.7. För låsbeslag för fyrpunktsbälten kan denna provning utföras utan att alla tungor förs in. |
| --- | --- |

6.2.2.4

Låsbeslaget skall kunna motstå upprepad manövrering och underkastas 5 000 öppnings- och stängningsmoment under normala användningsvillkor före den dynamiska provning som nämns i punkt 7.7. För låsbeslag för fyrpunktsbälten kan denna provning utföras utan att alla tungor förs in.

| 6.2.2.5 | Den kraft som krävs för att öppna låsbeslaget i provningen enligt punkt 7.8 nedan får inte överstiga 6 daN. |
| --- | --- |

6.2.2.5

Den kraft som krävs för att öppna låsbeslaget i provningen enligt punkt 7.8 nedan får inte överstiga 6 daN.

| 6.2.2.6 | Låsbeslagets hållfasthet skall provas enligt kraven i punkt 7.5.1 och, där så är lämpligt, 7.5.5. Det får inte gå sönder, deformeras allvarligt eller lossna då det utsätts för den föreskrivna belastningen. |
| --- | --- |

6.2.2.6

Låsbeslagets hållfasthet skall provas enligt kraven i punkt 7.5.1 och, där så är lämpligt, 7.5.5. Det får inte gå sönder, deformeras allvarligt eller lossna då det utsätts för den föreskrivna belastningen.

| 6.2.2.7 | I fråga om låsbeslag som innehåller en del som är gemensam för två anordningar skall de hållfasthets- och lossningsprovningar som nämns i punkterna 7.7 och 7.8 även utföras med låsbeslaget i den ena anordningen hopkopplat med kopplingsdelen i den andra anordningen, om det är möjligt att koppla låsbeslaget på detta sätt när det används. |
| --- | --- |

6.2.2.7

I fråga om låsbeslag som innehåller en del som är gemensam för två anordningar skall de hållfasthets- och lossningsprovningar som nämns i punkterna 7.7 och 7.8 även utföras med låsbeslaget i den ena anordningen hopkopplat med kopplingsdelen i den andra anordningen, om det är möjligt att koppla låsbeslaget på detta sätt när det används.

6.2.3   Bältesjusteringsanordning

| 6.2.3.1 | När bäraren har tagit på sig bältet skall det antingen ställas in automatiskt så att det passar denne eller vara utformat så att den manuella justeringsanordningen är lätt åtkomlig och enkel att använda. Det skall också vara möjligt att dra åt bältet med en hand så att det passar bärarens kroppsbyggnad och fordonssätets inställning. |
| --- | --- |

6.2.3.1

När bäraren har tagit på sig bältet skall det antingen ställas in automatiskt så att det passar denne eller vara utformat så att den manuella justeringsanordningen är lätt åtkomlig och enkel att använda. Det skall också vara möjligt att dra åt bältet med en hand så att det passar bärarens kroppsbyggnad och fordonssätets inställning.

| 6.2.3.2 | Två provexemplar av varje bältesjusteringsanordning skall provas enligt kraven i punkt 7.3. Bandets glidning skall inte överstiga 25 mm för varje provexemplar av justeringsanordningen, och summan av förändringarna för alla justeringsanordningar på ett bälte får inte överstiga 40 mm. |
| --- | --- |

6.2.3.2

Två provexemplar av varje bältesjusteringsanordning skall provas enligt kraven i punkt 7.3. Bandets glidning skall inte överstiga 25 mm för varje provexemplar av justeringsanordningen, och summan av förändringarna för alla justeringsanordningar på ett bälte får inte överstiga 40 mm.

| 6.2.3.3 | Alla justeringsanordningars hållfasthet skall provas enligt kraven i punkt 7.5.1. De får inte gå sönder eller lossna då de utsätts för den föreskrivna belastningen. |
| --- | --- |

6.2.3.3

Alla justeringsanordningars hållfasthet skall provas enligt kraven i punkt 7.5.1. De får inte gå sönder eller lossna då de utsätts för den föreskrivna belastningen.

| 6.2.3.4 | När en provning genomförs enligt punkt 7.5.6 får den kraft som krävs för att manövrera en manuell justeringsanordning inte överstiga 5 daN. |
| --- | --- |

6.2.3.4

När en provning genomförs enligt punkt 7.5.6 får den kraft som krävs för att manövrera en manuell justeringsanordning inte överstiga 5 daN.

6.2.4   Fästen och bältjusteringsanordningar för höjd

Fästena skall hållfasthetsprovas enligt kraven i punkterna 7.5.1 och 7.5.2. Bältjusteringsanordningar för höjd skall hållfasthetsprovas enligt kraven i punkt 7.5.2 i dessa föreskrifter om de inte har provats på fordonet enligt föreskrifter nr 14 (med den senaste versionen av ändringar) för förankringar av säkerhetsbälten. Dessa delar får inte gå sönder eller lossna då de utsätts för den föreskrivna belastningen.

6.2.5   Upprullningsdon

Upprullningsdon skall underkastas provningar och uppfylla nedan angivna krav, inklusive hållfasthetsprovningen enligt punkterna 7.5.1 och 7.5.2. (Dessa krav är så utformade att låsningsfria upprullningsdon är undantagna).

6.2.5.1   Upprullningsdon med manuell upplåsning

| 6.2.5.1.1 | Bandet i en bältesenhet med upprullningsdon med manuell upplåsning får inte röra sig mer än 25 mm mellan upprullningsdonets låsningslägen. |
| --- | --- |

6.2.5.1.1

Bandet i en bältesenhet med upprullningsdon med manuell upplåsning får inte röra sig mer än 25 mm mellan upprullningsdonets låsningslägen.

| 6.2.5.1.2 | Bandet i en bältesenhet skall dras ut från ett upprullningsdon med manuell upplåsning till mindre än 6 mm av dess största längd när en spänning på minst 1,4 daN och högst 2,2 daN anbringas på bandet i den normala dragriktningen. |
| --- | --- |

6.2.5.1.2

Bandet i en bältesenhet skall dras ut från ett upprullningsdon med manuell upplåsning till mindre än 6 mm av dess största längd när en spänning på minst 1,4 daN och högst 2,2 daN anbringas på bandet i den normala dragriktningen.

| 6.2.5.1.3 | Bandet skall upprepade gånger dras ut från upprullningsdonet och tillåtas att bli upprullat upprepade gånger enligt den metod som beskrivs i punkt 7.6.1 tills 5 000 cykler har genomförts. Upprullningsdonet skall sedan underkastas den korrosionsprovning som föreskrivs i punkt 7.2 följd av den dammprovning som beskrivs i punkt 7.6.3. Därefter skall donet på ett tillfredsställande sätt genomgå ytterligare 5 000 utdragningar och upprullningar. Efter ovanstående provningar skall upprullningsdonet fungera riktigt och fortfarande uppfylla kraven i punkterna 6.2.5.1.1 och 6.2.5.1.2 ovan. |
| --- | --- |

6.2.5.1.3

Bandet skall upprepade gånger dras ut från upprullningsdonet och tillåtas att bli upprullat upprepade gånger enligt den metod som beskrivs i punkt 7.6.1 tills 5 000 cykler har genomförts. Upprullningsdonet skall sedan underkastas den korrosionsprovning som föreskrivs i punkt 7.2 följd av den dammprovning som beskrivs i punkt 7.6.3. Därefter skall donet på ett tillfredsställande sätt genomgå ytterligare 5 000 utdragningar och upprullningar. Efter ovanstående provningar skall upprullningsdonet fungera riktigt och fortfarande uppfylla kraven i punkterna 6.2.5.1.1 och 6.2.5.1.2 ovan.

6.2.5.2   Automatiskt låsande upprullningsdon

| 6.2.5.2.1 | Bandet hos ett bilbälte med automatiskt låsande upprullningsdon får inte röra sig mer än 30 mm mellan upprullningsdonets låsningslägen. Efter en bakåtriktad rörelse av bäraren skall bältet antingen förbli i sitt ursprungsläge eller återgå till detta läge automatiskt vid en efterföljande framåtriktad rörelse av bäraren. |
| --- | --- |

6.2.5.2.1

Bandet hos ett bilbälte med automatiskt låsande upprullningsdon får inte röra sig mer än 30 mm mellan upprullningsdonets låsningslägen. Efter en bakåtriktad rörelse av bäraren skall bältet antingen förbli i sitt ursprungsläge eller återgå till detta läge automatiskt vid en efterföljande framåtriktad rörelse av bäraren.

| 6.2.5.2.2 | Om upprullningsdonet är en del av ett höftbälte får bandets upprullningskraft inte vara mindre än 0,7 daN då den mäts på den fria sträckan mellan attrappen och upprullningsdonet enligt punkt 7.6.4.
  Om upprullningsdonet är en del av ett diagonalbälte får inte bandets upprullningskraft vara mindre än 0,1 daN och inte större än 0,7 daN vid likartad mätning. |
| --- | --- |

6.2.5.2.2

Om upprullningsdonet är en del av ett höftbälte får bandets upprullningskraft inte vara mindre än 0,7 daN då den mäts på den fria sträckan mellan attrappen och upprullningsdonet enligt punkt 7.6.4.

Om upprullningsdonet är en del av ett diagonalbälte får inte bandets upprullningskraft vara mindre än 0,1 daN och inte större än 0,7 daN vid likartad mätning.

| 6.2.5.2.3 | Bandet skall upprepade gånger dras ut från upprullningsdonet och tillåtas att bli upprullat upprepade gånger enligt den metod som beskrivs i punkt 7.6.1 tills 5 000 cykler har genomförts. Upprullningsdonet skall sedan underkastas den korrosionsprovning som föreskrivs i punkt 7.2 följd av den dammprovning som beskrivs i punkt 7.6.3. Därefter skall donet på ett tillfredsställande sätt genomgå ytterligare 5 000 utdragningar och upprullningar. Efter ovanstående provningar skall upprullningsdonet fungera riktigt och fortfarande uppfylla kraven i punkterna 6.2.5.2.1 och 6.2.5.2.2 ovan. |
| --- | --- |

6.2.5.2.3

Bandet skall upprepade gånger dras ut från upprullningsdonet och tillåtas att bli upprullat upprepade gånger enligt den metod som beskrivs i punkt 7.6.1 tills 5 000 cykler har genomförts. Upprullningsdonet skall sedan underkastas den korrosionsprovning som föreskrivs i punkt 7.2 följd av den dammprovning som beskrivs i punkt 7.6.3. Därefter skall donet på ett tillfredsställande sätt genomgå ytterligare 5 000 utdragningar och upprullningar. Efter ovanstående provningar skall upprullningsdonet fungera riktigt och fortfarande uppfylla kraven i punkterna 6.2.5.2.1 och 6.2.5.2.2 ovan.

6.2.5.3   Nödlåsande upprullningsdon

| 6.2.5.3.1 | Ett nödlåsande upprullningsdon skall uppfylla nedanstående villkor då det provas enligt punkt 7.6.2. För upprullningsdon med enkelfunktion enligt punkt 2.14.4.1 gäller endast kraven beträffande fordonets retardation. |
| --- | --- |

6.2.5.3.1

Ett nödlåsande upprullningsdon skall uppfylla nedanstående villkor då det provas enligt punkt 7.6.2. För upprullningsdon med enkelfunktion enligt punkt 2.14.4.1 gäller endast kraven beträffande fordonets retardation.

| 6.2.5.3.1.1 | Låsningen måste ha inträffat när fordonets retardation uppgår till 0,45 g (5) för upprullningsdon av typ 4 eller 0,85 g för upprullningsdon av typ 4N. |
| --- | --- |

6.2.5.3.1.1

Låsningen måste ha inträffat när fordonets retardation uppgår till 0,45 g (5) för upprullningsdon av typ 4 eller 0,85 g för upprullningsdon av typ 4N.

| 6.2.5.3.1.2 | Det skall inte låsas vid bandaccelerationer som i utdragningsriktningen uppgår till mindre än 0,8 g för upprullningsdon av typ 4 eller 1,0 g för upprullningsdon av typ 4N. |
| --- | --- |

6.2.5.3.1.2

Det skall inte låsas vid bandaccelerationer som i utdragningsriktningen uppgår till mindre än 0,8 g för upprullningsdon av typ 4 eller 1,0 g för upprullningsdon av typ 4N.

| 6.2.5.3.1.3 | Det skall inte låsas när dess avkänningsanordning lutas 12o eller mindre i varje riktning från det monteringsläge som anges av tillverkaren. |
| --- | --- |

6.2.5.3.1.3

Det skall inte låsas när dess avkänningsanordning lutas 12o eller mindre i varje riktning från det monteringsläge som anges av tillverkaren.

| 6.2.5.3.1.4 | Det skall låsas när dess avkänningsanordning lutas mer än 27o när det gäller upprullningsdon av typ 4 eller 40o när det gäller upprullningsdon av typ 4N i varje riktning från det monteringsläge som anges av tillverkaren. |
| --- | --- |

6.2.5.3.1.4

Det skall låsas när dess avkänningsanordning lutas mer än 27o när det gäller upprullningsdon av typ 4 eller 40o när det gäller upprullningsdon av typ 4N i varje riktning från det monteringsläge som anges av tillverkaren.

| 6.2.5.3.1.5 | I fall då manövreringen av ett upprullningsdon är beroende av en extern signal eller kraftkälla skall dess konstruktion garantera att upprullningsdonet låses automatiskt vid avbrott i den signalen eller kraftkällan. Detta krav behöver dock inte uppfyllas för upprullningsdon med flerfunktion, förutsatt att endast en funktion är beroende av en extern signal eller kraftkälla och att avbrottet i signalen eller kraftkällan visas optiskt eller akustiskt för föraren. |
| --- | --- |

6.2.5.3.1.5

I fall då manövreringen av ett upprullningsdon är beroende av en extern signal eller kraftkälla skall dess konstruktion garantera att upprullningsdonet låses automatiskt vid avbrott i den signalen eller kraftkällan. Detta krav behöver dock inte uppfyllas för upprullningsdon med flerfunktion, förutsatt att endast en funktion är beroende av en extern signal eller kraftkälla och att avbrottet i signalen eller kraftkällan visas optiskt eller akustiskt för föraren.

| 6.2.5.3.2 | Vid provning enligt punkt 7.6.2 skall ett nödlåsande upprullningsdon med flerfunktion, varav en är bandkännande, uppfylla de angivna kraven och även låsas när bandaccelerationen uppgår till minst 2,0 g i utdragningsriktningen. |
| --- | --- |

6.2.5.3.2

Vid provning enligt punkt 7.6.2 skall ett nödlåsande upprullningsdon med flerfunktion, varav en är bandkännande, uppfylla de angivna kraven och även låsas när bandaccelerationen uppgår till minst 2,0 g i utdragningsriktningen.

| 6.2.5.3.3 | För provningar som nämns i punkterna 6.2.5.3.1 och 6.2.5.3.2 ovan får den bandrörelse som kan inträffa innan upprullningsdonet låses uppgå till högst 50 mm med början vid den längd som anges i punkt 7.6.2.1. För provningar som nämns i punkt 6.2.5.3.1.2 ovan får låsning inte inträffa förrän minst de första 50 mm av bandet rullats av med början vid den längd som anges i punkt 7.6.2.1. |
| --- | --- |

6.2.5.3.3

För provningar som nämns i punkterna 6.2.5.3.1 och 6.2.5.3.2 ovan får den bandrörelse som kan inträffa innan upprullningsdonet låses uppgå till högst 50 mm med början vid den längd som anges i punkt 7.6.2.1. För provningar som nämns i punkt 6.2.5.3.1.2 ovan får låsning inte inträffa förrän minst de första 50 mm av bandet rullats av med början vid den längd som anges i punkt 7.6.2.1.

| 6.2.5.3.4 | Om upprullningsdonet är en del av ett höftbälte får bandets upprullningskraft inte vara mindre än 0,7 daN då den mäts på den fria sträckan mellan provdockan och upprullningsdonet enligt punkt 7.6.4.
  Om upprullningsdonet är en del av ett diagonalbälte får bandets upprullningskraft inte vara mindre än 0,1 daN och inte större än 0,7 daN vid likartad mätning, med undantag för bälte försett med en spänningsreducerande anordning, då upprullningskraften kan minskas till 0,05 daN, men endast under den tid då en sådan anordning är i driftläge. Om bandet löper genom en styrning eller trissa skall upprullningskraften mätas på den fria sträckan mellan provdockan och styrningen eller trissan.
  Om enheten innehåller en anordning som genom en manuell eller automatisk manöver hindrar bandet från att bli helt upprullat får denna anordning inte manövreras när dessa krav kontrolleras.
  Om enheten innehåller en spänningsreducerande anordning skall bandets ovan beskrivna upprullningskraft mätas både när anordningen är i driftläge och när anordningen inte är i driftlägen när dessa krav kontrolleras före och efter uthållighetsprovningar enligt 6.2.5.3.5. |
| --- | --- |

6.2.5.3.4

Om upprullningsdonet är en del av ett höftbälte får bandets upprullningskraft inte vara mindre än 0,7 daN då den mäts på den fria sträckan mellan provdockan och upprullningsdonet enligt punkt 7.6.4.

Om upprullningsdonet är en del av ett diagonalbälte får bandets upprullningskraft inte vara mindre än 0,1 daN och inte större än 0,7 daN vid likartad mätning, med undantag för bälte försett med en spänningsreducerande anordning, då upprullningskraften kan minskas till 0,05 daN, men endast under den tid då en sådan anordning är i driftläge. Om bandet löper genom en styrning eller trissa skall upprullningskraften mätas på den fria sträckan mellan provdockan och styrningen eller trissan.

Om enheten innehåller en anordning som genom en manuell eller automatisk manöver hindrar bandet från att bli helt upprullat får denna anordning inte manövreras när dessa krav kontrolleras.

Om enheten innehåller en spänningsreducerande anordning skall bandets ovan beskrivna upprullningskraft mätas både när anordningen är i driftläge och när anordningen inte är i driftlägen när dessa krav kontrolleras före och efter uthållighetsprovningar enligt 6.2.5.3.5.

| 6.2.5.3.5 | Bandet skall upprepade gånger dras ut från upprullningsdonet och tillåtas att bli upprullat upprepade gånger enligt den metod som beskrivs i punkt 7.6.1 tills 40 000 cykler har genomförts. Upprullningsdonet skall sedan underkastas den korrosionsprovning som föreskrivs i punkt 7.2 följd av den dammprovning som beskrivs i punkt 7.6.3. Därefter skall det på ett tillfredsställande sätt genomgå ytterligare 5 000 cykler (vilket gör totalt 45 000).
  Om enheten innehåller en spänningsreducerande anordning skall ovannämnda provningar genomföras enligt villkor att den spänningsreducerande anordningen är i driftläge och inte i driftläge.
  Efter ovannämnda provningar skall upprullningsdonet fungera riktigt och fortfarande uppfylla kraven i punkterna 6.2.5.3.1, 6.2.5.3.3 och 6.2.5.3.4 ovan. |
| --- | --- |

6.2.5.3.5

Bandet skall upprepade gånger dras ut från upprullningsdonet och tillåtas att bli upprullat upprepade gånger enligt den metod som beskrivs i punkt 7.6.1 tills 40 000 cykler har genomförts. Upprullningsdonet skall sedan underkastas den korrosionsprovning som föreskrivs i punkt 7.2 följd av den dammprovning som beskrivs i punkt 7.6.3. Därefter skall det på ett tillfredsställande sätt genomgå ytterligare 5 000 cykler (vilket gör totalt 45 000).

Om enheten innehåller en spänningsreducerande anordning skall ovannämnda provningar genomföras enligt villkor att den spänningsreducerande anordningen är i driftläge och inte i driftläge.

Efter ovannämnda provningar skall upprullningsdonet fungera riktigt och fortfarande uppfylla kraven i punkterna 6.2.5.3.1, 6.2.5.3.3 och 6.2.5.3.4 ovan.

| 6.2.5.4 | Upprullningsdon skall, efter uthållighetsprovning enligt punkt 6.2.5.3.5 och omedelbart efter mätningen av upprullningskraft enligt punkt 6.2.5.3.4, uppfylla båda av de två närmast följande kraven: |
| --- | --- |

6.2.5.4

Upprullningsdon skall, efter uthållighetsprovning enligt punkt 6.2.5.3.5 och omedelbart efter mätningen av upprullningskraft enligt punkt 6.2.5.3.4, uppfylla båda av de två närmast följande kraven:

| 6.2.5.4.1 | När upprullningsdon, med undantag av automatiskt låsande upprullningsdon, provas enligt punkt 7.6.4.2 skall upprullningsdonen kunna förhindra slack mellan bål och bälte. |
| --- | --- |

6.2.5.4.1

När upprullningsdon, med undantag av automatiskt låsande upprullningsdon, provas enligt punkt 7.6.4.2 skall upprullningsdonen kunna förhindra slack mellan bål och bälte.

| 6.2.5.4.2 | När låsbeslaget öppnas för att frigöra tungan skall upprullningsdonet ensamt kunna rulla upp bandet helt och hållet. |
| --- | --- |

6.2.5.4.2

När låsbeslaget öppnas för att frigöra tungan skall upprullningsdonet ensamt kunna rulla upp bandet helt och hållet.

6.2.6   Bältesförsträckare

| 6.2.6.1 | När bältesförsträckaren har genomgått korrosionsprovning enligt punkt 7.2 skall den (inklusive kollisionsgivaren, som skall vara kopplad till anordningen med originalkontakterna men utan ström) fungera normalt. |
| --- | --- |

6.2.6.1

När bältesförsträckaren har genomgått korrosionsprovning enligt punkt 7.2 skall den (inklusive kollisionsgivaren, som skall vara kopplad till anordningen med originalkontakterna men utan ström) fungera normalt.

| 6.2.6.2 | Det skall kontrolleras att oavsiktlig manövrering av anordningen inte medför risk för kroppsskada på bäraren. |
| --- | --- |

6.2.6.2

Det skall kontrolleras att oavsiktlig manövrering av anordningen inte medför risk för kroppsskada på bäraren.

| 6.2.6.3 | För bältesförsträckare med laddning: |
| --- | --- |

6.2.6.3

För bältesförsträckare med laddning:

| 6.2.6.3.1 | När bältesförsträckaren har genomgått behandling enligt punkt 7.9.2 får den inte ha aktiverats av temperaturen och bältesförsträckaren skall fungera normalt. |
| --- | --- |

6.2.6.3.1

När bältesförsträckaren har genomgått behandling enligt punkt 7.9.2 får den inte ha aktiverats av temperaturen och bältesförsträckaren skall fungera normalt.

| 6.2.6.3.2 | Försiktighetsåtgärder skall vidtas för att förhindra att de heta gaserna antänder lättantändliga material i närheten. |
| --- | --- |

6.2.6.3.2

Försiktighetsåtgärder skall vidtas för att förhindra att de heta gaserna antänder lättantändliga material i närheten.

6.3   Band

6.3.1   Allmänt

| 6.3.1.1 | Bandens egenskaper skall vara sådana att de garanterar att trycket på bärarens kropp fördelas så jämnt som möjligt över hela bandbredden och att banden inte vrider sig ens vid belastning. Banden skall ha energiupptagande och energispridande egenskaper. Banden skall ha stadkanter som inte repas upp vid användning. |
| --- | --- |

6.3.1.1

Bandens egenskaper skall vara sådana att de garanterar att trycket på bärarens kropp fördelas så jämnt som möjligt över hela bandbredden och att banden inte vrider sig ens vid belastning. Banden skall ha energiupptagande och energispridande egenskaper. Banden skall ha stadkanter som inte repas upp vid användning.

| 6.3.1.2 | Bandets bredd vid en belastning på 980 daN får inte vara mindre än 46 mm. Detta mått skall mätas under den brotthållfasthetsprovning som föreskrivs i punkt 7.4.2 och utan att maskinen stoppas. |
| --- | --- |

6.3.1.2

Bandets bredd vid en belastning på 980 daN får inte vara mindre än 46 mm. Detta mått skall mätas under den brotthållfasthetsprovning som föreskrivs i punkt 7.4.2 och utan att maskinen stoppas.

6.3.2   Hållfasthet efter rumskonditionering

För de två bandexemplar som behandlats i överensstämmelse med punkt 7.4.1.1 får bandens brottbelastning enligt punkt 7.4.2 nedan inte vara mindre än 1 470 daN. Skillnaden mellan brottbelastningarna för de två provexemplaren får inte överstiga 10 % av den större av de uppmätta brottbelastningarna.

6.3.3   Hållfasthet efter särskild konditionering

För de två bandexemplar som behandlats i överensstämmelse med en av bestämmelserna i punkt 7.4.1 (utom 7.4.1.1) nedan, får bandets brottbelastning inte vara mindre än 75 % av medelvärdet av de belastningar som bestämts med den provning som nämns i punkt 6.3.2 och inte mindre än 1 470 daN. Den tekniska tjänsten kan utesluta en eller flera av dessa provningar om sammansättningen av det använda materialet eller upplysningar som redan är tillgängliga gör en eller flera provningar överflödiga.

6.4   Bältesenhet eller fasthållningsanordning

6.4.1   Dynamisk provning

| 6.4.1.1 | Bältesenheten eller fasthållningsanordningen skall genomgå en dynamisk provning i överensstämmelse med punkt 7.7 nedan. |
| --- | --- |

6.4.1.1

Bältesenheten eller fasthållningsanordningen skall genomgå en dynamisk provning i överensstämmelse med punkt 7.7 nedan.

| 6.4.1.2 | Den dynamiska provningen skall utföras på två bältesenheter som inte belastats tidigare, utom i fråga om bältesenheter som ingår i fasthållningsanordningar, varvid den dynamiska provningen skall utföras på de fasthållningsanordningar som är avsedda för ett sammanhängande säte som inte belastats tidigare. Låsbeslagen på de bältesenheter som skall provas skall ha uppfyllt kraven i punkt 6.2.2.4 ovan. För bilbälten med upprullningsdon skall upprullningsdonet ha genomgått den dammprovning som föreskrivs i punkt 7.6.3. För säkerhetsbälten eller fasthållningsanordningar som är försedda med bältesförsträckare med laddningar skall bältesförsträckaren dessutom ha genomgått den behandling som anges i punkt 7.9.2. |
| --- | --- |

6.4.1.2

Den dynamiska provningen skall utföras på två bältesenheter som inte belastats tidigare, utom i fråga om bältesenheter som ingår i fasthållningsanordningar, varvid den dynamiska provningen skall utföras på de fasthållningsanordningar som är avsedda för ett sammanhängande säte som inte belastats tidigare. Låsbeslagen på de bältesenheter som skall provas skall ha uppfyllt kraven i punkt 6.2.2.4 ovan. För bilbälten med upprullningsdon skall upprullningsdonet ha genomgått den dammprovning som föreskrivs i punkt 7.6.3. För säkerhetsbälten eller fasthållningsanordningar som är försedda med bältesförsträckare med laddningar skall bältesförsträckaren dessutom ha genomgått den behandling som anges i punkt 7.9.2.

| 6.4.1.2.1 | Bältena skall ha underkastats den korrosionsprovning som beskrivs i punkt 7.2, varefter låsbeslagen skall underkastas ytterligare 500 öppnings- och stängningsmoment under normala användningsvillkor. |
| --- | --- |

6.4.1.2.1

Bältena skall ha underkastats den korrosionsprovning som beskrivs i punkt 7.2, varefter låsbeslagen skall underkastas ytterligare 500 öppnings- och stängningsmoment under normala användningsvillkor.

| 6.4.1.2.2 | Säkerhetsbälten med upprullningsdon skall ha genomgått antingen de provningar som beskrivs i punkt 6.2.5.2 eller de som beskrivs i punkt 6.2.5.3. Om ett upprullningsdon redan har genomgått korrosionsprovningen i enlighet med föreskrifterna i punkt 6.4.1.2.1 ovan, behöver denna provning dock inte upprepas. |
| --- | --- |

6.4.1.2.2

Säkerhetsbälten med upprullningsdon skall ha genomgått antingen de provningar som beskrivs i punkt 6.2.5.2 eller de som beskrivs i punkt 6.2.5.3. Om ett upprullningsdon redan har genomgått korrosionsprovningen i enlighet med föreskrifterna i punkt 6.4.1.2.1 ovan, behöver denna provning dock inte upprepas.

| 6.4.1.2.3 | För ett bälte avsett att användas med en bältesjusteringsanordning för höjd, enligt definitionen i punkt 2.14.6 ovan, skall provningen utföras med anordningen inställd i den mest ogynnsamma positionen (positionerna), vilken skall väljas av den tekniska tjänst som har ansvaret för provningarna. Om bältesjusteringsanordningen för höjd utgörs av bältesförankringen, vilket är godkänt enligt bestämmelserna i föreskrifter nr 14, får den tekniska tjänst som har ansvaret för provningarna emellertid, efter eget gottfinnande, tillämpa bestämmelserna i punkt 7.7.1 nedan. |
| --- | --- |

6.4.1.2.3

För ett bälte avsett att användas med en bältesjusteringsanordning för höjd, enligt definitionen i punkt 2.14.6 ovan, skall provningen utföras med anordningen inställd i den mest ogynnsamma positionen (positionerna), vilken skall väljas av den tekniska tjänst som har ansvaret för provningarna. Om bältesjusteringsanordningen för höjd utgörs av bältesförankringen, vilket är godkänt enligt bestämmelserna i föreskrifter nr 14, får den tekniska tjänst som har ansvaret för provningarna emellertid, efter eget gottfinnande, tillämpa bestämmelserna i punkt 7.7.1 nedan.

| 6.4.1.2.4 | För säkerhetsbälte med försträckningsanordning får den minsta förskjutning som anges i punkt 6.4.1.3.2 nedan minskas med hälften. För denna provning skall försträckningsanordningen vara i funktion. |
| --- | --- |

6.4.1.2.4

För säkerhetsbälte med försträckningsanordning får den minsta förskjutning som anges i punkt 6.4.1.3.2 nedan minskas med hälften. För denna provning skall försträckningsanordningen vara i funktion.

| 6.4.1.2.5 | Före en dynamisk provning skall säkerhetsbälte med spänningsreducerande anordning genomgå uthållighetsprovning med anordningen i driftläge enligt punkt 6.2.5.3.5. Därefter skall den dynamiska provningen genomföras med den spänningsreducerande anordningen i driftläge. |
| --- | --- |

6.4.1.2.5

Före en dynamisk provning skall säkerhetsbälte med spänningsreducerande anordning genomgå uthållighetsprovning med anordningen i driftläge enligt punkt 6.2.5.3.5. Därefter skall den dynamiska provningen genomföras med den spänningsreducerande anordningen i driftläge.

| 6.4.1.3 | Under provningen skall följande krav uppfyllas: |
| --- | --- |

6.4.1.3

Under provningen skall följande krav uppfyllas:

| 6.4.1.3.1 | Ingen del av en bältesenhet eller en fasthållningsanordning som håller den åkande får gå sönder och inget spärrsystem och ingen spärr- eller förskjutningsanordning får frigöras eller öppnas, och |
| --- | --- |

6.4.1.3.1

Ingen del av en bältesenhet eller en fasthållningsanordning som håller den åkande får gå sönder och inget spärrsystem och ingen spärr- eller förskjutningsanordning får frigöras eller öppnas, och

| 6.4.1.3.2 | provdockans förskjutning framåt skall vara mellan 80 och 200 mm i höftnivå för höftbälten. För andra bältestyper skall förskjutningen framåt vara mellan 80 och 200 mm i höftnivå och mellan 100 och 300 mm i bröstnivå. För fyrpunktsbälte kan de minsta förskjutningar som anges ovan minskas med hälften. Dessa förskjutningar är förskjutningarna i förhållande till de mätpunkter som visas i bilaga 7, figur 6 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

6.4.1.3.2

provdockans förskjutning framåt skall vara mellan 80 och 200 mm i höftnivå för höftbälten. För andra bältestyper skall förskjutningen framåt vara mellan 80 och 200 mm i höftnivå och mellan 100 och 300 mm i bröstnivå. För fyrpunktsbälte kan de minsta förskjutningar som anges ovan minskas med hälften. Dessa förskjutningar är förskjutningarna i förhållande till de mätpunkter som visas i bilaga 7, figur 6 till dessa föreskrifter.

| 6.4.1.3.3 | För säkerhetsbälte avsett att användas i ett yttre framsäte, som skyddas av en krockkudde framför, får bröstreferenspunktens förskjutning överstiga den som anges i punkt 6.4.1.3.2 ovan, om dess hastighet vid detta värde inte överstiger 24 km/h. |
| --- | --- |

6.4.1.3.3

För säkerhetsbälte avsett att användas i ett yttre framsäte, som skyddas av en krockkudde framför, får bröstreferenspunktens förskjutning överstiga den som anges i punkt 6.4.1.3.2 ovan, om dess hastighet vid detta värde inte överstiger 24 km/h.

| 6.4.1.4 | För fasthållningsanordningar gäller följande: |
| --- | --- |

6.4.1.4

För fasthållningsanordningar gäller följande:

| 6.4.1.4.1 | Rörelsen i bröstreferenspunkten får överstiga den som anges i punkt 6.4.1.3.2 ovan om det kan visas, antingen genom beräkning eller genom ytterligare en provning, att ingen del av bålen eller huvudet på den provdocka som används för den dynamiska provningen kan komma i kontakt med någon framförvarande styv fordonsdel, bortsett från bröstkorgens kontakt med styrinrättningen om den senare uppfyller kraven i föreskrifter nr 12 och under förutsättning att beröring inte inträffar vid en hastighet på mer än 24 km/tim. För denna bedömning skall sätet anses befinna sig i det läge som anges i punkt 7.7.1.5 nedan. |
| --- | --- |

6.4.1.4.1

Rörelsen i bröstreferenspunkten får överstiga den som anges i punkt 6.4.1.3.2 ovan om det kan visas, antingen genom beräkning eller genom ytterligare en provning, att ingen del av bålen eller huvudet på den provdocka som används för den dynamiska provningen kan komma i kontakt med någon framförvarande styv fordonsdel, bortsett från bröstkorgens kontakt med styrinrättningen om den senare uppfyller kraven i föreskrifter nr 12 och under förutsättning att beröring inte inträffar vid en hastighet på mer än 24 km/tim. För denna bedömning skall sätet anses befinna sig i det läge som anges i punkt 7.7.1.5 nedan.

| 6.4.1.4.2 | I fordon där sådana anordningar används skall de förskjutnings- och spärranordningar som tillåter de åkande i samtliga säten att lämna fordonet fortfarande kunna manövreras för hand efter den dynamiska provningen. |
| --- | --- |

6.4.1.4.2

I fordon där sådana anordningar används skall de förskjutnings- och spärranordningar som tillåter de åkande i samtliga säten att lämna fordonet fortfarande kunna manövreras för hand efter den dynamiska provningen.

| 6.4.1.5 | Undantag: om den övre förankringen på sätet omfattas av undantaget i föreskrifter nr 14, punkt 7.4, kan förskjutningarna för en fasthållningsanordning vara större än de som anges i punkt 6.4.1.3.2. |
| --- | --- |

6.4.1.5

Undantag: om den övre förankringen på sätet omfattas av undantaget i föreskrifter nr 14, punkt 7.4, kan förskjutningarna för en fasthållningsanordning vara större än de som anges i punkt 6.4.1.3.2.

6.4.2   Hållfasthet efter nötningsförfarande

| 6.4.2.1 | För båda provexemplaren som behandlats i överensstämmelse med punkt 7.4.1.6 nedan, skall brottbelastningen bestämmas enligt punkt 7.4.2 och 7.5 nedan. Belastningen skall vara minst 75 % av medelvärdet för de brottbelastningar som bestämts under provningarna på icke nötta band och inte vara mindre än den minsta belastning som angetts för de föremål som provas. Skillnader i brotthållfasthet mellan de två provexemplaren får inte överskrida 20 % av den högsta uppmätta brotthållfastheten. För förfaranden av typ 1 och typ 2 skall brotthållfasthetsprovningen endast utföras på bandexemplar (7.4.2). För förfarande av typ 3 skall brotthållfasthetsprovningen utföras på bandet i kombination med den berörda metalldelen (7.5). |
| --- | --- |

6.4.2.1

För båda provexemplaren som behandlats i överensstämmelse med punkt 7.4.1.6 nedan, skall brottbelastningen bestämmas enligt punkt 7.4.2 och 7.5 nedan. Belastningen skall vara minst 75 % av medelvärdet för de brottbelastningar som bestämts under provningarna på icke nötta band och inte vara mindre än den minsta belastning som angetts för de föremål som provas. Skillnader i brotthållfasthet mellan de två provexemplaren får inte överskrida 20 % av den högsta uppmätta brotthållfastheten. För förfaranden av typ 1 och typ 2 skall brotthållfasthetsprovningen endast utföras på bandexemplar (7.4.2). För förfarande av typ 3 skall brotthållfasthetsprovningen utföras på bandet i kombination med den berörda metalldelen (7.5).

| 6.4.2.2 | De delar av bältesenheten som skall genomgå ett nötningsförfarande anges i följande tabell och de förfaranden som kan var lämpliga för dem visas med ”x”. Ett nytt provexemplar skall användas för varje förfarande. | Förfarande 1 | Förfarande 2 | Förfarande 3 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Fäste | — | — | x |
| Styrning eller trissa | — | x | — |
| Låsbeslagsögla | — | x | x |
| Justeringsanordning | x | — | x |
| Delar sydda på bandet | — | — | x |

6.4.2.2

De delar av bältesenheten som skall genomgå ett nötningsförfarande anges i följande tabell och de förfaranden som kan var lämpliga för dem visas med ”x”. Ett nytt provexemplar skall användas för varje förfarande.

Förfarande 1

Förfarande 2

Förfarande 3

Fäste

—

—

x

Styrning eller trissa

—

x

—

Låsbeslagsögla

—

x

x

Justeringsanordning

x

—

x

Delar sydda på bandet

—

—

x

7.   PROVNINGAR

7.1   Användning av provexemplar som tillhandahållits för godkännande av en typ av bälte eller fasthållningsanordning (se bilaga 13 till dessa föreskrifter)

| 7.1.1 | Två bälten eller fasthållningsanordningar behövs för granskning av låsbeslaget, köldprovning av låsbeslaget, den köldprovning som beskrivs i punkt 7.5.4 nedan när så är nödvändigt, uthållighetsprovning av låsbeslaget, korrosionsprovning av bältet, manövreringsprovning av upprullningsdonet, den dynamiska provningen och provningen av låsbeslagets öppning efter den dynamiska provningen. Ett av dessa två provexemplar skall användas för granskning av bältet eller fasthållningsanordningen. |
| --- | --- |

7.1.1

Två bälten eller fasthållningsanordningar behövs för granskning av låsbeslaget, köldprovning av låsbeslaget, den köldprovning som beskrivs i punkt 7.5.4 nedan när så är nödvändigt, uthållighetsprovning av låsbeslaget, korrosionsprovning av bältet, manövreringsprovning av upprullningsdonet, den dynamiska provningen och provningen av låsbeslagets öppning efter den dynamiska provningen. Ett av dessa två provexemplar skall användas för granskning av bältet eller fasthållningsanordningen.

| 7.1.2 | Ett bälte eller en fasthållningsanordning behövs för granskning av låsbeslaget och hållfasthetsprovning av låsbeslaget, fästenas infästningar, bältets justeringsanordningar och, när så är nödvändigt, upprullningsdonen. |
| --- | --- |

7.1.2

Ett bälte eller en fasthållningsanordning behövs för granskning av låsbeslaget och hållfasthetsprovning av låsbeslaget, fästenas infästningar, bältets justeringsanordningar och, när så är nödvändigt, upprullningsdonen.

| 7.1.3 | Två bälten eller fasthållningsanordningar behövs för granskning av låsbeslaget, provningen av mikroglidningen och nötningsprovningen. Manövreringsprovningen av bältets justeringsanordning skall utföras på ett av dessa två provexemplar. |
| --- | --- |

7.1.3

Två bälten eller fasthållningsanordningar behövs för granskning av låsbeslaget, provningen av mikroglidningen och nötningsprovningen. Manövreringsprovningen av bältets justeringsanordning skall utföras på ett av dessa två provexemplar.

| 7.1.4 | Bandexemplaret skall användas för provning av bandets brotthållfasthet. En del av detta exemplar skall sparas så länge typgodkännandet är giltigt. |
| --- | --- |

7.1.4

Bandexemplaret skall användas för provning av bandets brotthållfasthet. En del av detta exemplar skall sparas så länge typgodkännandet är giltigt.

7.2   Korrosionsprovning

| 7.2.1 | En fullständig bilbältesenhet skall placeras i ett provrum enligt bilaga 12 till dessa föreskrifter. För en anordning med upprullningsdon skall bandet vara avrullat i sin fulla längd minus 300 ± 3 mm. Med undantag för korta avbrott som kan behövas, t.ex. för kontroll och påfyllning av saltlösning, skall provningen fortgå oavbrutet under 50 timmar. |
| --- | --- |

7.2.1

En fullständig bilbältesenhet skall placeras i ett provrum enligt bilaga 12 till dessa föreskrifter. För en anordning med upprullningsdon skall bandet vara avrullat i sin fulla längd minus 300 ± 3 mm. Med undantag för korta avbrott som kan behövas, t.ex. för kontroll och påfyllning av saltlösning, skall provningen fortgå oavbrutet under 50 timmar.

| 7.2.2 | När provningen avslutas skall anordningen tvättas försiktigt eller doppas i rent rinnande vatten med en temperatur som inte överstiger 38 oC så att saltavlagringar som kan ha bildats avlägsnas, varefter anordningen skall torka i rumstemperatur under 24 timmar innan den kontrolleras enligt punkt 6.2.1.2 ovan. |
| --- | --- |

7.2.2

När provningen avslutas skall anordningen tvättas försiktigt eller doppas i rent rinnande vatten med en temperatur som inte överstiger 38 oC så att saltavlagringar som kan ha bildats avlägsnas, varefter anordningen skall torka i rumstemperatur under 24 timmar innan den kontrolleras enligt punkt 6.2.1.2 ovan.

7.3   Mikroglidprovning (se bilaga 11, figur 3 till dessa föreskrifter)

| 7.3.1 | De provexemplar som skall genomgå mikroglidprovningen skall under en tid av minst 24 timmar före provningen förvaras i en atmosfär som har temperaturen 20 ± 5 oC och en relativ luftfuktighet på 65 ± 5 %. Provningen skall utföras vid en temperatur mellan 15 oC och 30 oC. |
| --- | --- |

7.3.1

De provexemplar som skall genomgå mikroglidprovningen skall under en tid av minst 24 timmar före provningen förvaras i en atmosfär som har temperaturen 20 ± 5 oC och en relativ luftfuktighet på 65 ± 5 %. Provningen skall utföras vid en temperatur mellan 15 oC och 30 oC.

| 7.3.2 | Det skall säkerställas att justeringsanordningens fria del antingen pekar uppåt eller nedåt på provbänken, på samma sätt som i fordonet. |
| --- | --- |

7.3.2

Det skall säkerställas att justeringsanordningens fria del antingen pekar uppåt eller nedåt på provbänken, på samma sätt som i fordonet.

| 7.3.3 | En belastning på 5 daN skall fästas i banddelens nedre ände. Den andra änden skall utsättas för en fram- och återgående rörelse med en total slaglängd på 300 ± 20 mm (se figur). |
| --- | --- |

7.3.3

En belastning på 5 daN skall fästas i banddelens nedre ände. Den andra änden skall utsättas för en fram- och återgående rörelse med en total slaglängd på 300 ± 20 mm (se figur).

| 7.3.4 | Om det finns en fri ände som fungerar som reservband får den inte på något sätt vara fäst eller fastklämd i den del som belastas. |
| --- | --- |

7.3.4

Om det finns en fri ände som fungerar som reservband får den inte på något sätt vara fäst eller fastklämd i den del som belastas.

| 7.3.5 | Det skall säkerställas att bandet på provbänken i icke sträckt läge faller ned från justeringsanordningen i en konkav kurva, på samma sätt som i fordonet. Lasten på 5 daN som anbringas på provbänken skall styras vertikalt på ett sådant sätt att lasten hindras från att pendla och bältet från att vrida sig. Fästanordningen skall vara monterad på lasten på 5 daN på samma sätt som i fordonet. |
| --- | --- |

7.3.5

Det skall säkerställas att bandet på provbänken i icke sträckt läge faller ned från justeringsanordningen i en konkav kurva, på samma sätt som i fordonet. Lasten på 5 daN som anbringas på provbänken skall styras vertikalt på ett sådant sätt att lasten hindras från att pendla och bältet från att vrida sig. Fästanordningen skall vara monterad på lasten på 5 daN på samma sätt som i fordonet.

| 7.3.6 | Innan den egentliga provningen inleds skall en serie på 20 cykler genomföras så att det självåtdragande systemet ställer in sig korrekt. |
| --- | --- |

7.3.6

Innan den egentliga provningen inleds skall en serie på 20 cykler genomföras så att det självåtdragande systemet ställer in sig korrekt.

| 7.3.7 | 1 000 cykler skall genomföras med en frekvens på 0,5 cykler per sekund, med en total slaglängd på 300 ± 20 mm. Lasten på 5 daN skall endast anbringas under den tid som motsvarar en slaglängd på 100 ± 20 mm för varje halvperiod. |
| --- | --- |

7.3.7

1 000 cykler skall genomföras med en frekvens på 0,5 cykler per sekund, med en total slaglängd på 300 ± 20 mm. Lasten på 5 daN skall endast anbringas under den tid som motsvarar en slaglängd på 100 ± 20 mm för varje halvperiod.

7.4   Behandling av band och provning av brotthållfastheten (statisk)

7.4.1   Behandling av band för provning av brotthållfastheten

De provbitar som klippts av bandet som avses i punkt 3.2.4 ovan skall behandlas enligt följande:

7.4.1.1   Temperaturbehandling och hygrometri

Bandet skall under en tid av minst 24 timmar före provningen förvaras i en atmosfär som har temperaturen 20 ± 5 oC och en relativ luftfuktighet på 65 ± 5 %. Om provningen inte utförs omedelbart efter behandlingen skall provbiten placeras i en hermetiskt sluten behållare tills provningen inleds. Brottbelastningen skall bestämmas inom fem minuter efter att bandet tagits ut från behandlingsatmosfären eller behållaren.

7.4.1.2   Ljusbehandling

| 7.4.1.2.1 | Bestämmelserna i rekommendation ISO 105-BO2 (1978) skall gälla. Bandet skall utsättas för ljus under den tid som krävs för att åstadkomma blekning av standardblått nr 7 till en nyans som motsvarar grad 4 på gråskalan för standardblått nr 7. |
| --- | --- |

7.4.1.2.1

Bestämmelserna i rekommendation ISO 105-BO2 (1978) skall gälla. Bandet skall utsättas för ljus under den tid som krävs för att åstadkomma blekning av standardblått nr 7 till en nyans som motsvarar grad 4 på gråskalan för standardblått nr 7.

| 7.4.1.2.2 | Efter exponeringen skall bandet förvaras under minst 24 timmar i en atmosfär som har en temperatur på 20 ± 5 oC och en relativ luftfuktighet på 65 ± 5 %. Om provningen inte utförs omedelbart efter behandlingen skall provbiten placeras i en hermetiskt sluten behållare tills provningen inleds. Brottbelastningen skall bestämmas inom fem minuter efter att bandet tagits ut från behandlingsanläggningen. |
| --- | --- |

7.4.1.2.2

Efter exponeringen skall bandet förvaras under minst 24 timmar i en atmosfär som har en temperatur på 20 ± 5 oC och en relativ luftfuktighet på 65 ± 5 %. Om provningen inte utförs omedelbart efter behandlingen skall provbiten placeras i en hermetiskt sluten behållare tills provningen inleds. Brottbelastningen skall bestämmas inom fem minuter efter att bandet tagits ut från behandlingsanläggningen.

7.4.1.3   Köldbehandling

| 7.4.1.3.1 | Bandet skall under minst 24 timmar förvaras i en atmosfär som har temperaturen 20 ± 5 oC och en relativ luftfuktighet på 65 ± 5 %. |
| --- | --- |

7.4.1.3.1

Bandet skall under minst 24 timmar förvaras i en atmosfär som har temperaturen 20 ± 5 oC och en relativ luftfuktighet på 65 ± 5 %.

| 7.4.1.3.2 | Bandet skall sedan under 1,5 timme förvaras på en plan yta i en köldkammare där lufttemperaturen är -30 ± 5 oC. Bandet skall sedan vikas och vecket skall belastas med en vikt på 2 kg som tidigare kylts till - 30 ± 5 oC. När bandet belastats under 30 minuter i samma köldkammare skall vikten tas bort och brottbelastningen mätas inom 5 minuter efter att bandet tagits ut från köldkammaren. |
| --- | --- |

7.4.1.3.2

Bandet skall sedan under 1,5 timme förvaras på en plan yta i en köldkammare där lufttemperaturen är -30 ± 5 oC. Bandet skall sedan vikas och vecket skall belastas med en vikt på 2 kg som tidigare kylts till - 30 ± 5 oC. När bandet belastats under 30 minuter i samma köldkammare skall vikten tas bort och brottbelastningen mätas inom 5 minuter efter att bandet tagits ut från köldkammaren.

7.4.1.4   Värmebehandling

| 7.4.1.4.1 | Bandet skall förvaras under tre timmar i ett värmeskåp i en atmosfär som har temperaturen 60 ± 5 oC och en relativ luftfuktighet på 65 ± 5 %. |
| --- | --- |

7.4.1.4.1

Bandet skall förvaras under tre timmar i ett värmeskåp i en atmosfär som har temperaturen 60 ± 5 oC och en relativ luftfuktighet på 65 ± 5 %.

| 7.4.1.4.2 | Brottbelastningen skall bestämmas inom fem minuter efter att bandet tagits ut från värmeskåpet. |
| --- | --- |

7.4.1.4.2

Brottbelastningen skall bestämmas inom fem minuter efter att bandet tagits ut från värmeskåpet.

7.4.1.5   Exponering i vatten

| 7.4.1.5.1 | Bandet skall förvaras helt nedsänkt i destillerat vatten med en tillsats av våtmedel och med en temperatur på 20 ± 5 oC under tre timmar. Alla lämpliga våtmedel för den fiber som skall provas kan användas. |
| --- | --- |

7.4.1.5.1

Bandet skall förvaras helt nedsänkt i destillerat vatten med en tillsats av våtmedel och med en temperatur på 20 ± 5 oC under tre timmar. Alla lämpliga våtmedel för den fiber som skall provas kan användas.

| 7.4.1.5.2 | Brottbelastningen skall bestämmas inom 10 minuter efter att bandet tagits upp ur vattnet. |
| --- | --- |

7.4.1.5.2

Brottbelastningen skall bestämmas inom 10 minuter efter att bandet tagits upp ur vattnet.

7.4.1.6   Nötningsförfarande

| 7.4.1.6.1 | Nötningsförfarandet skall genomföras på varje anordning där bandet kommer i kontakt med en styv bältesdel, med undantag av alla justeringsanordningar där provningen av mikroglidningen (7.3) visar att bandet glider mindre än det föreskrivna värdet, i vilket fall nötningsförfarande enligt förfarande 1 (7.4.1.6.4.1) inte kommer att vara nödvändigt. Inställningen av provningsutrustningen skall ungefärligen upprätthålla det relativa läget mellan bandet och kontaktytan. |
| --- | --- |

7.4.1.6.1

Nötningsförfarandet skall genomföras på varje anordning där bandet kommer i kontakt med en styv bältesdel, med undantag av alla justeringsanordningar där provningen av mikroglidningen (7.3) visar att bandet glider mindre än det föreskrivna värdet, i vilket fall nötningsförfarande enligt förfarande 1 (7.4.1.6.4.1) inte kommer att vara nödvändigt. Inställningen av provningsutrustningen skall ungefärligen upprätthålla det relativa läget mellan bandet och kontaktytan.

| 7.4.1.6.2 | Provexemplaren skall under en tid av minst 24 timmar före provningen förvaras i en atmosfär som har temperaturen 20 ± 5 oC och en relativ luftfuktighet på 65 ± 5 %. Under nötningsförfarandet skall omgivningens temperatur ligga mellan 15 och 30 oC. |
| --- | --- |

7.4.1.6.2

Provexemplaren skall under en tid av minst 24 timmar före provningen förvaras i en atmosfär som har temperaturen 20 ± 5 oC och en relativ luftfuktighet på 65 ± 5 %. Under nötningsförfarandet skall omgivningens temperatur ligga mellan 15 och 30 oC.

| 7.4.1.6.3 | I tabellen nedan anges de allmänna villkoren för varje nötningsförfarande. | Belastning
  daN | Frekvens
  Hz | Cykler Antal | Slaglängd
  mm |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Förfarande 1 | 2,5 | 0,5 | 5 000 | 300 ± 20 |
| Förfarande 2 | 0,5 | 0,5 | 45 000 | 300 ± 20 |
| Förfarande 3 (6) | 0 tot 5 | 0,5 | 45 000 | — |

7.4.1.6.3

I tabellen nedan anges de allmänna villkoren för varje nötningsförfarande.

Belastning

daN

Frekvens

Hz

Cykler Antal

Slaglängd

mm

Förfarande 1

2,5

0,5

5 000

300 ± 20

Förfarande 2

0,5

0,5

45 000

300 ± 20

Förfarande 3 (6)

0 tot 5

0,5

45 000

—

Den slaglängd som anges i tabellens femte kolumn är längden på den fram- och återgående rörelse som anbringas på bandet.

| 7.4.1.6.4 | Särskilda förfaranden för behandling |
| --- | --- |

7.4.1.6.4

Särskilda förfaranden för behandling

| 7.4.1.6.4.1 | Förfarande 1: för band som löper genom en justeringsanordning.
  En jämn vertikal belastning på 2,5 daN skall upprätthållas på banddelens ena ände, den andra änden skall vara fäst i en anordning som ger bandet en horisontell fram- och återgående rörelse.
  Justeringsanordningen skall placeras på det horisontella bandet så att det hålls spänt (se bilaga 11, figur 1 till dessa föreskrifter). |
| --- | --- |

7.4.1.6.4.1

Förfarande 1: för band som löper genom en justeringsanordning.

En jämn vertikal belastning på 2,5 daN skall upprätthållas på banddelens ena ände, den andra änden skall vara fäst i en anordning som ger bandet en horisontell fram- och återgående rörelse.

Justeringsanordningen skall placeras på det horisontella bandet så att det hålls spänt (se bilaga 11, figur 1 till dessa föreskrifter).

| 7.4.1.6.4.2 | Förfarande 2: för band som ändrar riktning då det löper genom en styv del.
  Under denna provning skall bandets vinklar hållas som visas i bilaga 11, figur 2, till dessa föreskrifter.
  En jämn belastning på 0,5 daN skall bibehållas under provningen.
  I de fall då bandet ändrar riktning mer än en gång då det löper genom en styv del kan belastningen på 0,5 daN ökas så att den föreskrivna bandrörelsen på 300 mm genom den styva delen uppnås. |
| --- | --- |

7.4.1.6.4.2

Förfarande 2: för band som ändrar riktning då det löper genom en styv del.

Under denna provning skall bandets vinklar hållas som visas i bilaga 11, figur 2, till dessa föreskrifter.

En jämn belastning på 0,5 daN skall bibehållas under provningen.

I de fall då bandet ändrar riktning mer än en gång då det löper genom en styv del kan belastningen på 0,5 daN ökas så att den föreskrivna bandrörelsen på 300 mm genom den styva delen uppnås.

| 7.4.1.6.4.3 | Förfarande 3: för band som är fastsatt i en styv del genom en söm eller på likartat sätt.
  Den totala fram- och återgående rörelsen skall vara 300 ± 20 mm men belastningen på 5 daN skall endast anbringas under den tid som motsvarar en slaglängd på 100 ± 20 mm för varje halvperiod (se bilaga 11, figur 3, till dessa föreskrifter). |
| --- | --- |

7.4.1.6.4.3

Förfarande 3: för band som är fastsatt i en styv del genom en söm eller på likartat sätt.

Den totala fram- och återgående rörelsen skall vara 300 ± 20 mm men belastningen på 5 daN skall endast anbringas under den tid som motsvarar en slaglängd på 100 ± 20 mm för varje halvperiod (se bilaga 11, figur 3, till dessa föreskrifter).

7.4.2   Provning av bandets brotthållfasthet (statisk provning)

| 7.4.2.1 | Provningen skall varje gång utföras på två nya bandexemplar av tillräcklig längd vilka behandlats enligt bestämmelserna i punkt 7.4.1. |
| --- | --- |

7.4.2.1

Provningen skall varje gång utföras på två nya bandexemplar av tillräcklig längd vilka behandlats enligt bestämmelserna i punkt 7.4.1.

| 7.4.2.2 | Varje band skall greppas mellan klämmorna på en dragprovningsmaskin. Klämmorna skall vara utformade så att brott på bandet undviks vid eller nära klämmorna. Draghastigheten skall vara ungefär 100 mm per minut. Provexemplarets fria längd mellan maskinens klämmor skall vid provningens början vara 200 mm ± 40 mm. |
| --- | --- |

7.4.2.2

Varje band skall greppas mellan klämmorna på en dragprovningsmaskin. Klämmorna skall vara utformade så att brott på bandet undviks vid eller nära klämmorna. Draghastigheten skall vara ungefär 100 mm per minut. Provexemplarets fria längd mellan maskinens klämmor skall vid provningens början vara 200 mm ± 40 mm.

| 7.4.2.3 | När belastningen når 980 daN skall bandets bredd mätas utan att maskinen stängs av. |
| --- | --- |

7.4.2.3

När belastningen når 980 daN skall bandets bredd mätas utan att maskinen stängs av.

| 7.4.2.4 | Spänningen skall sedan ökas tills bandet går sönder och brottbelastningen skall noteras. |
| --- | --- |

7.4.2.4

Spänningen skall sedan ökas tills bandet går sönder och brottbelastningen skall noteras.

| 7.4.2.5 | Om bandet glider eller går sönder vid någon av klämmorna eller inom 10 mm från någon av dem är provningen inte giltig och en ny skall utföras på ett annat provexemplar. |
| --- | --- |

7.4.2.5

Om bandet glider eller går sönder vid någon av klämmorna eller inom 10 mm från någon av dem är provningen inte giltig och en ny skall utföras på ett annat provexemplar.

7.5   Provning av bältesdelar som innehåller styva delar

| 7.5.1 | Låsbeslaget och justeringsanordningen skall anslutas till dragprovningsmaskinen genom de delar av bältesenheten som de normalt är fastsatta i, och belastningen skall sedan ökas till 980 daN.
  För fyrpunktsbälten skall låsbeslaget anslutas till provningsmaskinen genom de band som är fästade i låsbeslaget och tungan eller de två tungorna som är placerade i stort sett symmetriskt i förhållande till låsbeslagets geometriska centrum. Om låsbeslaget eller justeringsanordningen är en del av fästet eller av den gemensamma delen av ett trepunktsbälte skall låsbeslaget eller justeringsanordningen provas med fästet enligt punkt 7.5.2 nedan, utom när det gäller upprullningsdon med en returtrissa eller styrning på den övre bältesförankringen, då belastningen skall vara 980 daN och längden på det band som förblir upprullat på rullen utgöras av den längd som fås vid låsning så nära som möjligt till 450 mm från bandets ände. |
| --- | --- |

7.5.1

Låsbeslaget och justeringsanordningen skall anslutas till dragprovningsmaskinen genom de delar av bältesenheten som de normalt är fastsatta i, och belastningen skall sedan ökas till 980 daN.

För fyrpunktsbälten skall låsbeslaget anslutas till provningsmaskinen genom de band som är fästade i låsbeslaget och tungan eller de två tungorna som är placerade i stort sett symmetriskt i förhållande till låsbeslagets geometriska centrum. Om låsbeslaget eller justeringsanordningen är en del av fästet eller av den gemensamma delen av ett trepunktsbälte skall låsbeslaget eller justeringsanordningen provas med fästet enligt punkt 7.5.2 nedan, utom när det gäller upprullningsdon med en returtrissa eller styrning på den övre bältesförankringen, då belastningen skall vara 980 daN och längden på det band som förblir upprullat på rullen utgöras av den längd som fås vid låsning så nära som möjligt till 450 mm från bandets ände.

| 7.5.2 | Fästen och eventuella bältjusteringsanordningar för höjd skall provas på det sätt som anges i punkt 7.5.1, men belastningen skall i stället vara 1 470 daN och med beaktande av bestämmelserna i andra stycket i punkt 7.7.1 nedan anbringas under de minst gynnsamma villkor som kan väntas uppkomma i ett fordon där bältet är riktigt monterat. För upprullningsdon skall provningen utföras med bandet helt avrullat från rullen. |
| --- | --- |

7.5.2

Fästen och eventuella bältjusteringsanordningar för höjd skall provas på det sätt som anges i punkt 7.5.1, men belastningen skall i stället vara 1 470 daN och med beaktande av bestämmelserna i andra stycket i punkt 7.7.1 nedan anbringas under de minst gynnsamma villkor som kan väntas uppkomma i ett fordon där bältet är riktigt monterat. För upprullningsdon skall provningen utföras med bandet helt avrullat från rullen.

| 7.5.3 | Två provexemplar av den fullständiga bältesenheten skall placeras i en köldkammare med temperaturen -10 o ± 1 oC under två timmar. Sedan de tagits ut ur köldkammaren skall låsbeslagets kopplingsdelar omedelbart låsas ihop manuellt. |
| --- | --- |

7.5.3

Två provexemplar av den fullständiga bältesenheten skall placeras i en köldkammare med temperaturen -10 o ± 1 oC under två timmar. Sedan de tagits ut ur köldkammaren skall låsbeslagets kopplingsdelar omedelbart låsas ihop manuellt.

| 7.5.4 | Två provexemplar av den fullständiga bältesenheten skall placeras i en köldkammare med temperaturen -10 oC ± 1 oC under två timmar. De styva delar och de plastdelar som provas skall sedan i tur och ordning placeras på en plan, styv stålyta (som förvarats med provexemplaren i köldkammaren) som ligger på den horisontella ytan av ett kompakt styvt block med en massa på minst 100 kg. Inom 30 sekunder efter att delarna tagits ut från köldkammaren skall en stålvikt på 18 kg fällas ned på dem med tyngdhastighet från en höjd på 300 mm. Viktens anslagsyta skall utgöras av en konvex yta med en hårdhet på minst 45 HRC och en tvärradie på 10 mm och en längdradie på 150 mm längs viktens centrumlinje. Ett provexemplar skall provas med axeln på den böjda anslagsytan längs med bandet och det andra provexemplaret skall provas med axeln på anslagsytan i 90o vinkel mot bandet. |
| --- | --- |

7.5.4

Två provexemplar av den fullständiga bältesenheten skall placeras i en köldkammare med temperaturen -10 oC ± 1 oC under två timmar. De styva delar och de plastdelar som provas skall sedan i tur och ordning placeras på en plan, styv stålyta (som förvarats med provexemplaren i köldkammaren) som ligger på den horisontella ytan av ett kompakt styvt block med en massa på minst 100 kg. Inom 30 sekunder efter att delarna tagits ut från köldkammaren skall en stålvikt på 18 kg fällas ned på dem med tyngdhastighet från en höjd på 300 mm. Viktens anslagsyta skall utgöras av en konvex yta med en hårdhet på minst 45 HRC och en tvärradie på 10 mm och en längdradie på 150 mm längs viktens centrumlinje. Ett provexemplar skall provas med axeln på den böjda anslagsytan längs med bandet och det andra provexemplaret skall provas med axeln på anslagsytan i 90o vinkel mot bandet.

| 7.5.5 | Låsbeslag med delar som är gemensamma för två bilbälten skall belastas så att användningsvillkoren i fordonet med sätena i mittersta inställningsläget simuleras. En belastning på 1 470 daN skall anbringas samtidigt på varje band. Belastningens riktning skall fastställas enligt punkt 7.7.1 nedan. En lämplig anordning för provningen visas i bilaga 10 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

7.5.5

Låsbeslag med delar som är gemensamma för två bilbälten skall belastas så att användningsvillkoren i fordonet med sätena i mittersta inställningsläget simuleras. En belastning på 1 470 daN skall anbringas samtidigt på varje band. Belastningens riktning skall fastställas enligt punkt 7.7.1 nedan. En lämplig anordning för provningen visas i bilaga 10 till dessa föreskrifter.

| 7.5.6 | Vid provning av en manuell justeringsanordning skall bandet dras jämnt genom justeringsanordningen med beaktande av de normala användningsvillkoren, med en hastighet på ungefär 100 mm/s, och den högsta kraften skall mätas med en noggrannhet på 0,1 daN efter de första 25 mm av bandets rörelse. Provningen skall utföras i bandets båda rörelseriktningar genom justeringsanordningen och bandet skall manövreras 10 gånger före mätningen. |
| --- | --- |

7.5.6

Vid provning av en manuell justeringsanordning skall bandet dras jämnt genom justeringsanordningen med beaktande av de normala användningsvillkoren, med en hastighet på ungefär 100 mm/s, och den högsta kraften skall mätas med en noggrannhet på 0,1 daN efter de första 25 mm av bandets rörelse. Provningen skall utföras i bandets båda rörelseriktningar genom justeringsanordningen och bandet skall manövreras 10 gånger före mätningen.

7.6   Ytterligare provningar för säkerhetsbälten med upprullningsdon

7.6.1   Upprullningsmekanismens uthållighet

| 7.6.1.1 | Bandet skall dras ut och rullas upp föreskrivet antal gånger i en takt som inte överstiger 30 cykler per minut. För nödlåsande upprullningsdon skall ett ryck införas vid var femte cykel så att upprullningsdonet låses.
  Rycken skall utföras med samma antal vid fem olika utdragningar, nämligen vid 90, 80, 75, 70 och 65 % av bandets totala längd på upprullningsdonet. Om längden överstiger 900 mm skall ovanstående procenttal dock gälla för de sista 900 mm av bandet som kan rullas ut från upprullningsdonet. |
| --- | --- |

7.6.1.1

Bandet skall dras ut och rullas upp föreskrivet antal gånger i en takt som inte överstiger 30 cykler per minut. För nödlåsande upprullningsdon skall ett ryck införas vid var femte cykel så att upprullningsdonet låses.

Rycken skall utföras med samma antal vid fem olika utdragningar, nämligen vid 90, 80, 75, 70 och 65 % av bandets totala längd på upprullningsdonet. Om längden överstiger 900 mm skall ovanstående procenttal dock gälla för de sista 900 mm av bandet som kan rullas ut från upprullningsdonet.

| 7.6.1.2 | Lämplig utrustning för provningar enligt punkt 7.6.1.1 ovan visas i bilaga 3 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

7.6.1.2

Lämplig utrustning för provningar enligt punkt 7.6.1.1 ovan visas i bilaga 3 till dessa föreskrifter.

7.6.2   Låsning av nödlåsande upprullningsdon

| 7.6.2.1 | Upprullningsdonet skall provas med avseende på låsningen en gång med bandet avrullat i sin fulla längd minus 300 ± 3 mm. |
| --- | --- |

7.6.2.1

Upprullningsdonet skall provas med avseende på låsningen en gång med bandet avrullat i sin fulla längd minus 300 ± 3 mm.

| 7.6.2.1.1 | För ett låsande upprullningsdon som påverkas av bandrörelsen skall utdragningen göras i den riktning som den normalt har då upprullningsdonet är monterat i ett fordon. |
| --- | --- |

7.6.2.1.1

För ett låsande upprullningsdon som påverkas av bandrörelsen skall utdragningen göras i den riktning som den normalt har då upprullningsdonet är monterat i ett fordon.

| 7.6.2.1.2 | Då upprullningsdon provas med avseende på känsligheten för fordonets retardation skall de provas vid ovanstående utdragning längs två vinkelräta axlar som är horisontella när upprullningsdonet är monterat i ett fordon enligt anvisningar från bilbältestillverkaren. Om denna position inte anges skall provningsmyndigheten samråda med bilbältestillverkaren. En av axlarna skall vara i en riktning som väljs av det provningsorgan som utför godkännandeprovningen så att de mest ogynnsamma villkoren med avseende på påverkan av låsmekanismen uppnås. |
| --- | --- |

7.6.2.1.2

Då upprullningsdon provas med avseende på känsligheten för fordonets retardation skall de provas vid ovanstående utdragning längs två vinkelräta axlar som är horisontella när upprullningsdonet är monterat i ett fordon enligt anvisningar från bilbältestillverkaren. Om denna position inte anges skall provningsmyndigheten samråda med bilbältestillverkaren. En av axlarna skall vara i en riktning som väljs av det provningsorgan som utför godkännandeprovningen så att de mest ogynnsamma villkoren med avseende på påverkan av låsmekanismen uppnås.

| 7.6.2.2 | Lämplig utrustning för provningar enligt punkt 7.6.2.1 ovan beskrivs i bilaga 4 till dessa föreskrifter. Denna utrustning skall vara konstruerad så att den nödvändiga accelerationen uppnås innan bandet har dragits ut mer än 5 mm ur upprullningsdonet och så att utdragningen äger rum vid en genomsnittlig ökningstakt för accelerationen på minst 25 g/s (7) och inte mer än 150 g/s (7). |
| --- | --- |

7.6.2.2

Lämplig utrustning för provningar enligt punkt 7.6.2.1 ovan beskrivs i bilaga 4 till dessa föreskrifter. Denna utrustning skall vara konstruerad så att den nödvändiga accelerationen uppnås innan bandet har dragits ut mer än 5 mm ur upprullningsdonet och så att utdragningen äger rum vid en genomsnittlig ökningstakt för accelerationen på minst 25 g/s (7) och inte mer än 150 g/s (7).

| 7.6.2.3 | För provningen av överensstämmelse med kraven i punkterna 6.2.5.3.1.3 och 6.2.5.3.1.4 skall upprullningsdonet vara monterat på ett horisontellt bord och bordet lutas med en hastighet som inte överstiger 2o per sekund tills låsning har skett. Provningen skall upprepas med lutning i andra riktningar för att se till att kraven uppfylls. |
| --- | --- |

7.6.2.3

För provningen av överensstämmelse med kraven i punkterna 6.2.5.3.1.3 och 6.2.5.3.1.4 skall upprullningsdonet vara monterat på ett horisontellt bord och bordet lutas med en hastighet som inte överstiger 2o per sekund tills låsning har skett. Provningen skall upprepas med lutning i andra riktningar för att se till att kraven uppfylls.

7.6.3   Motstånd mot damm

| 7.6.3.1 | Upprullningsdonet skall placeras i ett provrum enligt beskrivningen i bilaga 5 till dessa föreskrifter. Det skall monteras i en liknande riktning som det har då det är monterat i fordonet. Provrummet skall innehålla en dammängd som uppfyller kraven i punkt 7.6.3.2 nedan. 500 mm av bandet skall dras ut från upprullningsdonet och hållas utdragen, med undantag för att den skall utsättas för tio fullständiga upprullningar och utdragningar inom en eller två minuter efter varje omröring av dammet. Under en tid av fem timmar skall dammet under fem sekunder var 20:e minut röras om med tryckluft som inte innehåller någon olja eller fuktighet och passera genom en öppning med en diameter på 1,5 ±0,1 mm med ett tryck på 5,5 · 105 ±0,5 · 105 Pa. |
| --- | --- |

7.6.3.1

Upprullningsdonet skall placeras i ett provrum enligt beskrivningen i bilaga 5 till dessa föreskrifter. Det skall monteras i en liknande riktning som det har då det är monterat i fordonet. Provrummet skall innehålla en dammängd som uppfyller kraven i punkt 7.6.3.2 nedan. 500 mm av bandet skall dras ut från upprullningsdonet och hållas utdragen, med undantag för att den skall utsättas för tio fullständiga upprullningar och utdragningar inom en eller två minuter efter varje omröring av dammet. Under en tid av fem timmar skall dammet under fem sekunder var 20:e minut röras om med tryckluft som inte innehåller någon olja eller fuktighet och passera genom en öppning med en diameter på 1,5 ±0,1 mm med ett tryck på 5,5 · 105 ±0,5 · 105 Pa.

| 7.6.3.2 | Det damm som används i provningen enligt punkt 7.6.3.1 ovan skall bestå av ungefär 1 kg torr kvarts. Fördelningen av partiklarnas storlek skall vara följande:






  a) | 99–100 % släpps igenom en öppning på 150 μm och en tråddiameter på 104 μm. |
| --- | --- | --- |

7.6.3.2

Det damm som används i provningen enligt punkt 7.6.3.1 ovan skall bestå av ungefär 1 kg torr kvarts. Fördelningen av partiklarnas storlek skall vara följande:

a)

99–100 % släpps igenom en öppning på 150 μm och en tråddiameter på 104 μm.

| b) | 76 till 86 % släpps igenom en öppning på 105 μm och en tråddiameter på 64 μm. |
| --- | --- |

b)

76 till 86 % släpps igenom en öppning på 105 μm och en tråddiameter på 64 μm.

| c) | 60 till 70 % släpps igenom en öppning på 75 μm och en tråddiameter på 52 μm. |
| --- | --- |

c)

60 till 70 % släpps igenom en öppning på 75 μm och en tråddiameter på 52 μm.

7.6.4   Upprullningskrafter

| 7.6.4.1 | Upprullningskrafterna skall mätas med bilbältesenheten fastspänd på en provdocka såsom i den dynamiska provning som föreskrivs i punkt 7.7. Bandspänningen skall mätas så nära som möjligt intill kontaktpunkten med (men inte direkt på) provdockan medan bandet rullas upp med en ungefärlig hastighet på 0,6 m per minut. För säkerhetsbälte med spänningsreducerande anordning skall upprullningskraft och bandspänning mätas både med den spänningsreducerande anordningen i funktion och ur funktion. |
| --- | --- |

7.6.4.1

Upprullningskrafterna skall mätas med bilbältesenheten fastspänd på en provdocka såsom i den dynamiska provning som föreskrivs i punkt 7.7. Bandspänningen skall mätas så nära som möjligt intill kontaktpunkten med (men inte direkt på) provdockan medan bandet rullas upp med en ungefärlig hastighet på 0,6 m per minut. För säkerhetsbälte med spänningsreducerande anordning skall upprullningskraft och bandspänning mätas både med den spänningsreducerande anordningen i funktion och ur funktion.

| 7.6.4.2 | Före den dynamiska provningen som beskrivs i punkt 7.7 skall den sittande provdockan, som är beklädd med en bomullsskjorta, lutas framåt tills 350 mm av bandet har dragits ut från upprullningsdonet, och därefter släppas till ursprungsläget. |
| --- | --- |

7.6.4.2

Före den dynamiska provningen som beskrivs i punkt 7.7 skall den sittande provdockan, som är beklädd med en bomullsskjorta, lutas framåt tills 350 mm av bandet har dragits ut från upprullningsdonet, och därefter släppas till ursprungsläget.

7.7   Dynamisk provning av bältesenhet eller fasthållningsanordning

| 7.7.1 | Bältesenheten skall vara monterad på en vagn som är försedd med säte och förankringar enligt bilaga 6 till dessa föreskrifter. Men om bältesenheten är avsedd för ett bestämt fordon eller bestämda fordonstyper skall dock avstånden mellan provdockan och förankringarna bestämmas av det provningsorgan som utför provningarna, antingen enligt de monteringsanvisningar som levereras med bältet eller enligt uppgifter som tillhandahålls av fordonstillverkaren. Om bältet är försett med en bältesjusteringsanordning för höjd enligt definitionen i punkt 2.149.6 ovan, skall anordningens placering och infästningsmetod vara desamma som för fordonskonstruktionen.
  När den dynamiska provningen har utförts för en fordonstyp behöver den i så fall inte upprepas för andra fordonstyper där varje fästpunkt sitter mindre än 50 mm från motsvarande fästpunkt för det provade bältet. Alternativt kan tillverkare fastställa hypotetiska fästpunkter för provning för att innefatta maximalt antal av verkliga fästpunkter. |
| --- | --- |

7.7.1

Bältesenheten skall vara monterad på en vagn som är försedd med säte och förankringar enligt bilaga 6 till dessa föreskrifter. Men om bältesenheten är avsedd för ett bestämt fordon eller bestämda fordonstyper skall dock avstånden mellan provdockan och förankringarna bestämmas av det provningsorgan som utför provningarna, antingen enligt de monteringsanvisningar som levereras med bältet eller enligt uppgifter som tillhandahålls av fordonstillverkaren. Om bältet är försett med en bältesjusteringsanordning för höjd enligt definitionen i punkt 2.149.6 ovan, skall anordningens placering och infästningsmetod vara desamma som för fordonskonstruktionen.

När den dynamiska provningen har utförts för en fordonstyp behöver den i så fall inte upprepas för andra fordonstyper där varje fästpunkt sitter mindre än 50 mm från motsvarande fästpunkt för det provade bältet. Alternativt kan tillverkare fastställa hypotetiska fästpunkter för provning för att innefatta maximalt antal av verkliga fästpunkter.

| 7.7.1.1 | För säkerhetsbälte eller fasthållningsanordning som utgör en del av en enhet för vilken typgodkännande begärs som en fasthållningsanordning, skall säkerhetsbältet monteras på den del av fordonets uppbyggnad, vid vilken fasthållningsanordningen normalt sett är monterad, och denna del skall vara fastsatt i provvagnen på det sätt som föreskrivs i punkt 7.7.1.2 till 7.7.1.6.
  För säkerhetsbälte eller fasthållningsanordning med bältesförsträckare som är beroende av andra delar än de som ingår i själva bältesenheten skall säkerhetsbältet monteras tillsammans med de nödvändiga ytterligare fordonsdelarna på provvagnen på det sätt som föreskrivs i punkt 7.7.1.2 till 7.7.1.6.
  Alternativt kan tillverkare, om det inte är möjligt att prova dessa anordningar på provvagnen, genom en konventionell frontalkollisionsprovning vid 50 km/h i överensstämmelse med förfarandet ISO 3560 (1975) bevisa att anordningen uppfyller kraven i föreskriften. |
| --- | --- |

7.7.1.1

För säkerhetsbälte eller fasthållningsanordning som utgör en del av en enhet för vilken typgodkännande begärs som en fasthållningsanordning, skall säkerhetsbältet monteras på den del av fordonets uppbyggnad, vid vilken fasthållningsanordningen normalt sett är monterad, och denna del skall vara fastsatt i provvagnen på det sätt som föreskrivs i punkt 7.7.1.2 till 7.7.1.6.

För säkerhetsbälte eller fasthållningsanordning med bältesförsträckare som är beroende av andra delar än de som ingår i själva bältesenheten skall säkerhetsbältet monteras tillsammans med de nödvändiga ytterligare fordonsdelarna på provvagnen på det sätt som föreskrivs i punkt 7.7.1.2 till 7.7.1.6.

Alternativt kan tillverkare, om det inte är möjligt att prova dessa anordningar på provvagnen, genom en konventionell frontalkollisionsprovning vid 50 km/h i överensstämmelse med förfarandet ISO 3560 (1975) bevisa att anordningen uppfyller kraven i föreskriften.

| 7.7.1.2 | Den metod som används för att säkra fordonet under provningen får inte vara utformad så att den förstärker sätets eller bilbältets förankringar, eller minskar den normala deformationen av uppbyggnaden. Ingen del av fordonets främre del får tas med, om den genom att begränsa provdockans framåtriktade rörelse, bortsett från fötterna, kan minska belastningen på fasthållningsanordningen under provningen. De borttagna delarna av uppbyggnaden kan ersättas med delar med likvärdig hållfasthet, förutsatt att de inte hindrar provdockans framåtriktade rörelse. |
| --- | --- |

7.7.1.2

Den metod som används för att säkra fordonet under provningen får inte vara utformad så att den förstärker sätets eller bilbältets förankringar, eller minskar den normala deformationen av uppbyggnaden. Ingen del av fordonets främre del får tas med, om den genom att begränsa provdockans framåtriktade rörelse, bortsett från fötterna, kan minska belastningen på fasthållningsanordningen under provningen. De borttagna delarna av uppbyggnaden kan ersättas med delar med likvärdig hållfasthet, förutsatt att de inte hindrar provdockans framåtriktade rörelse.

| 7.7.1.3 | En fästanordning skall anses som fullt tillräcklig om den inte har någon inverkan på en yta som sträcker sig över hela uppbyggnadens bredd och om fordonet eller uppbyggnaden blockeras eller stoppas framtill på ett avstånd av minst 500 mm från förankringen för den provade fasthållningsanordningen. Baktill skall uppbyggnaden fästas bakom förankringarna på ett avstånd som är tillräckligt för att se till att kraven i punkt 7.7.1.2 ovan uppfylls. |
| --- | --- |

7.7.1.3

En fästanordning skall anses som fullt tillräcklig om den inte har någon inverkan på en yta som sträcker sig över hela uppbyggnadens bredd och om fordonet eller uppbyggnaden blockeras eller stoppas framtill på ett avstånd av minst 500 mm från förankringen för den provade fasthållningsanordningen. Baktill skall uppbyggnaden fästas bakom förankringarna på ett avstånd som är tillräckligt för att se till att kraven i punkt 7.7.1.2 ovan uppfylls.

| 7.7.1.4 | Sätena skall ställas in och placeras i den körställning som provningsorganet som utför godkännandeprovningarna anser ge de mest ogynnsamma villkoren för hållfastheten och som kan förenas med provdockans placering i fordonet. Sätenas lägen skall anges i rapporten. Om sätet har ett ryggstöd med inställningsbar lutning skall ryggstödet spärras enligt tillverkarens anvisningar eller, om sådana anvisningar saknas, spärras på ett sådant sätt att det bildar en vinkel som för fordon av kategorierna M1 och N1 ligger så nära 25o som möjligt och för fordon av alla andra kategorier så nära 15o som möjligt. |
| --- | --- |

7.7.1.4

Sätena skall ställas in och placeras i den körställning som provningsorganet som utför godkännandeprovningarna anser ge de mest ogynnsamma villkoren för hållfastheten och som kan förenas med provdockans placering i fordonet. Sätenas lägen skall anges i rapporten. Om sätet har ett ryggstöd med inställningsbar lutning skall ryggstödet spärras enligt tillverkarens anvisningar eller, om sådana anvisningar saknas, spärras på ett sådant sätt att det bildar en vinkel som för fordon av kategorierna M1 och N1 ligger så nära 25o som möjligt och för fordon av alla andra kategorier så nära 15o som möjligt.

| 7.7.1.5 | I syfte att bedöma kraven i punkt 6.4.1.4.1 skall sätet beaktas i den mest framskjutna kör- eller åkställningen avpassad till provdockans mått. |
| --- | --- |

7.7.1.5

I syfte att bedöma kraven i punkt 6.4.1.4.1 skall sätet beaktas i den mest framskjutna kör- eller åkställningen avpassad till provdockans mått.

| 7.7.1.6 | Alla säten i ett sammanhängande säte skall provas samtidigt. |
| --- | --- |

7.7.1.6

Alla säten i ett sammanhängande säte skall provas samtidigt.

| 7.7.1.7 | Dynamiska provningar av fyrpunktsbälte skall utföras utan grenrem (enhet), om sådan finns. |
| --- | --- |

7.7.1.7

Dynamiska provningar av fyrpunktsbälte skall utföras utan grenrem (enhet), om sådan finns.

| 7.7.2 | Bältesenheten skall spännas fast enligt följande på provdockan, som beskrivs i bilaga 7 till dessa föreskrifter: en 25 mm tjock skiva skall placeras mellan provdockans rygg och sätets ryggstöd. Bältet skall justeras in tätt mot provdockan. Skivan skall sedan tas bort och provdockan placeras så att hela dess rygg är i beröring med sätets ryggstöd. En kontroll skall utföras för att se till att kopplingsmetoden för låsbeslagets två delar inte kan minska låsningens tillförlitlighet. |
| --- | --- |

7.7.2

Bältesenheten skall spännas fast enligt följande på provdockan, som beskrivs i bilaga 7 till dessa föreskrifter: en 25 mm tjock skiva skall placeras mellan provdockans rygg och sätets ryggstöd. Bältet skall justeras in tätt mot provdockan. Skivan skall sedan tas bort och provdockan placeras så att hela dess rygg är i beröring med sätets ryggstöd. En kontroll skall utföras för att se till att kopplingsmetoden för låsbeslagets två delar inte kan minska låsningens tillförlitlighet.

| 7.7.3 | Bandens fria ändar skall sträcka sig tillräckligt långt bortom justeringsanordningarna för att medge glidning. |
| --- | --- |

7.7.3

Bandens fria ändar skall sträcka sig tillräckligt långt bortom justeringsanordningarna för att medge glidning.

| 7.7.4 | Vagnen skall sedan drivas på ett sådant sätt att den i anslagsögonblicket har en frigångshastighet av 50 km/h ± 1 km/h och så att provdockan förblir stabil. Vagnens stoppsträcka skall vara 40 cm ± 5 cm. Vagnen skall förbli horisontell under retardationen. Vagnens retardation skall åstadkommas med hjälp av den utrustning som visas i bilaga 6 till dessa föreskrifter eller någon annan anordning som ger likvärdiga resultat. Denna utrustning skall uppfylla de krav som anges i bilaga 8 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

7.7.4

Vagnen skall sedan drivas på ett sådant sätt att den i anslagsögonblicket har en frigångshastighet av 50 km/h ± 1 km/h och så att provdockan förblir stabil. Vagnens stoppsträcka skall vara 40 cm ± 5 cm. Vagnen skall förbli horisontell under retardationen. Vagnens retardation skall åstadkommas med hjälp av den utrustning som visas i bilaga 6 till dessa föreskrifter eller någon annan anordning som ger likvärdiga resultat. Denna utrustning skall uppfylla de krav som anges i bilaga 8 till dessa föreskrifter.

| 7.7.5 | Vagnens hastighet omedelbart före anslaget, provdockans största förskjutning framåt och bröstkorgens hastighet vid en förskjutning av bröstkorgen på 300 mm skall mätas. |
| --- | --- |

7.7.5

Vagnens hastighet omedelbart före anslaget, provdockans största förskjutning framåt och bröstkorgens hastighet vid en förskjutning av bröstkorgen på 300 mm skall mätas.

| 7.7.6 | Efter anslaget skall bältesenheten eller fasthållningsanordningen och dess styva delar kontrolleras visuellt med avseende på fel eller brott utan att låsbeslaget öppnas. För fasthållningsanordningar skall det, efter provningen, även fastställas huruvida den del av fordonets uppbyggnad som är fäst i vagnen har utsatts för någon synlig bestående deformation. Varje sådan deformation skall beaktas vid varje beräkning som utförs enligt punkt 6.4.1.4.1. |
| --- | --- |

7.7.6

Efter anslaget skall bältesenheten eller fasthållningsanordningen och dess styva delar kontrolleras visuellt med avseende på fel eller brott utan att låsbeslaget öppnas. För fasthållningsanordningar skall det, efter provningen, även fastställas huruvida den del av fordonets uppbyggnad som är fäst i vagnen har utsatts för någon synlig bestående deformation. Varje sådan deformation skall beaktas vid varje beräkning som utförs enligt punkt 6.4.1.4.1.

7.8   Provning av låsbeslagets öppnande

| 7.8.1 | Bältesenheter eller fasthållningsanordningar som redan har genomgått den dynamiska provningen enligt punkt 7.7 ovan skall användas för denna provning. |
| --- | --- |

7.8.1

Bältesenheter eller fasthållningsanordningar som redan har genomgått den dynamiska provningen enligt punkt 7.7 ovan skall användas för denna provning.

| 7.8.2 | Bältesenheten skall tas loss från provvagnen utan att låsbeslaget öppnas. En last skall anbringas på låsbeslaget genom direkt dragkraft på de band som är fästade i det så att alla banden utsätts för kraften

  daN. (Under förutsättning att n är antalet band kopplade till låsbeslaget när det är i låst läge.) Om låsbeslaget är anslutet till en styv del skall lasten anbringas i samma vinkel som bildas av låsbeslaget och den styva delen under den dynamiska provningen. En last skall anbringas i en hastighet på 400 ± 20 mm/min till geometriskt centrum för låsbeslagets utlösningsknapp längs en orörlig axel som är parallell med knappens ursprungliga rörelseriktning. Under anbringandet av öppningskraften för låsbeslaget skall detta hållas på plats av ett styvt stöd. Den ovan angivna lasten får inte överstiga den gräns som anges i punkt 6.2.2.5 ovan. Provningsutrustningens kontaktpunkt skall ha en sfärisk form med en radie på 2,5 mm ±0,1 mm. Den skall ha en polerad metallyta. |
| --- | --- |

7.8.2

Formula

| 7.8.3 | Öppningskraften för låsbeslaget skall mätas och varje fel på låsbeslaget skall noteras. |
| --- | --- |

7.8.3

Öppningskraften för låsbeslaget skall mätas och varje fel på låsbeslaget skall noteras.

| 7.8.4 | Efter provningen av låsbeslagets öppnande skall de delar av bältesenheten eller fasthållningsanordningen som underkastats provningarna enligt punkt 7.7 ovan kontrolleras, och omfattningen av de skador som bältesenheten eller fasthållningsanordningen fått under den dynamiska provningen skall antecknas i provningsrapporten. |
| --- | --- |

7.8.4

Efter provningen av låsbeslagets öppnande skall de delar av bältesenheten eller fasthållningsanordningen som underkastats provningarna enligt punkt 7.7 ovan kontrolleras, och omfattningen av de skador som bältesenheten eller fasthållningsanordningen fått under den dynamiska provningen skall antecknas i provningsrapporten.

7.9   Ytterligare provningar för säkerhetsbälten med bältesförsträckare

7.9.1   Behandling

Bältesförsträckare kan tas loss från säkerhetsbältet för att provas och förvaras under 24 timmar vid en temperatur på 60o ± 5 oC. Temperaturen skall därefter höjas till 100o ± 5 oC under två timmar. Därpå skall den förvaras under 24 timmar vid en temperatur på - 30o ± 5 oC. Sedan den tagits ut ur behandlingen skall anordningen värmas upp till omgivningens temperatur. Om bältesförsträckaren har tagits loss skall den åter monteras på säkerhetsbältet.

7.10   Provningsrapport

| 7.10.1 | Provningsrapporten skall ange resultaten av de provningar som föreskrivs i punkt 7 och särskilt vagnens hastighet, provdockans största förskjutning framåt, låsbeslagets läge – om detta kan ändras – under provningen och varje fel eller brott. Om de förankringar som föreskrivs i bilaga 6 till dessa föreskrifter inte har beaktats i kraft av punkt 7.7.1, skall provningsrapporten beskriva hur bältesenheten eller fasthållningsanordningen var monterad och ange viktiga vinklar och mått. Rapporten skall också nämna varje deformation eller brott på låsbeslaget som inträffat under provningen. För fasthållningsanordningar skall provningsrapporten även ange med vilken metod fordonets uppbyggnad är fastsatt i vagnen, sätenas lägen och lutningen på sätenas ryggstöd. Om provdockans förskjutning framåt har överstigit de värden som föreskrivs i punkt 6.4.1.3.2 ovan skall rapporten ange om kraven i punkt 6.4.1.4.1 har uppfyllts. |
| --- | --- |

7.10.1

Provningsrapporten skall ange resultaten av de provningar som föreskrivs i punkt 7 och särskilt vagnens hastighet, provdockans största förskjutning framåt, låsbeslagets läge – om detta kan ändras – under provningen och varje fel eller brott. Om de förankringar som föreskrivs i bilaga 6 till dessa föreskrifter inte har beaktats i kraft av punkt 7.7.1, skall provningsrapporten beskriva hur bältesenheten eller fasthållningsanordningen var monterad och ange viktiga vinklar och mått. Rapporten skall också nämna varje deformation eller brott på låsbeslaget som inträffat under provningen. För fasthållningsanordningar skall provningsrapporten även ange med vilken metod fordonets uppbyggnad är fastsatt i vagnen, sätenas lägen och lutningen på sätenas ryggstöd. Om provdockans förskjutning framåt har överstigit de värden som föreskrivs i punkt 6.4.1.3.2 ovan skall rapporten ange om kraven i punkt 6.4.1.4.1 har uppfyllts.

8.   KRAV FÖR MONTERING I FORDONET

8.1   Fordonsutrustning

| 8.1.1 | Med undantag för fällbara säten (enligt definition i föreskrifter nr 14) och säten som används endast när fordonet är stillastående, skall säten i fordon i kategorierna M och N, enligt definition i bilaga 7 till den konsoliderade resolutionen (R.E.3) (8) (med undantag för fordon i kategorierna M2 och M3 som tillhör klasserna I eller II enligt föreskrifter nr 36, klass A enligt föreskrifter nr 52 eller klasserna I eller II eller A enligt föreskrifter nr 107) vara utrustade med bilbälten eller fasthållningsanordningar som uppfyller kraven i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

8.1.1

Med undantag för fällbara säten (enligt definition i föreskrifter nr 14) och säten som används endast när fordonet är stillastående, skall säten i fordon i kategorierna M och N, enligt definition i bilaga 7 till den konsoliderade resolutionen (R.E.3) (8) (med undantag för fordon i kategorierna M2 och M3 som tillhör klasserna I eller II enligt föreskrifter nr 36, klass A enligt föreskrifter nr 52 eller klasserna I eller II eller A enligt föreskrifter nr 107) vara utrustade med bilbälten eller fasthållningsanordningar som uppfyller kraven i dessa föreskrifter.

| 8.1.2 | Säkerhetsbälten eller fasthållningsanordningar för sittplatser där montering krävs skall vara av en av de typer som anges i bilaga 16 (som varken medger att låsningsfria upprullningsdon (2.14.1) eller upprullningsdon med manuell upplåsning (2.14.2) kan användas). För alla sittlägen där höftbälten av typ B anges i bilaga 16, är det tillåtet att använda höftbälten av typ Br3, förutsatt att de inte dras in så mycket att de påtagligt reducerar komforten efter att ha låsts på normalt sätt. |
| --- | --- |

8.1.2

Säkerhetsbälten eller fasthållningsanordningar för sittplatser där montering krävs skall vara av en av de typer som anges i bilaga 16 (som varken medger att låsningsfria upprullningsdon (2.14.1) eller upprullningsdon med manuell upplåsning (2.14.2) kan användas). För alla sittlägen där höftbälten av typ B anges i bilaga 16, är det tillåtet att använda höftbälten av typ Br3, förutsatt att de inte dras in så mycket att de påtagligt reducerar komforten efter att ha låsts på normalt sätt.

| 8.1.2.1 | För yttre säteslägen i andra säten än framsätet i fordon av kategorin N1 som visas i bilaga 16 och är markerade med symbolen Ø, får höftbälten av typ Br4m eller Br4Nm installeras, om det finns en passage mellan sätet och fordonets närmaste sidovägg avsedd att möjliggöra tillträde för passagerarna till andra delar av fordonet. Ett utrymme mellan ett säte och sidoväggen betraktas som en passage om avståndet mellan den sidoväggen med alla dörrar stängda och ett vertikalt längsgående plan som passerar genom det berörda sätets mittlinje – uppmätt i R-punktens läge och vinkelrätt mot fordonets längsgående mittplan – är mer än 500 mm. |
| --- | --- |

8.1.2.1

För yttre säteslägen i andra säten än framsätet i fordon av kategorin N1 som visas i bilaga 16 och är markerade med symbolen Ø, får höftbälten av typ Br4m eller Br4Nm installeras, om det finns en passage mellan sätet och fordonets närmaste sidovägg avsedd att möjliggöra tillträde för passagerarna till andra delar av fordonet. Ett utrymme mellan ett säte och sidoväggen betraktas som en passage om avståndet mellan den sidoväggen med alla dörrar stängda och ett vertikalt längsgående plan som passerar genom det berörda sätets mittlinje – uppmätt i R-punktens läge och vinkelrätt mot fordonets längsgående mittplan – är mer än 500 mm.

| 8.1.3 | Där säkerhetsbälten inte krävs kan tillverkaren efter eget val tillhandahålla varje typ av säkerhetsbälte eller fasthållningsanordning som uppfyller kraven i dessa föreskrifter. Bälten av typ A av de typer som är tillåtna enligt bilaga 16 kan tillhandahållas som alternativ till höftbälten för de sittplatser där höftbälten anges i bilaga 16. |
| --- | --- |

8.1.3

Där säkerhetsbälten inte krävs kan tillverkaren efter eget val tillhandahålla varje typ av säkerhetsbälte eller fasthållningsanordning som uppfyller kraven i dessa föreskrifter. Bälten av typ A av de typer som är tillåtna enligt bilaga 16 kan tillhandahållas som alternativ till höftbälten för de sittplatser där höftbälten anges i bilaga 16.

| 8.1.4 | På trepunktsbälten med upprullningsdon skall minst ett upprullningsdon verka på diagonalbandet. |
| --- | --- |

8.1.4

På trepunktsbälten med upprullningsdon skall minst ett upprullningsdon verka på diagonalbandet.

| 8.1.5 | Med undantag för fordon i kategori M1 kan ett nödlåsande upprullningsdon av typ 4N (2.14.5) tillåtas i stället för ett upprullningsdon av typ 4 (2.14.4) i de fall då det, på ett sådant sätt som den tjänst som ansvarar för provningen anser vara tillfredsställande, har bevisats att det inte skulle vara praktiskt genomförbart att montera ett upprullningsdon av typ 4. |
| --- | --- |

8.1.5

Med undantag för fordon i kategori M1 kan ett nödlåsande upprullningsdon av typ 4N (2.14.5) tillåtas i stället för ett upprullningsdon av typ 4 (2.14.4) i de fall då det, på ett sådant sätt som den tjänst som ansvarar för provningen anser vara tillfredsställande, har bevisats att det inte skulle vara praktiskt genomförbart att montera ett upprullningsdon av typ 4.

| 8.1.6 | För de främre yttre och de främre mittersta sittplatser som visas i bilaga 16 och är markerade med symbolen * skall höftbälten av den typ som anges i nämnda bilaga betraktas som tillräckliga om vindrutan befinner sig utanför den referenszon som definieras i bilaga 1 till föreskrifter nr 21.
  Med avseende på bilbältena skall vindrutan anses vara en del av referenszonen då den kan komma i statisk beröring med provningsutrustningen enligt den metod som beskrivs i bilaga 1 till föreskrifter nr 21. |
| --- | --- |

8.1.6

För de främre yttre och de främre mittersta sittplatser som visas i bilaga 16 och är markerade med symbolen * skall höftbälten av den typ som anges i nämnda bilaga betraktas som tillräckliga om vindrutan befinner sig utanför den referenszon som definieras i bilaga 1 till föreskrifter nr 21.

Med avseende på bilbältena skall vindrutan anses vara en del av referenszonen då den kan komma i statisk beröring med provningsutrustningen enligt den metod som beskrivs i bilaga 1 till föreskrifter nr 21.

| 8.1.7 | Alla sittlägen i bilaga 16 som är märkta med symbolen • skall förses med höftbälten av de typer som anges i bilaga 16, om inte något av följande villkor är uppfyllt, i vilket fall tvåpunktsbälten av en typ som anges i bilaga 16 får tillhandahållas. |
| --- | --- |

8.1.7

Alla sittlägen i bilaga 16 som är märkta med symbolen • skall förses med höftbälten av de typer som anges i bilaga 16, om inte något av följande villkor är uppfyllt, i vilket fall tvåpunktsbälten av en typ som anges i bilaga 16 får tillhandahållas.

| 8.1.7.1 | Det finns ett säte eller andra fordonsdelar som uppfyller punkt 3.5 i tillägg 1 till föreskrifter nr 80 direkt framför, eller |
| --- | --- |

8.1.7.1

Det finns ett säte eller andra fordonsdelar som uppfyller punkt 3.5 i tillägg 1 till föreskrifter nr 80 direkt framför, eller

| 8.1.7.2 | ingen del av fordonet befinner sig i eller, när fordonet är i rörelse, kan befinna sig i referenszonen, eller |
| --- | --- |

8.1.7.2

ingen del av fordonet befinner sig i eller, när fordonet är i rörelse, kan befinna sig i referenszonen, eller

| 8.1.7.3 | de fordonsdelar som befinner sig inom denna referenszon överensstämmer med kraven på energiupptagningsförmåga i tillägg 6 till föreskrifter nr 80. |
| --- | --- |

8.1.7.3

de fordonsdelar som befinner sig inom denna referenszon överensstämmer med kraven på energiupptagningsförmåga i tillägg 6 till föreskrifter nr 80.

| 8.1.8 | Med undantag för det fall som avses i punkt 8.1.9 skall varje passagerarsäte som är utrustat med krockkudde förses med en varning för användning av bakåtvänd barnstol på den platsen. Varningsmärket, i form av ett piktogram som kan innehålla förklarande text, skall vara hållbart fastsatt och placerat på ett sådant sätt att det syns väl framför en person som installerar en bakåtvänd barnstol på sätet i fråga. Ett exempel på hur ett piktogram skulle kunna se ut visas i figur 1. En ständig markering bör alltid vara synlig ifall varningen inte syns när dörren är stängd.
  Figur 1



  Färger:






  — | piktogrammet är rött |
| --- | --- | --- |

8.1.8

Med undantag för det fall som avses i punkt 8.1.9 skall varje passagerarsäte som är utrustat med krockkudde förses med en varning för användning av bakåtvänd barnstol på den platsen. Varningsmärket, i form av ett piktogram som kan innehålla förklarande text, skall vara hållbart fastsatt och placerat på ett sådant sätt att det syns väl framför en person som installerar en bakåtvänd barnstol på sätet i fråga. Ett exempel på hur ett piktogram skulle kunna se ut visas i figur 1. En ständig markering bör alltid vara synlig ifall varningen inte syns när dörren är stängd.

Figur 1

Image

Färger:

—

piktogrammet är rött

| — | sätet, barnstolen och krockkuddens konturer är svarta |
| --- | --- |

—

sätet, barnstolen och krockkuddens konturer är svarta

| — | ordet ”AIRBAG” och krockkudden är vita |
| --- | --- |

—

ordet ”AIRBAG” och krockkudden är vita

| 8.1.9 | Bestämmelserna i punkt 8.1.8 skall inte tillämpas om fordonet är utrustat med en mekanism som automatiskt registrerar en bakåtvänd barnstol och garanterar att krockkudden inte utlöses om en sådan barnstol är monterad. |
| --- | --- |

8.1.9

Bestämmelserna i punkt 8.1.8 skall inte tillämpas om fordonet är utrustat med en mekanism som automatiskt registrerar en bakåtvänd barnstol och garanterar att krockkudden inte utlöses om en sådan barnstol är monterad.

| 8.1.10 | För säten som kan vändas eller ställas i andra lägen och som är avsedda att användas i dessa lägen när fordonet står stilla, gäller bestämmelserna i punkt 8.1.1 endast för de lägen som är avsedda för normalt bruk när fordonet färdas på väg, i enlighet med dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

8.1.10

För säten som kan vändas eller ställas i andra lägen och som är avsedda att användas i dessa lägen när fordonet står stilla, gäller bestämmelserna i punkt 8.1.1 endast för de lägen som är avsedda för normalt bruk när fordonet färdas på väg, i enlighet med dessa föreskrifter.

8.2   Allmänna krav

| 8.2.1 | Bilbälten, fasthållningsanordningar och ISOFIX-fasthållningsanordningar för barn enligt tabell 2 i tillägg 3 till bilaga 17 skall vara fastsatta i förankringar som överensstämmer med bestämmelserna i föreskrifter nr 14, bl.a. med avseende på kraven på konstruktion och mått, antal fästpunkter och hållfasthet. |
| --- | --- |

8.2.1

Bilbälten, fasthållningsanordningar och ISOFIX-fasthållningsanordningar för barn enligt tabell 2 i tillägg 3 till bilaga 17 skall vara fastsatta i förankringar som överensstämmer med bestämmelserna i föreskrifter nr 14, bl.a. med avseende på kraven på konstruktion och mått, antal fästpunkter och hållfasthet.

| 8.2.2 | Bilbältena, fasthållningsanordningarna och ISOFIX-fasthållningsanordningar för barn som tillverkaren rekommenderar enligt tabellerna 1 och 2 i tillägg 3 till bilaga 17 skall vara monterade så att de då de används riktigt fungerar tillfredsställande och minskar risken för kroppsskada i händelse av olycka. De skall särskilt vara monterade så att: |
| --- | --- |

8.2.2

Bilbältena, fasthållningsanordningarna och ISOFIX-fasthållningsanordningar för barn som tillverkaren rekommenderar enligt tabellerna 1 och 2 i tillägg 3 till bilaga 17 skall vara monterade så att de då de används riktigt fungerar tillfredsställande och minskar risken för kroppsskada i händelse av olycka. De skall särskilt vara monterade så att:

| 8.2.2.1 | banden inte sannolikt antar en form som kan innebära en fara för den åkande, |
| --- | --- |

8.2.2.1

banden inte sannolikt antar en form som kan innebära en fara för den åkande,

| 8.2.2.2 | risken för att ett korrekt placerat band skall glida av axeln till följd av bärarens rörelse framåt blir mycket liten, |
| --- | --- |

8.2.2.2

risken för att ett korrekt placerat band skall glida av axeln till följd av bärarens rörelse framåt blir mycket liten,

| 8.2.2.3 | risken för att bandet skall försämras genom beröring med vassa delar på fordonet eller sätets uppbyggnad eller fasthållningsanordningar för barn eller ISOFIX-fasthållningsanordningar för barn som tillverkaren rekommenderar enligt tabellerna 1 och 2 i tillägg 3 till bilaga 17 blir mycket liten. |
| --- | --- |

8.2.2.3

risken för att bandet skall försämras genom beröring med vassa delar på fordonet eller sätets uppbyggnad eller fasthållningsanordningar för barn eller ISOFIX-fasthållningsanordningar för barn som tillverkaren rekommenderar enligt tabellerna 1 och 2 i tillägg 3 till bilaga 17 blir mycket liten.

| 8.2.2.4 | För varje sittläge skall säkerhetsbältet vara konstruerat och monterat så att det kan användas med lätthet. Vidare, om hela sätet eller säteskudden eller ryggstödet kan fällas för att ge tillträde till fordonets bakre del eller till dess bagage- eller transportutrymme, skall de säkerhetsbälten som dessa säten är utrustade med, sedan sätena fällts upp och återställts till sittläge, vara tillgängliga för användning eller med lätthet kunna hämtas fram under eller bakom sätena av en person enligt instruktioner i fordonets användarmanual, utan att den personen behöver utbildning eller övning. |
| --- | --- |

8.2.2.4

För varje sittläge skall säkerhetsbältet vara konstruerat och monterat så att det kan användas med lätthet. Vidare, om hela sätet eller säteskudden eller ryggstödet kan fällas för att ge tillträde till fordonets bakre del eller till dess bagage- eller transportutrymme, skall de säkerhetsbälten som dessa säten är utrustade med, sedan sätena fällts upp och återställts till sittläge, vara tillgängliga för användning eller med lätthet kunna hämtas fram under eller bakom sätena av en person enligt instruktioner i fordonets användarmanual, utan att den personen behöver utbildning eller övning.

| 8.2.2.5 | Den tekniska tjänsten skall, med låsbeslaget i låst läge och ingen passagerare i sätet, kontrollera att: |
| --- | --- |

8.2.2.5

Den tekniska tjänsten skall, med låsbeslaget i låst läge och ingen passagerare i sätet, kontrollera att:

| 8.2.2.5.1 | en eventuell slackning i bältet inte förhindrar korrekt installation av de fasthållningsanordningar för barn som tillverkaren rekommenderar, och |
| --- | --- |

8.2.2.5.1

en eventuell slackning i bältet inte förhindrar korrekt installation av de fasthållningsanordningar för barn som tillverkaren rekommenderar, och

| 8.2.2.5.2 | i fråga om trepunktsbälten, en spänning på minst 50 N kan uppnås vid bältets höftparti genom att bältets diagonala del sträcks. |
| --- | --- |

8.2.2.5.2

i fråga om trepunktsbälten, en spänning på minst 50 N kan uppnås vid bältets höftparti genom att bältets diagonala del sträcks.

8.3   Särskilda krav för styva delar som ingår i bilbälten eller fasthållningsanordningar

| 8.3.1 | Styva delar såsom låsbeslag, justeringsanordningar och fästen får inte öka risken för kroppsskada på bäraren eller andra åkande i fordonet vid en olycka. |
| --- | --- |

8.3.1

Styva delar såsom låsbeslag, justeringsanordningar och fästen får inte öka risken för kroppsskada på bäraren eller andra åkande i fordonet vid en olycka.

| 8.3.2 | Anordningen för att lossa låsbeslaget skall vara klart synlig och lätt åtkomlig för bäraren och den skall vara utformad så att den inte kan öppnas oavsiktligt eller av misstag. Låsbeslaget skall vidare sitta på en plats där det är lätt åtkomligt för räddningspersonal som kan behöva lossa bäraren i en nödsituation.
  Låsbeslaget skall vara monterat så att det kan lossas av bäraren med en enkel rörelse med ena handen i en enda riktning både då det inte är belastat och då det upptar bärarens vikt.
  I fråga om bilbälten och fasthållningsanordningar för främre yttre sittplatser, med undantag för fyrpunktsbälten, skall låsbeslaget vidare kunna låsas på motsvarande sätt.
  En kontroll skall utföras för att säkerställa att bredden på kontaktytan är minst 46 mm om låsbeslaget kommer i beröring med bäraren.
  En kontroll skall utföras för att säkerställa att kontaktytan uppfyller kraven i punkt 6.2.2.1 i dessa föreskrifter om låsbeslaget kommer i beröring med bäraren. |
| --- | --- |

8.3.2

Anordningen för att lossa låsbeslaget skall vara klart synlig och lätt åtkomlig för bäraren och den skall vara utformad så att den inte kan öppnas oavsiktligt eller av misstag. Låsbeslaget skall vidare sitta på en plats där det är lätt åtkomligt för räddningspersonal som kan behöva lossa bäraren i en nödsituation.

Låsbeslaget skall vara monterat så att det kan lossas av bäraren med en enkel rörelse med ena handen i en enda riktning både då det inte är belastat och då det upptar bärarens vikt.

I fråga om bilbälten och fasthållningsanordningar för främre yttre sittplatser, med undantag för fyrpunktsbälten, skall låsbeslaget vidare kunna låsas på motsvarande sätt.

En kontroll skall utföras för att säkerställa att bredden på kontaktytan är minst 46 mm om låsbeslaget kommer i beröring med bäraren.

En kontroll skall utföras för att säkerställa att kontaktytan uppfyller kraven i punkt 6.2.2.1 i dessa föreskrifter om låsbeslaget kommer i beröring med bäraren.

| 8.3.3 | När bältet används skall det antingen ställas in automatiskt så att det passar bäraren eller vara utformat så att den manuella justeringsanordningen är lätt åtkomlig och enkel att använda för bäraren då denne sitter. Det skall också vara möjligt att dra åt bältet med en hand så att det passar bärarens kroppsbyggnad och fordonssätets inställning. |
| --- | --- |

8.3.3

När bältet används skall det antingen ställas in automatiskt så att det passar bäraren eller vara utformat så att den manuella justeringsanordningen är lätt åtkomlig och enkel att använda för bäraren då denne sitter. Det skall också vara möjligt att dra åt bältet med en hand så att det passar bärarens kroppsbyggnad och fordonssätets inställning.

| 8.3.4 | Bilbälten och fasthållningsanordningar med upprullningsdon skall vara monterade så att upprullningsdonen kan fungera riktigt och rulla upp bandet effektivt. |
| --- | --- |

8.3.4

Bilbälten och fasthållningsanordningar med upprullningsdon skall vara monterade så att upprullningsdonen kan fungera riktigt och rulla upp bandet effektivt.

| 8.3.5 | För att informera användare av fordon om de åtgärder som vidtagits för transport av barn skall fordon av kategorierna M1 och N1 uppfylla informationskraven i bilaga 17. Alla fordon i kategori M1 skall vara försedda med ISOFIX-lägen, i enlighet med tillämpliga bestämmelser i föreskrifter nr 14.
  Det första ISOFIX-läget skall möjliggöra åtminstone montering av en av tre framåtvända fasthållningsanordningar enligt definitionen i tillägg 2 till bilaga 17. Det andra ISOFIX-läget skall möjliggöra åtminstone montering av en av tre bakåtvända fasthållningsanordningar enligt definitionen i tillägg 2 till bilaga 17. Om det för detta andra ISOFIX-läge på grund av fordonets konstruktion inte är möjligt att montera en bakåtvänd fasthållningsanordning i fordonets baksäte är det tillåtet att montera en av de sex fasthållningsanordningarna i vilket läge som helst i fordonet. |
| --- | --- |

8.3.5

För att informera användare av fordon om de åtgärder som vidtagits för transport av barn skall fordon av kategorierna M1 och N1 uppfylla informationskraven i bilaga 17. Alla fordon i kategori M1 skall vara försedda med ISOFIX-lägen, i enlighet med tillämpliga bestämmelser i föreskrifter nr 14.

Det första ISOFIX-läget skall möjliggöra åtminstone montering av en av tre framåtvända fasthållningsanordningar enligt definitionen i tillägg 2 till bilaga 17. Det andra ISOFIX-läget skall möjliggöra åtminstone montering av en av tre bakåtvända fasthållningsanordningar enligt definitionen i tillägg 2 till bilaga 17. Om det för detta andra ISOFIX-läge på grund av fordonets konstruktion inte är möjligt att montera en bakåtvänd fasthållningsanordning i fordonets baksäte är det tillåtet att montera en av de sex fasthållningsanordningarna i vilket läge som helst i fordonet.

9.   PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

Typöverensstämmelse skall säkerställas enligt det förfarande som fastställs i överenskommelsen, tillägg 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), med följande krav:

| 9.1 | Varje fordonstyp eller säkerhetsbälte eller fasthållningsanordning som godkänts enligt denna föreskrift skall vara tillverkad på ett sådant sätt att den överensstämmer med den godkända typen genom att uppfylla kraven i punkterna 6, 7 och 8 ovan. |
| --- | --- |

9.1

Varje fordonstyp eller säkerhetsbälte eller fasthållningsanordning som godkänts enligt denna föreskrift skall vara tillverkad på ett sådant sätt att den överensstämmer med den godkända typen genom att uppfylla kraven i punkterna 6, 7 och 8 ovan.

| 9.2 | De minimikrav för förfaranden vid kontroll av produktionsöverensstämmelse som anges i bilaga 14 till dessa föreskrifter måste uppfyllas. |
| --- | --- |

9.2

De minimikrav för förfaranden vid kontroll av produktionsöverensstämmelse som anges i bilaga 14 till dessa föreskrifter måste uppfyllas.

| 9.3 | Den myndighet som har beviljat typgodkännandet kan när som helst undersöka de kontrollmetoder för produktionsöverensstämmelse som används på varje produktionsenhet. Dessa kontroller skall i regel utföras två gånger om året. |
| --- | --- |

9.3

Den myndighet som har beviljat typgodkännandet kan när som helst undersöka de kontrollmetoder för produktionsöverensstämmelse som används på varje produktionsenhet. Dessa kontroller skall i regel utföras två gånger om året.

10.   PÅFÖLJDER VID BRISTANDE PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

| 10.1 | Det godkännande som beviljats med avseende på en fordonstyp eller en bältestyp eller en fasthållningsanordning kan dras tillbaka om kraven i punkt 9.1 ovan inte följs, eller om utvalda säkerhetsbälten eller fasthållningsanordningar inte klarar de kontroller som föreskrivs i punkt 9.2 ovan. |
| --- | --- |

10.1

Det godkännande som beviljats med avseende på en fordonstyp eller en bältestyp eller en fasthållningsanordning kan dras tillbaka om kraven i punkt 9.1 ovan inte följs, eller om utvalda säkerhetsbälten eller fasthållningsanordningar inte klarar de kontroller som föreskrivs i punkt 9.2 ovan.

| 10.2 | Om en avtalsslutande part till denna överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter drar tillbaka ett tidigare beviljat godkännande, skall denne skyndsamt meddela detta till övriga avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter med ett meddelande som överensstämmer med mallen i bilaga 1A eller bilaga 1B till dessa föreskrifter (enligt vad som är tillämpligt). |
| --- | --- |

10.2

Om en avtalsslutande part till denna överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter drar tillbaka ett tidigare beviljat godkännande, skall denne skyndsamt meddela detta till övriga avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter med ett meddelande som överensstämmer med mallen i bilaga 1A eller bilaga 1B till dessa föreskrifter (enligt vad som är tillämpligt).

11.   ÄNDRINGAR OCH UTÖKNINGAR AV GODKÄNNANDE AV FORDONSTYP ELLER TYP AV SÄKERHETSBÄLTE ELLER FASTHÅLLNINGSANORDNING

| 11.1 | Varje ändring av fordonstyp eller bältestyp eller typ av fasthållningsanordning skall meddelas till den myndighetsavdelning som godkänt fordonstypen eller bältestypen eller typen av fasthållningsanordning. Den myndigheten skall då |
| --- | --- |

11.1

Varje ändring av fordonstyp eller bältestyp eller typ av fasthållningsanordning skall meddelas till den myndighetsavdelning som godkänt fordonstypen eller bältestypen eller typen av fasthållningsanordning. Den myndigheten skall då

| 11.1.1 | anse att de utförda ändringarna sannolikt inte kommer att få nämnvärda negativa effekter och att fordonet eller bältestypen eller typen av fasthållningsanordning ändå fortfarande uppfyller kraven, eller |
| --- | --- |

11.1.1

anse att de utförda ändringarna sannolikt inte kommer att få nämnvärda negativa effekter och att fordonet eller bältestypen eller typen av fasthållningsanordning ändå fortfarande uppfyller kraven, eller

| 11.1.2 | begära ytterligare en provningsrapport från den tekniska tjänst som ansvarar för provningarna. |
| --- | --- |

11.1.2

begära ytterligare en provningsrapport från den tekniska tjänst som ansvarar för provningarna.

| 11.2 | Utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i punkt 11.1 ovan, skall en variant av fordonet, vars vikt i körklart skick är mindre än vikten på det fordon som genomgått godkännandeprovningen, inte betraktas som en ändring av fordonstypen. |
| --- | --- |

11.2

Utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i punkt 11.1 ovan, skall en variant av fordonet, vars vikt i körklart skick är mindre än vikten på det fordon som genomgått godkännandeprovningen, inte betraktas som en ändring av fordonstypen.

| 11.3 | En bekräftelse på avslag eller godkännande, där ändringarna anges, skall enligt det förfarande som anges i punkt 5.2.3 eller 5.3.3 ovan lämnas till de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

11.3

En bekräftelse på avslag eller godkännande, där ändringarna anges, skall enligt det förfarande som anges i punkt 5.2.3 eller 5.3.3 ovan lämnas till de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter.

| 11.4 | Den behöriga myndighet som utfärdar utökning av godkännande skall ge varje sådan utökning ett serienummer och informera övriga avtalsslutande parter till 1958 års överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter genom ett meddelande som överensstämmer med mallen i bilaga 1A eller 1B till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

11.4

Den behöriga myndighet som utfärdar utökning av godkännande skall ge varje sådan utökning ett serienummer och informera övriga avtalsslutande parter till 1958 års överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter genom ett meddelande som överensstämmer med mallen i bilaga 1A eller 1B till dessa föreskrifter.

12.   PRODUKTIONENS SLUTLIGA UPPHÖRANDE

Om innehavaren av ett godkännande helt upphör att tillverka en anordning som godkänts enligt dessa föreskrifter skall han meddela detta till den myndighet som beviljade godkännandet. Efter att ha mottagit detta meddelande skall myndigheten underrätta övriga avtalsslutande parter till 1958 års överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter genom ett meddelande som överensstämmer med mallen i bilaga 1A eller 1B till dessa föreskrifter.

13.   INSTRUKTIONER

För typ av säkerhetsbälte som levereras skiljt från fordonet måste det tydligt anges på förpackningen och i monteringsanvisningarna för vilken eller vilka fordonstyper det är avsett.

14.   NAMN OCH ADRESSER FÖR DE TEKNISKA TJÄNSTER SOM SVARAR FÖR GODKÄNNANDEPROVNING OCH FÖR DE ADMINISTRATIVA MYNDIGHETERNA

De avtalsslutande parter till 1958 års överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter skall till Förenta nationernas sekretariat förmedla namn och adresser till de tekniska tjänster som ansvarar för godkännandeprov och till de administrativa myndigheter som beviljar godkännande och till vilka formulär som intygar godkännande alternativt avslag eller utvidgning eller återkallande av godkännande som utfärdats i andra länder skall sändas.

15.   ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER

15.1   Godkännande av fordonstyp

| 15.1.1 | Från och med den dag då tillägg 15 till ändringsserie 04 officiellt träder i kraft skall ingen avtalsslutande part som tillämpar dessa föreskrifter vägra att bevilja ECE-godkännanden enligt dessa föreskrifter i dess ändrade lydelse enligt tillägg 15 till ändringsserie 04. |
| --- | --- |

15.1.1

Från och med den dag då tillägg 15 till ändringsserie 04 officiellt träder i kraft skall ingen avtalsslutande part som tillämpar dessa föreskrifter vägra att bevilja ECE-godkännanden enligt dessa föreskrifter i dess ändrade lydelse enligt tillägg 15 till ändringsserie 04.

| 15.1.2 | Från och med två år efter ikraftträdandet av tillägg 15 till ändringsserie 04 till dessa föreskrifter skall avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter bevilja ECE-godkännanden endast om kraven i dessa föreskrifter i dess ändrade lydelse enligt tillägg 15 till ändringsserie 04 är uppfyllda. |
| --- | --- |

15.1.2

Från och med två år efter ikraftträdandet av tillägg 15 till ändringsserie 04 till dessa föreskrifter skall avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter bevilja ECE-godkännanden endast om kraven i dessa föreskrifter i dess ändrade lydelse enligt tillägg 15 till ändringsserie 04 är uppfyllda.

| 15.1.3 | Från och med sju år efter ikraftträdandet av tillägg 15 till ändringsserie 04 till dessa föreskrifter kan avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter vägra att erkänna godkännanden som inte beviljats i enlighet med tillägg 15 till ändringsserie 04 till dessa föreskrifter. Befintliga godkännanden av andra fordonskategorier än M1 som inte påverkas av tillägg 15 till ändringsserie 04 till dessa föreskrifter skall förbli giltiga och de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter skall fortsätta att erkänna dem. |
| --- | --- |

15.1.3

Från och med sju år efter ikraftträdandet av tillägg 15 till ändringsserie 04 till dessa föreskrifter kan avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter vägra att erkänna godkännanden som inte beviljats i enlighet med tillägg 15 till ändringsserie 04 till dessa föreskrifter. Befintliga godkännanden av andra fordonskategorier än M1 som inte påverkas av tillägg 15 till ändringsserie 04 till dessa föreskrifter skall förbli giltiga och de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter skall fortsätta att erkänna dem.

| 15.1.3.1 | Från och med den 1 oktober 2000 kan dock avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter vägra att erkänna godkännanden för fordon av kategorierna M1 och N1 som inte beviljats i enlighet med tillägg 8 till ändringsserie 04 till dessa föreskrifter, om informationskraven i punkt 8.3.5 och bilaga 17 inte är uppfyllda. |
| --- | --- |

15.1.3.1

Från och med den 1 oktober 2000 kan dock avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter vägra att erkänna godkännanden för fordon av kategorierna M1 och N1 som inte beviljats i enlighet med tillägg 8 till ändringsserie 04 till dessa föreskrifter, om informationskraven i punkt 8.3.5 och bilaga 17 inte är uppfyllda.

15.2   Montering av säkerhetsbälten

Dessa övergångsbestämmelser gäller endast för montering av säkerhetsbälten i fordon och förändrar inte säkerhetsbältets märke.

| 15.2.1 | Från och med den dag då tillägg 12 till ändringsserie 04 officiellt träder i kraft får ingen avtalsslutande part som tillämpar dessa föreskrifter vägra att bevilja ECE-godkännanden enligt dessa föreskrifter i dess ändrade lydelse enligt tillägg 12 till ändringsserie 04. |
| --- | --- |

15.2.1

Från och med den dag då tillägg 12 till ändringsserie 04 officiellt träder i kraft får ingen avtalsslutande part som tillämpar dessa föreskrifter vägra att bevilja ECE-godkännanden enligt dessa föreskrifter i dess ändrade lydelse enligt tillägg 12 till ändringsserie 04.

| 15.2.2 | Efter utgången av en period på 36 månader efter det officiella datum för ikraftträdande som avses i punkt 15.2.1 ovan skall de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter bevilja godkännanden endast om fordonstyperna uppfyller kraven i dessa föreskrifter i dess ändrade lydelse enligt tillägg 12 till ändringsserie 04. |
| --- | --- |

15.2.2

Efter utgången av en period på 36 månader efter det officiella datum för ikraftträdande som avses i punkt 15.2.1 ovan skall de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter bevilja godkännanden endast om fordonstyperna uppfyller kraven i dessa föreskrifter i dess ändrade lydelse enligt tillägg 12 till ändringsserie 04.

| 15.2.3 | Efter utgången av en period på 60 månader efter det officiella datumet för ikraftträdande som avses i punkt 15.2.1 ovan kan de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter vägra att erkänna godkännanden som inte beviljats i enlighet med kraven i tillägg 12 till ändringsserie 04 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

15.2.3

Efter utgången av en period på 60 månader efter det officiella datumet för ikraftträdande som avses i punkt 15.2.1 ovan kan de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter vägra att erkänna godkännanden som inte beviljats i enlighet med kraven i tillägg 12 till ändringsserie 04 till dessa föreskrifter.

| 15.2.4 | Från och med den dag då tillägg 14 till ändringsserie 04 officiellt träder i kraft får ingen avtalsslutande part som tillämpar dessa föreskrifter vägra att bevilja FN/ECE-godkännande enligt dessa föreskrifter i deras ändrade lydelse enligt tillägg 14 till ändringsserie 04. |
| --- | --- |

15.2.4

Från och med den dag då tillägg 14 till ändringsserie 04 officiellt träder i kraft får ingen avtalsslutande part som tillämpar dessa föreskrifter vägra att bevilja FN/ECE-godkännande enligt dessa föreskrifter i deras ändrade lydelse enligt tillägg 14 till ändringsserie 04.

| 15.2.5 | Från och med den dag då tillägg 16 till ändringsserie 04 officiellt träder i kraft får ingen avtalsslutande part som tillämpar dessa föreskrifter vägra att bevilja ECE-godkännande enligt dessa föreskrifter i deras ändrade lydelse enligt tillägg 16 till ändringsserie 04. |
| --- | --- |

15.2.5

Från och med den dag då tillägg 16 till ändringsserie 04 officiellt träder i kraft får ingen avtalsslutande part som tillämpar dessa föreskrifter vägra att bevilja ECE-godkännande enligt dessa föreskrifter i deras ändrade lydelse enligt tillägg 16 till ändringsserie 04.

| 15.2.6 | Efter utgången av en period på 36 månader efter det officiella datum för ikraftträdande som avses i punkt 15.2.4 ovan skall de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter bevilja godkännanden endast om fordonstyperna uppfyller kraven i dessa föreskrifter i dess ändrade lydelse enligt tillägg 14 till ändringsserie 04. |
| --- | --- |

15.2.6

Efter utgången av en period på 36 månader efter det officiella datum för ikraftträdande som avses i punkt 15.2.4 ovan skall de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter bevilja godkännanden endast om fordonstyperna uppfyller kraven i dessa föreskrifter i dess ändrade lydelse enligt tillägg 14 till ändringsserie 04.

| 15.2.7 | Efter utgången av en period på 60 månader efter det officiella datum för ikraftträdande som avses i punkt 15.2.4 ovan får de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter vägra att erkänna godkännanden som inte beviljats i enlighet med kraven i tillägg 14 till ändringsserie 04 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

15.2.7

Efter utgången av en period på 60 månader efter det officiella datum för ikraftträdande som avses i punkt 15.2.4 ovan får de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter vägra att erkänna godkännanden som inte beviljats i enlighet med kraven i tillägg 14 till ändringsserie 04 till dessa föreskrifter.

| 15.2.8 | Efter den 16 juli 2006 skall de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter bevilja godkännande endast om fordonstypen uppfyller kraven i dessa föreskrifter i deras ändrade lydelse enligt tillägg 16 till ändringsserie 04. |
| --- | --- |

15.2.8

Efter den 16 juli 2006 skall de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter bevilja godkännande endast om fordonstypen uppfyller kraven i dessa föreskrifter i deras ändrade lydelse enligt tillägg 16 till ändringsserie 04.

| 1.5.2.9 | Efter den 16 juli 2008 får de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter vägra att erkänna godkännanden av fordon i kategori N1 som inte beviljats i enlighet med tillägg 16 till ändringsserie 04 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

1.5.2.9

Efter den 16 juli 2008 får de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter vägra att erkänna godkännanden av fordon i kategori N1 som inte beviljats i enlighet med tillägg 16 till ändringsserie 04 till dessa föreskrifter.

---

(1)  Enligt definitionen i den konsoliderade resolutionen om fordonskonstruktion (R.E.3), bilaga 7 (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2).

(2)  Enligt definition i den konsoliderade resolutionen R.E.3, bilaga 7 (TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2).

(3)  1 för Tyskland, 2 för Frankrike, 3 för Italien, 4 för Nederländerna, 5 för Sverige, 6 för Belgien, 7 för Ungern, 8 för Tjeckien, 9 för Spanien, 10 för Serbien och Montenegro, 11 för Förenade kungariket, 12 för Österrike, 13 för Luxemburg, 14 för Schweiz, 15 (vakant), 16 för Norge, 17 för Finland, 18 för Danmark, 19 för Rumänien, 20 för Polen, 21 för Portugal, 22 för Ryssland, 23 för Grekland, 24 för Irland, 25 för Kroatien, 26 för Slovenien, 27 för Slovakien, 28 för Vitryssland, 29 för Estland, 30 (vakant), 31 för Bosnien och Hercegovina, 32 för Lettland, 33 (vakant), 34 för Bulgarien, 35 (vakant), 36 för Litauen, 37 för Turkiet, 38 (vakant), 39 för Azerbajdzjan, 40 för f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, 41 (vakant), 42 för Europeiska gemenskapen (gemenskapens medlemsstater fattar beslut om godkännande genom att använda sina respektive ECE-symboler), 43 för Japan, 44 (vakant), 45 för Australien, 46 för Ukraina, 47 för Sydafrika, 48 för Nya Zeeland, 49 för Cypern, 50 för Malta och 51 för Sydkorea. Efterföljande nummer skall tilldelas andra länder i kronologisk ordning med avseende på när de ratificerar eller ansluter sig till överenskommelsen om antagande av enhetliga tekniska föreskrifter för hjulförsedda fordon och för utrustning och delar som kan monteras eller användas på hjulförsett fordon samt om villkoren för ömsesidigt erkännande av typgodkännande utfärdade på grundval av dessa föreskrifter. Förenta nationernas generalsekreterare skall meddela överenskommelsens avtalsslutande parter om dessa tilldelade nummer.

(4)  Se fotnot till punkt 5.2.4.1.

(5)  g = 9,81 m/s2.

(6)  Se punkt 7.4.1.6.4.3.

(7)  g = 9,81 m/s2.

(8)  Dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2.

---

BILAGA 1A

MEDDELANDE

(Maxformat: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

---

BILAGA 1B

MEDDELANDE

(Maxformat: A4 (210 × 297 mm))

Image

---

BILAGA 2

TYPGODKÄNNANDEMÄRKENAS UTFORMNING

| 1. | Utformning av fordonsgodkännandemärken för montering av säkerhetsbälten
  Mall A
  (Se punkt 5.2.4 i dessa föreskrifter)



  a = 8 mm min.
  Godkännandemärket ovan som anbringats på ett fordon visar att fordonstypen i fråga – med avseende på säkerhetsbälten – har godkänts i Nederländerna (E4) enligt föreskrifter nr 16. Godkännandenumret visar att godkännandet beviljats enligt kraven i föreskrifter nr 16 i dess ändrade lydelse enligt ändringsserie 04.
  Mall B
  (Se punkt 5.2.5 i dessa föreskrifter)



  a = 8 mm min.
  Godkännandemärket ovan som fästs på ett fordon visar att fordonstypen i fråga har godkänts i Nederländerna (E4) enligt föreskrifter nr 16 och 52 (1). Godkännandenumren visar att föreskrifter nr 16 redan innehöll ändringsserie 04 och att föreskrifter nr 52 redan innehöll ändringsserie 01 vid tidpunkten för respektive godkännande. |
| --- | --- |

1.

Utformning av fordonsgodkännandemärken för montering av säkerhetsbälten

Mall A

(Se punkt 5.2.4 i dessa föreskrifter)

Image

a = 8 mm min.

Godkännandemärket ovan som anbringats på ett fordon visar att fordonstypen i fråga – med avseende på säkerhetsbälten – har godkänts i Nederländerna (E4) enligt föreskrifter nr 16. Godkännandenumret visar att godkännandet beviljats enligt kraven i föreskrifter nr 16 i dess ändrade lydelse enligt ändringsserie 04.

Mall B

(Se punkt 5.2.5 i dessa föreskrifter)

Image

a = 8 mm min.

Godkännandemärket ovan som fästs på ett fordon visar att fordonstypen i fråga har godkänts i Nederländerna (E4) enligt föreskrifter nr 16 och 52 (1). Godkännandenumren visar att föreskrifter nr 16 redan innehöll ändringsserie 04 och att föreskrifter nr 52 redan innehöll ändringsserie 01 vid tidpunkten för respektive godkännande.

| 2. | Utformning av godkännandemärken för säkerhetsbälten (se punkt 5.3.5 i dessa föreskrifter)



  a = 8 mm min.
  Bältet med godkännandemärket ovan är ett trepunktsbälte (”A”), försett med en energiupptagare (”e”) och godkänt i Nederländerna (E4) med numret 042439. Föreskrifterna innehöll redan ändringsserie 04 vid tiden för godkännandet.



  Bältet med godkännandemärket ovan är ett höftbälte (”B”), försett med ett upprullningsdon, typ 4, med flerfunktion (m) och godkänt i Nederländerna (E4) med numret 042489. Föreskrifterna innehöll redan ändringsserie 04 vid tiden för godkännandet.







  Anm.: | Godkännandenumret och tilläggssymbol(er) måste placeras nära cirkeln och antingen ovanför eller nedanför ”E” eller till vänster eller höger om den bokstaven. Siffrorna i godkännandenumret måste stå på samma sida av ”E” och ha samma riktning. Tilläggssymbol(er) måste placeras mittemot godkännandenumret. För att undvika sammanblandning med andra symboler bör romerska siffror inte användas för godkännandenummer. |
| --- | --- | --- |

2.

Utformning av godkännandemärken för säkerhetsbälten (se punkt 5.3.5 i dessa föreskrifter)

Image

a = 8 mm min.

Bältet med godkännandemärket ovan är ett trepunktsbälte (”A”), försett med en energiupptagare (”e”) och godkänt i Nederländerna (E4) med numret 042439. Föreskrifterna innehöll redan ändringsserie 04 vid tiden för godkännandet.

Image

Bältet med godkännandemärket ovan är ett höftbälte (”B”), försett med ett upprullningsdon, typ 4, med flerfunktion (m) och godkänt i Nederländerna (E4) med numret 042489. Föreskrifterna innehöll redan ändringsserie 04 vid tiden för godkännandet.

Anm.:

Godkännandenumret och tilläggssymbol(er) måste placeras nära cirkeln och antingen ovanför eller nedanför ”E” eller till vänster eller höger om den bokstaven. Siffrorna i godkännandenumret måste stå på samma sida av ”E” och ha samma riktning. Tilläggssymbol(er) måste placeras mittemot godkännandenumret. För att undvika sammanblandning med andra symboler bör romerska siffror inte användas för godkännandenummer.

Image

Bältet med godkännandemärket ovan är ett bälte av särskild typ (”S”), försett med en energiupptagare (”e”) och godkänt i Nederländerna (E4) med numret 0422439. Föreskrifterna innehöll redan ändringsserie 04 vid tiden för godkännandet.

Image

Bältet med godkännandemärket ovan utgör en del av en fasthållningsanordning (”Z”), och är ett bälte av särskild typ (”S”), försett med en energiupptagare (”e”). Det är godkänt i Nederländerna (E4) med numret 0424391. Föreskrifterna innehöll redan ändringsserie 04 vid tiden för godkännandet.

Image

a = 8 mm min.

Image

Bältet med godkännandemärket ovan är ett trepunktsbälte (”A”), med ett upprullningsdon av typ 4N (”r4N”) med flerfunktion (”m”). Det har beviljats typgodkännande i Nederländerna (E4) med numret 042439. Föreskrifterna innehöll redan ändringsserie 04 vid tiden för godkännandet. Detta bälte får inte monteras i fordon av kategori M1.

Image

Säkerhetsbälte med detta typgodkännandemärke är ett trepunktsbälte (”A”) försett med en energiupptagare (”e”), godkänt enligt de särskilda kraven i punkt 6.4.1.3.3 i dessa föreskrifter och med ett upprullningsdon av typ 4 (”r4”) med flerfunktion (”m”). Det har beviljats typgodkännande i Nederländerna (E4) med godkännandenumret 042439. De två första siffrorna visar att föreskrifterna redan innehöll ändringsserie 04 vid tiden för godkännandet. Detta bälte måste monteras i ett fordon som är utrustat med krockkudde i angivet sittläge.

---

(1)  Det andra numret ges bara som exempel.

---

BILAGA 3

SCHEMATISK TECKNING AV UTRUSTNING FÖR PROVNING AV UPPRULLNINGSMEKANISMENS UTHÅLLIGHET

Image

---

BILAGA 4

SCHEMATISK TECKNING AV UTRUSTNING FÖR PROVNING AV LÅSNING PÅ NÖDLÅSANDE UPPRULLNINGSDON

En lämplig utrustning visas i figuren och består av en motordriven kam vars följare är kopplad med trådar till en liten vagn som löper på ett spår. Kamutformningen och motorvarvtalet är sådana att de ger den nödvändiga accelerationen med en ökningstakt som anges i punkt 7.6.2.2 i dessa föreskrifter, och slaglängden är anpassad så att den överstiger den största tillåtna bandrörelsen före låsning.

På vagnen monteras ett underlag som kan vridas så att upprullningsdonet kan monteras i olika lägen i förhållande till vagnens rörelseriktning.

Vid provning av upprullningsdonens känslighet för bandrörelse monteras upprullningsdonet på ett lämpligt fastsatt stöd och bandet sätts fast i vagnen.

Vid genomförandet av ovanstående provning skall varje stöd och liknande som tillhandahålls av tillverkaren eller dennes vederbörligen auktoriserade ombud ingå i provningsinstallationen för att så långt som möjligt efterlikna den avsedda installationen i fordonet.

Ytterligare stöd och liknande som kan krävas för att efterlikna den avsedda installationen i fordonet skall tillhandahållas av tillverkaren eller dennes vederbörligen auktoriserade ombud.

Image

---

BILAGA 5

SCHEMATISK TECKNING AV UTRUSTNING FÖR PROVNING AV DAMMTÅLIGHETEN

(mått i millimeter)

Image

---

BILAGA 6

BESKRIVNING AV VAGN, SÄTE, FÖRANKRINGAR OCH STOPPANORDNING

1.   VAGN

För provning av bilbälten skall vagnen då den endast bär sätet ha en vikt på 400 ± 20 kg. För provning av fasthållningsanordningar skall vagnen med fordonets uppbyggnad fastsatt ha en vikt på 800 kg. Om nödvändigt får dock den totala vikten av vagnen och fordonets uppbyggnad ökas i steg om 200 kg. Den totala vikten får dock inte i något fall avvika från det nominella värdet med mer än ± 40 kg.

2.   SÄTE

Sätet skall ha en styv konstruktion och en slät yta, dock inte vid provning av fasthållningsanordningar. De uppgifter som anges i figur 1 till denna bilaga skall beaktas och åtgärder vidtas så att ingen metalldel kan komma i beröring med bältet.

3.   FÖRANKRINGAR

| 3.1 | Om bältet är försett med en bältesjusteringsanordning för höjd enligt definitionen i punkt 2.14.6 i dessa föreskrifter, skall anordningen antingen vara fastsatt i en styv ram eller i en fordonsdel som den normalt är fastsatt i och denna del skall vara fast monterad på provvagnen. |
| --- | --- |

3.1

Om bältet är försett med en bältesjusteringsanordning för höjd enligt definitionen i punkt 2.14.6 i dessa föreskrifter, skall anordningen antingen vara fastsatt i en styv ram eller i en fordonsdel som den normalt är fastsatt i och denna del skall vara fast monterad på provvagnen.

| 3.2 | Förankringarna skall vara placerade enligt figur 1. De markeringar som motsvarar förankringarnas lägen visar var bältets ändar skall anslutas till vagnen eller i förekommande fall till belastningsgivaren. Förankringarna för normal användning är punkterna A, B och K, om bandets längd mellan låsbeslagets övre kant och hålet för fastsättning av bandstödet inte är större än 250 mm. I annat fall skall punkterna A1 och B1 tillämpas. Toleransen för förankringspunkternas placering är sådan att varje förankringspunkt skall anbringas högst 50 mm från motsvarande punkt A, B och K som visas på figur 1 eller i förekommande fall A1, B1 och K. |
| --- | --- |

3.2

Förankringarna skall vara placerade enligt figur 1. De markeringar som motsvarar förankringarnas lägen visar var bältets ändar skall anslutas till vagnen eller i förekommande fall till belastningsgivaren. Förankringarna för normal användning är punkterna A, B och K, om bandets längd mellan låsbeslagets övre kant och hålet för fastsättning av bandstödet inte är större än 250 mm. I annat fall skall punkterna A1 och B1 tillämpas. Toleransen för förankringspunkternas placering är sådan att varje förankringspunkt skall anbringas högst 50 mm från motsvarande punkt A, B och K som visas på figur 1 eller i förekommande fall A1, B1 och K.

| 3.3 | Den uppbyggnad som bär upp förankringarna skall vara styv. Den övre förankringen får inte förskjutas mer än 0,2 mm i längdled när en belastning på 98 daN anbringas på den i denna riktning. Vagnen skall vara konstruerad så att ingen bestående deformation uppträder på de delar som bär upp förankringarna under provningen. |
| --- | --- |

3.3

Den uppbyggnad som bär upp förankringarna skall vara styv. Den övre förankringen får inte förskjutas mer än 0,2 mm i längdled när en belastning på 98 daN anbringas på den i denna riktning. Vagnen skall vara konstruerad så att ingen bestående deformation uppträder på de delar som bär upp förankringarna under provningen.

| 3.4 | Om det krävs en fjärde förankring för att sätta fast upprullningsdonet, skall denna förankring:






  — | vara placerad i det vertikala längsgående plan som passerar genom K, |
| --- | --- | --- |

3.4

Om det krävs en fjärde förankring för att sätta fast upprullningsdonet, skall denna förankring:

—

vara placerad i det vertikala längsgående plan som passerar genom K,

| — | göra det möjligt att luta upprullningsdonet i den vinkel som föreskrivs av tillverkaren, |
| --- | --- |

—

göra det möjligt att luta upprullningsdonet i den vinkel som föreskrivs av tillverkaren,

| — | vara placerad på en cirkelbåge med radien KB1 = 790 mm om längden mellan den övre styrningen och bandets utgång på upprullningsdonet är minst 540 mm eller, i alla andra fall, på en cirkelbåge med medelpunkten K och radien 350 mm. |
| --- | --- |

—

vara placerad på en cirkelbåge med radien KB1 = 790 mm om längden mellan den övre styrningen och bandets utgång på upprullningsdonet är minst 540 mm eller, i alla andra fall, på en cirkelbåge med medelpunkten K och radien 350 mm.

4.   STOPPANORDNING

| 4.1 | Anordningen består av två identiska parallellt monterade upptagare, utom när det gäller fasthållningsanordningar då fyra upptagare skall användas för en nominell vikt på 800 kg. Vid behov skall ytterligare upptagare användas för varje ökning på 200 kg av den nominella vikten. Varje upptagare utgörs av:






  — | ett yttre hölje i form av ett stålrör, |
| --- | --- | --- |

4.1

Anordningen består av två identiska parallellt monterade upptagare, utom när det gäller fasthållningsanordningar då fyra upptagare skall användas för en nominell vikt på 800 kg. Vid behov skall ytterligare upptagare användas för varje ökning på 200 kg av den nominella vikten. Varje upptagare utgörs av:

—

ett yttre hölje i form av ett stålrör,

| — | ett energiupptagande rör av polyuretan, |
| --- | --- |

—

ett energiupptagande rör av polyuretan,

| — | en avlång blankpolerad stålknopp som tränger in i upptagaren och |
| --- | --- |

—

en avlång blankpolerad stålknopp som tränger in i upptagaren och

| — | en stång och en anslagsplatta. |
| --- | --- |

—

en stång och en anslagsplatta.

| 4.2 | Måtten för upptagarens olika delar visas i figurerna 2, 3 och 4. |
| --- | --- |

4.2

Måtten för upptagarens olika delar visas i figurerna 2, 3 och 4.

| 4.3 | Det upptagande materialets egenskaper anges i tabell 1 i denna bilaga. Omedelbart före varje provning skall rören under minst 12 timmar behandlas i en temperatur på mellan 15 och 25 oC utan att användas. Under den dynamiska provningen av säkerhetsbälten eller fasthållningsanordningar skall stoppanordningen hålla samma temperatur som under kalibreringsprovningen, med en tolerans på ± 2 oC. De krav som stoppanordningen skall uppfylla är angivna i bilaga 8 till dessa föreskrifter. Varje annan anordning som ger likvärdiga resultat kan användas.
  Tabell 1
  Egenskaper hos det upptagande materialet

  (ASTM-metod D 735, om inte annat anges)







  Hårdhet Shore A: | 95 ± 2 vid temperaturen 20 ± 5 oC |
| --- | --- | --- |
| Brotthållfasthet: | Ro > 343 daN/cm2 |
| Minsta förlängning | Ao > 400 % |
| Modul vid 100 % förlängning: | > 108 daN/cm2 |
| Modul vid 300 % förlängning: | > 235 daN/cm2 |
| Köldskörhet (ASTM-metod D 736): | 5 timmar vid - 55 oC |
| Kompression (metod B): | 22 timmar vid 70 oC < 45 % |
| Densitet vid 25 oC: | mellan 1,05 och 1,10 |

4.3

Det upptagande materialets egenskaper anges i tabell 1 i denna bilaga. Omedelbart före varje provning skall rören under minst 12 timmar behandlas i en temperatur på mellan 15 och 25 oC utan att användas. Under den dynamiska provningen av säkerhetsbälten eller fasthållningsanordningar skall stoppanordningen hålla samma temperatur som under kalibreringsprovningen, med en tolerans på ± 2 oC. De krav som stoppanordningen skall uppfylla är angivna i bilaga 8 till dessa föreskrifter. Varje annan anordning som ger likvärdiga resultat kan användas.

Tabell 1

Egenskaper hos det upptagande materialet

(ASTM-metod D 735, om inte annat anges)

Hårdhet Shore A:

95 ± 2 vid temperaturen 20 ± 5 oC

Brotthållfasthet:

Ro > 343 daN/cm2

Minsta förlängning

Ao > 400 %

Modul vid 100 % förlängning:

> 108 daN/cm2

Modul vid 300 % förlängning:

> 235 daN/cm2

Köldskörhet (ASTM-metod D 736):

5 timmar vid - 55 oC

Kompression (metod B):

22 timmar vid 70 oC < 45 %

Densitet vid 25 oC:

mellan 1,05 och 1,10

Åldrande i luft (ASTM-metod D 573):

| 70 h vid 100 oC | — | Hårdhet Shore A: högsta förändring ± 3 |
| --- | --- | --- |

70 h vid 100 oC

—

Hårdhet Shore A: högsta förändring ± 3

| — | brotthållfasthet: minskning < 10 % av Ro |
| --- | --- |

—

brotthållfasthet: minskning < 10 % av Ro

| — | förlängning: minskning < 10 % av Ao |
| --- | --- |

—

förlängning: minskning < 10 % av Ao

| — | massa: minskning < 1 % |
| --- | --- |

—

massa: minskning < 1 %

Nedsänkning i olja (ASTM-metod nr 1 för olja):

| 70 h vid 100 oC | — | Hårdhet Shore A: högsta förändring ± 4 |
| --- | --- | --- |

70 h vid 100 oC

—

Hårdhet Shore A: högsta förändring ± 4

| — | brotthållfasthet: minskning < 15 % av Ro |
| --- | --- |

—

brotthållfasthet: minskning < 15 % av Ro

| — | förlängning: minskning < 10 % av Ao |
| --- | --- |

—

förlängning: minskning < 10 % av Ao

| — | volym: uppsvällning < 5 % |
| --- | --- |

—

volym: uppsvällning < 5 %

Nedsänkning i olja (ASTM-metod nr 3 för olja):

| 70 h vid 100 oC | — | brotthållfasthet: minskning < 15 % av Ro |
| --- | --- | --- |

70 h vid 100 oC

—

brotthållfasthet: minskning < 15 % av Ro

| — | förlängning: minskning < 15 % av Ao |
| --- | --- |

—

förlängning: minskning < 15 % av Ao

| — | volym: uppsvällning < 20 % |
| --- | --- |

—

volym: uppsvällning < 20 %

Nedsänkning i destillerat vatten:

| 1 vecka vid 70 oC | — | brotthållfasthet: minskning < 35 % av Ro |
| --- | --- | --- |

1 vecka vid 70 oC

—

brotthållfasthet: minskning < 35 % av Ro

| — | förlängning: ökning < 20 % av Ao. |
| --- | --- |

—

förlängning: ökning < 20 % av Ao.

Figur 1

Vagn, säte, förankring

Image

Figur 2

Stoppanordning

Image

Figur 3

Stoppanordning

(Polyuretanrör)(Monterad)

Image

| Ytbehandling för spindel | | Grepptolerans ±0,2
  Alla mått i mm |
| --- | --- | --- |

Ytbehandling för spindel

Formula

Grepptolerans ±0,2

Alla mått i mm

Figur 4

Stoppanordning

(Avlång knopp)

Image

Image

| Ytbehandling | | Grepptolerans ±0,1 |
| --- | --- | --- |

Ytbehandling

Formula

Grepptolerans ±0,1

---

BILAGA 7

BESKRIVNING AV PROVDOCKAN

1.   PROVDOCKANS SPECIFIKATIONER

1.1   Allmänt

Provdockans huvudegenskaper visas i följande figurer och tabeller:

| Figur 1 | Huvud, hals och bål sedda från sidan |
| --- | --- |
| Figur 2 | Huvud, hals och bål sedda framifrån |
| Figur 3 | Höft, lår och underben sedda från sidan |
| Figur 4 | Höft, lår och underben sedda framifrån |
| Figur 5 | Huvudsakliga mått |
| Figur 6 | Provdockan i sittande ställning med angivande av | tyngdpunktens läge, |

Figur 1

Huvud, hals och bål sedda från sidan

Figur 2

Huvud, hals och bål sedda framifrån

Figur 3

Höft, lår och underben sedda från sidan

Figur 4

Höft, lår och underben sedda framifrån

Figur 5

Huvudsakliga mått

Figur 6

Provdockan i sittande ställning med angivande av

tyngdpunktens läge,

| | läget för de punkter där förskjutningen skall mätas, och |
| --- | --- |

läget för de punkter där förskjutningen skall mätas, och

| | axelhöjd |
| --- | --- |

axelhöjd

Tabell 1

Beteckningar, namn, material och huvudsakliga mått för provdockans delar

Tabell 2

Massan för huvud, hals, bål, lår och underben

1.2   Beskrivning av provdockan

1.2.1   Underbenets struktur (se figurerna 3 och 4)

Underbenet består av tre delar:

| — | en fotplatta (30), |
| --- | --- |

—

en fotplatta (30),

| — | ett skenbensrör (29) och |
| --- | --- |

—

ett skenbensrör (29) och

| — | ett knärör (26). |
| --- | --- |

—

ett knärör (26).

Knäröret har två klackar som begränsar underbenets rörelse i förhållande till låret.

Underbenet kan svängas bakåt ungefär 120o från det raka läget.

1.2.2   Lårets struktur (se figurerna 3 och 4)

Låret består av tre delar:

| — | knärör (22), |
| --- | --- |

—

knärör (22),

| — | en lårstång (21) och |
| --- | --- |

—

en lårstång (21) och

| — | ett höftrör (20). |
| --- | --- |

—

ett höftrör (20).

Knäets rörelse begränsas av två urtag i knäröret (22), vilka passar ihop med klackarna på underbenet.

1.2.3   Bålens struktur (se figurerna 1 och 2)

Bålen består av:

| — | ett höftrör (2), |
| --- | --- |

—

ett höftrör (2),

| — | en rullkedja (4), |
| --- | --- |

—

en rullkedja (4),

| — | revben (6) och (7), |
| --- | --- |

—

revben (6) och (7),

| — | ett bröstben (8) och |
| --- | --- |

—

ett bröstben (8) och

| — | kedjefästen (3) och på delarna (7) och (8). |
| --- | --- |

—

kedjefästen (3) och på delarna (7) och (8).

1.2.4   Hals (se figurerna 1 och 2)

Halsen består av sju polyuretanskivor (9). Halsens styvhet kan ställas in med hjälp av en kedjesträckare.

1.2.5   Huvud (se figurerna 1 och 2)

Huvudet (15) är ihåligt. Polyuretanformen är förstärkt med en stålplåt (17). Kedjesträckaren som gör att halsen kan ställas in består av ett polyamidblock (10), en distansring (11) och sträckningsdelar (12) och (13). Huvudet kan vridas runt atlasleden, som utgörs av en justeringsanordning (14) och (18), en distansbricka (16) och ett polyamidblock (10).

1.2.6   Knäled (se figur 4)

Underbenet och låren är förbundna med ett rör (27) och en sträckare (28).

1.2.7   Höftled (se figur 4)

Låren och bålen är förbundna med ett rör (23), friktionsplattor (24) och en sträckare (25).

1.2.8   Polyuretan

| Typ | : | PU 123 CH Compound |
| --- | --- | --- |
| Hårdhet | : | Shore A 50-60 |

Typ

:

PU 123 CH Compound

Hårdhet

:

Shore A 50-60

1.2.9   Beklädnad

Provdockan är iförd en särskild typ av beklädnad (se tabell 1).

2.   KORRIGERINGSANORDNINGAR

2.1   Allmänt

För att kalibrera provdockan till vissa värden och dess totala massa skall fördelningen av massan justeras med hjälp av sex korrigeringsvikter av stål på 1 kg vardera, vilka kan fästas i höftleden. Sex polyuretanvikter på 1 kg vardera kan fästas på baksidan av bålen.

3.   KUDDE

En kudde skall placeras mellan provdockans bröst och beklädnaden. Kudden skall vara tillverkad av polyetylenskum som uppfyller följande krav:

| — | Hårdhet: |
| --- | --- |

—

Hårdhet:

Shore A 7-10

| — | Tjocklek: |
| --- | --- |

—

Tjocklek:

25 mm ± 5

Kudden skall vara utbytbar.

4.   INSTÄLLNING AV LEDERNA

4.1   Allmänt

För att åstadkomma reproducerbara resultat är det nödvändigt att ange och bestämma friktionen i varje led.

4.2   Knäled

Dra åt knäleden.

Ställ in låret och underbenet vertikalt.

Vrid underbenet 30o.

Släpp gradvis efter på sträckaren (28) tills underbenet börjar falla av sin egen vikt.

Lås sträckaren i detta läge.

4.3   Höftled

Dra åt höftleden.

Placera låret i horisontellt läge och bålen i vertikalt läge.

Vrid bålen framåt tills vinkeln mellan bålen och låret är 60o.

Släpp gradvis efter på sträckaren tills bålen börjar falla av sin egen vikt.

Lås sträckaren i detta läge.

4.4   Atlasled

Ställ in atlasleden så att den precis motstår sin egen vikt i riktningarna framåt och bakåt.

4.5   Hals

Halsen kan ställas in med hjälp av kedjesträckaren (13). När halsen ställts in skall sträckarens övre ände förskjutas 4–6 cm då den utsätts för en horisontell kraft på 10 daN.

Tabell 1

| Referens nr | Benämning | Material | Mått |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Material i kropp | Polyuretan | — |
| 2 | Höftrör | Stål | 76 × 70 × 100 mm |
| 3 | Kedjefästen | Stål | 25 × 10 × 70 mm |
| 4 | Rullkedja | Stål | 3/4 |
| 5 | Axelplåt | Polyuretan | — |
| 6 | Valsad sektion | Stål | 30 × 30 × 3 × 250 mm |
| 7 | Revben | Perforerad stålplåt | 400 × 85 × 1,5 mm |
| 8 | Bröstben | Perforerad stålplåt | 250 × 90 × 1,5 mm |
| 9 | Skivor (sex) | Polyuretan | ø 90 × 20 mm |
| | | | ø 80 × 20 mm |
| | | | ø 75 × 20 mm |
| | | | ø 70 × 20 mm |
| | | | ø 65 × 20 mm |
| | | | ø 60 × 20 mm |
| 10 | Block | Polyamid | 60 × 60 × 25 mm |
| 11 | Distansring | Stål | 40 × 40 × 2 × 50 mm |
| 12 | Spännbult | Stål | M16 × 90 mm |
| 13 | Spännmutter | Stål | M16 |
| 14 | Sträckare för atlasled | Stål | ø 12 × 130 mm (M12) |
| 15 | Huvud | Polyuretan | — |
| 16 | Distansring | Stål | ø 18 × 13 × 17 mm |
| 17 | Förstärkningsplåt | Stål | 30 × 3 × 500 mm |
| 18 | Spännmutter | Stål | M12 mm |
| 19 | Lår | Polyuretan | — |
| 20 | Höftrör | Stål | 76 × 70 × 80 mm |
| 21 | Lårstång | Stål | 30 × 30 × 440 mm |
| 22 | Knärör | Stål | 52 × 46 × 40 mm |
| 23 | Anslutningsrör för höft | Stål | 70 × 64 × 250 mm |
| 24 | Friktionsplattor (fyra) | Stål | 160 × 75 × 1 mm |
| 25 | Sträckare | Stål | M12 × 320 mm + |
| | | | Plåtar och muttrar |
| 26 | Knärör | Stål | 52 × 46 × 160 |
| 27 | Anslutningsrör för knä | Stål | 44 × 39 × 190 mm |
| 28 | Sträckplåt | Stål | ø 70 × 4 mm |
| 29 | Skenbensrör | Stål | 50 × 50 × 2 × 460 mm |
| 30 | Fotplatta | Stål | 100 × 170 × 3 mm |
| 31 | Korrigeringsvikter för bålen (sex) | Polyuretan | Varje vikt 1 kg |
| 32 | Kudde | Polystyrenskum | 350 × 250 × 25 mm |
| 33 | Beklädnad | Bomull och polyamidband | — |
| 34 | Korrigeringsvikter för höften (sex) | Stål | Varje vikt 1 kg |

Referens nr

Benämning

Material

Mått

1

Material i kropp

Polyuretan

—

2

Höftrör

Stål

76 × 70 × 100 mm

3

Kedjefästen

Stål

25 × 10 × 70 mm

4

Rullkedja

Stål

3/4

5

Axelplåt

Polyuretan

—

6

Valsad sektion

Stål

30 × 30 × 3 × 250 mm

7

Revben

Perforerad stålplåt

400 × 85 × 1,5 mm

8

Bröstben

Perforerad stålplåt

250 × 90 × 1,5 mm

9

Skivor (sex)

Polyuretan

ø 90 × 20 mm

ø 80 × 20 mm

ø 75 × 20 mm

ø 70 × 20 mm

ø 65 × 20 mm

ø 60 × 20 mm

10

Block

Polyamid

60 × 60 × 25 mm

11

Distansring

Stål

40 × 40 × 2 × 50 mm

12

Spännbult

Stål

M16 × 90 mm

13

Spännmutter

Stål

M16

14

Sträckare för atlasled

Stål

ø 12 × 130 mm (M12)

15

Huvud

Polyuretan

—

16

Distansring

Stål

ø 18 × 13 × 17 mm

17

Förstärkningsplåt

Stål

30 × 3 × 500 mm

18

Spännmutter

Stål

M12 mm

19

Lår

Polyuretan

—

20

Höftrör

Stål

76 × 70 × 80 mm

21

Lårstång

Stål

30 × 30 × 440 mm

22

Knärör

Stål

52 × 46 × 40 mm

23

Anslutningsrör för höft

Stål

70 × 64 × 250 mm

24

Friktionsplattor (fyra)

Stål

160 × 75 × 1 mm

25

Sträckare

Stål

M12 × 320 mm +

Plåtar och muttrar

26

Knärör

Stål

52 × 46 × 160

27

Anslutningsrör för knä

Stål

44 × 39 × 190 mm

28

Sträckplåt

Stål

ø 70 × 4 mm

29

Skenbensrör

Stål

50 × 50 × 2 × 460 mm

30

Fotplatta

Stål

100 × 170 × 3 mm

31

Korrigeringsvikter för bålen (sex)

Polyuretan

Varje vikt 1 kg

32

Kudde

Polystyrenskum

350 × 250 × 25 mm

33

Beklädnad

Bomull och polyamidband

—

34

Korrigeringsvikter för höften (sex)

Stål

Varje vikt 1 kg

Tabell 2

| Provdockans delar | Vikt i kg |
| --- | --- |
| Huvud och hals | 4,6±0,3 |
| Bål och armar | 40,3±1,0 |
| Lår | 16,2±0,5 |
| Underben och fot | 9,0±0,5 |
| Totalvikt inklusive korrigeringsvikter | 75,5±1,0 |

Provdockans delar

Vikt i kg

Huvud och hals

4,6±0,3

Bål och armar

40,3±1,0

Lår

16,2±0,5

Underben och fot

9,0±0,5

Totalvikt inklusive korrigeringsvikter

75,5±1,0

| Figur 1 | Figur 2 |
| --- | --- |

Figur 1

Image

Figur 2

Image

| Figur 3 | Figur 4 |
| --- | --- |

Figur 3

Image

Figur 4

Image

Figur 5

Image

Figur 6

Image

Alla mått i mm

| G | = | tyngdpunkt |
| --- | --- | --- |
| T | = | bålens referenspunkt (baktill på provdockans centrumlinje) |
| P | = | bäckenets referenspunkt (baktill på provdockans centrumlinje) |

G

=

tyngdpunkt

T

=

bålens referenspunkt (baktill på provdockans centrumlinje)

P

=

bäckenets referenspunkt (baktill på provdockans centrumlinje)

Mätningen av förskjutningen vid punkt P skall inte innefatta komposanter som roterar kring höftaxeln och runt en vertikal axel.

---

BILAGA 8

BESKRIVNING AV KURVAN FÖR VAGNENS RETARDATION SOM FUNKTION AV TIDEN

(Kurva för provning av stoppanordningar)

Image

Retardationskurvan för vagnen skall ligga inom det streckade området på figuren ovan då vagnen är lastad med orörliga vikter till en totalmassa på 455 kg ± 20 kg för bilbälten och 910 ± 40 kg för fasthållningsanordningar varvid den nominella vikten för vagnen och fordonets uppbyggnad är 800 kg. Om nödvändigt kan den nominella massan för vagnen och det fastsatta fordonets uppbyggnad ökas i steg om 200 kg, varvid en ytterligare orörlig vikt på 28 kg skall läggas till för varje steg. Inte i något fall får totalmassan för vagnen, fordonets uppbyggnad och de orörliga vikterna avvika från det nominella värdet för kalibreringsprovningar med mer än ± 40 kg. Stoppsträckan skall under kalibreringen av stoppanordningen vara 40 cm ± 2 cm och vagnens hastighet skall vara 50 km/h ± 1 km/h. I de båda ovanstående fallen skall kalibrerings- och mätningsförfarandena stämma överens med dem som definieras i den internationella standarden ISO 6487:1980; mätutrustningen skall uppfylla kraven på en datakanal med en kanalfrekvensklass (CFC) 60.

---

BILAGA 9

ANVISNINGAR

Varje bilbälte skall åtföljas av anvisningar som omfattar följande punkter på det eller de språk som används i den medlemsstat där bilbältet skall bjudas ut till försäljning:

| 1. | Monteringsanvisningar (behövs inte om tillverkaren skall montera bilbältet) som anger för vilka fordonstyper enheten är lämplig och den riktiga metoden för att sätta fast anordningen i fordonet, samt en varning rörande skydd mot nötning av banden. |
| --- | --- |

1.

Monteringsanvisningar (behövs inte om tillverkaren skall montera bilbältet) som anger för vilka fordonstyper enheten är lämplig och den riktiga metoden för att sätta fast anordningen i fordonet, samt en varning rörande skydd mot nötning av banden.

| 2. | Bruksanvisningar (kan ingå i fordonets förarhandbok om tillverkaren monterar bilbältet) med de anvisningar som behövs för att säkerställa att användaren får så stor fördel som möjligt av bilbältet. Dessa anvisningar bör innehålla uppgifter om följande:






  a) | Betydelsen av att enheten används vid all färd med fordonet. |
| --- | --- | --- |

2.

Bruksanvisningar (kan ingå i fordonets förarhandbok om tillverkaren monterar bilbältet) med de anvisningar som behövs för att säkerställa att användaren får så stor fördel som möjligt av bilbältet. Dessa anvisningar bör innehålla uppgifter om följande:

a)

Betydelsen av att enheten används vid all färd med fordonet.

| b) | Det riktiga sättet att bära bältet och särskilt






  — | den avsedda placeringen av låsbeslaget, |
| --- | --- | --- |

b)

Det riktiga sättet att bära bältet och särskilt

—

den avsedda placeringen av låsbeslaget,

| — | nödvändigheten av att bältet är ordentligt åtdraget, |
| --- | --- |

—

nödvändigheten av att bältet är ordentligt åtdraget,

| — | rätt placering av banden och nödvändigheten av att dessa inte vrids, |
| --- | --- |

—

rätt placering av banden och nödvändigheten av att dessa inte vrids,

| — | vikten av att varje bälte används av enbart en åkande och i synnerhet att bältet inte får placeras runt ett barn som sitter i knäet på en passagerare. |
| --- | --- |

—

vikten av att varje bälte används av enbart en åkande och i synnerhet att bältet inte får placeras runt ett barn som sitter i knäet på en passagerare.

| c) | Metoden för att koppla ihop och koppla loss låsbeslaget. |
| --- | --- |

c)

Metoden för att koppla ihop och koppla loss låsbeslaget.

| d) | Metoden för manövrering av justeringsanordningen. |
| --- | --- |

d)

Metoden för manövrering av justeringsanordningen.

| e) | Metoden för manövrering av varje upprullningsdon som ingår i anordningen och metoden för att kontrollera att det har låsts. |
| --- | --- |

e)

Metoden för manövrering av varje upprullningsdon som ingår i anordningen och metoden för att kontrollera att det har låsts.

| f) | Rekommenderade metoder för rengöring av bältet och, vid behov, hopmontering efter rengöring. |
| --- | --- |

f)

Rekommenderade metoder för rengöring av bältet och, vid behov, hopmontering efter rengöring.

| g) | Behovet av att byta ut bilbältet då det har använts i en allvarlig olycka eller visar tecken på allvarlig nötning eller uppvisar brottytor, eller då visaren för ett bälte som är försett med en visuell visare för överbelastning visar att bältet inte lämpar sig för fortsatt användning eller då ett bälte är försett med en bältesförsträckare och denna har aktiverats. |
| --- | --- |

g)

Behovet av att byta ut bilbältet då det har använts i en allvarlig olycka eller visar tecken på allvarlig nötning eller uppvisar brottytor, eller då visaren för ett bälte som är försett med en visuell visare för överbelastning visar att bältet inte lämpar sig för fortsatt användning eller då ett bälte är försett med en bältesförsträckare och denna har aktiverats.

| h) | Att bältet inte får ändras eller modifieras på något sätt eftersom sådana ändringar kan göra bältet verkningslöst, och särskilt gäller att det skall finnas anvisningar som säkerställer riktig hopmontering där konstruktionen medger att delar tas isär. |
| --- | --- |

h)

Att bältet inte får ändras eller modifieras på något sätt eftersom sådana ändringar kan göra bältet verkningslöst, och särskilt gäller att det skall finnas anvisningar som säkerställer riktig hopmontering där konstruktionen medger att delar tas isär.

| i) | Att bältet är avsett att användas av en åkande med en vuxens kroppsbyggnad. |
| --- | --- |

i)

Att bältet är avsett att användas av en åkande med en vuxens kroppsbyggnad.

| j) | Förvaring av bältet då det inte används. |
| --- | --- |

j)

Förvaring av bältet då det inte används.

| 3. | För säkerhetsbälten försedda med ett upprullningsdon av typ 4N skall det i monteringsanvisningarna och på varje förpackning anges att det inte är lämpligt att montera detta bälte i motorfordon som används för transport av passagerare och inte har mer än nio säten, förarsätet inräknat. |
| --- | --- |

3.

För säkerhetsbälten försedda med ett upprullningsdon av typ 4N skall det i monteringsanvisningarna och på varje förpackning anges att det inte är lämpligt att montera detta bälte i motorfordon som används för transport av passagerare och inte har mer än nio säten, förarsätet inräknat.

| 4. | Tillverkaren/sökanden skall tillhandahålla installationskrav för konsumenten för alla fordon där grenrem kan användas. Tillverkare av fyrpunktsbälte skall föreskriva montering av extra förstärkningar för förankring av grenremmar och uppmana till att de monteras i alla fordon där montering är tillåten. |
| --- | --- |

4.

Tillverkaren/sökanden skall tillhandahålla installationskrav för konsumenten för alla fordon där grenrem kan användas. Tillverkare av fyrpunktsbälte skall föreskriva montering av extra förstärkningar för förankring av grenremmar och uppmana till att de monteras i alla fordon där montering är tillåten.

---

BILAGA 10

DUBBEL LÅSBESLAGSPROVNING

Image

---

BILAGA 11

PROVNING AV NÖTNING OCH MIKROGLIDNING

Figur 1

Typ 1-förfarande

Exempel på provuppställningar motsvarande justeringsanordningens typ

Exempel a

Image

Exempel b

Image

Figur 2

Typ 2-förfarande

Image

Image

Figur 3

Typ 3-förfarande och provning av mikroglidning

total rörelse: 300 ± 20 mm

Image

Lasten på 5 daN som anbringas på provanordningen skall styras vertikalt på ett sådant sätt att lasten förhindras att pendla och bältet att vrida sig.

Fästanordningen skall vara fastsatt i lasten på 5 daN på samma sätt som i ett fordon.

---

BILAGA 12

KORROSIONSPROVNING

1.   PROVNINGSUTRUSTNING

| 1.1 | Utrustningen skall bestå av en dimkammare, en saltlösningsbehållare, tillförsel av lämpligt behandlad tryckluft, ett eller flera spridarmunstycken, stöd för provexemplar, anordning för uppvärmning av kammaren och nödvändig manöverutrustning. Utrustningens storlek och konstruktionsdetaljer skall vara valfria, förutsatt att provningsvillkoren är uppfyllda. |
| --- | --- |

1.1

Utrustningen skall bestå av en dimkammare, en saltlösningsbehållare, tillförsel av lämpligt behandlad tryckluft, ett eller flera spridarmunstycken, stöd för provexemplar, anordning för uppvärmning av kammaren och nödvändig manöverutrustning. Utrustningens storlek och konstruktionsdetaljer skall vara valfria, förutsatt att provningsvillkoren är uppfyllda.

| 1.2 | Det är viktigt att se till att lösningsdroppar som samlas i kammarens tak eller hölje inte faller ned på provexemplaren. |
| --- | --- |

1.2

Det är viktigt att se till att lösningsdroppar som samlas i kammarens tak eller hölje inte faller ned på provexemplaren.

| 1.3 | Lösningsdroppar som faller ned från provexemplaren får inte återvända till behållaren och finfördelas på nytt. |
| --- | --- |

1.3

Lösningsdroppar som faller ned från provexemplaren får inte återvända till behållaren och finfördelas på nytt.

| 1.4 | Utrustningen får inte vara uppbyggd av material som påverkar dimmans korrosionsförmåga. |
| --- | --- |

1.4

Utrustningen får inte vara uppbyggd av material som påverkar dimmans korrosionsförmåga.

2.   PROVEXEMPLARENS PLACERING I DIMKAMMAREN

| 2.1 | Provexemplaren, utom upprullningsdon, skall hållas fast eller vara upphängda mellan 15o och 30o från vertikallinjen och helst parallellt med huvudriktningen för det horisontella dimflödet genom kammaren, vilket bestäms på grundval av den mest framträdande yta som provas. |
| --- | --- |

2.1

Provexemplaren, utom upprullningsdon, skall hållas fast eller vara upphängda mellan 15o och 30o från vertikallinjen och helst parallellt med huvudriktningen för det horisontella dimflödet genom kammaren, vilket bestäms på grundval av den mest framträdande yta som provas.

| 2.2 | Upprullningsdon skall hållas fast eller vara upphängda på ett sådant sätt att axlarna på de rullar som rullar upp bandet ligger vinkelrätt mot huvudriktningen för det horisontella dimflödet genom kammaren. Upprullningsdonets bandöppning skall även vara vänd i denna huvudriktning. |
| --- | --- |

2.2

Upprullningsdon skall hållas fast eller vara upphängda på ett sådant sätt att axlarna på de rullar som rullar upp bandet ligger vinkelrätt mot huvudriktningen för det horisontella dimflödet genom kammaren. Upprullningsdonets bandöppning skall även vara vänd i denna huvudriktning.

| 2.3 | Varje provexemplar skall vara placerat så att dimman tillåts lägga sig fritt på alla provexemplar. |
| --- | --- |

2.3

Varje provexemplar skall vara placerat så att dimman tillåts lägga sig fritt på alla provexemplar.

| 2.4 | Varje provexemplar skall vara placerat så att saltlösning förhindras att droppa från ett provexemplar till ett annat. |
| --- | --- |

2.4

Varje provexemplar skall vara placerat så att saltlösning förhindras att droppa från ett provexemplar till ett annat.

3.   SALTLÖSNING

| 3.1 | Saltlösningen skall framställas genom att 5 ± 1 massdelar natriumklorid löses upp i 95 delar destillerat vatten. Saltet skall vara natriumklorid som i det närmaste är fritt från nickel och koppar och i torrt tillstånd innehåller högst 0,1 % natriumjodid och sammanlagt högst 0,3 % föroreningar. |
| --- | --- |

3.1

Saltlösningen skall framställas genom att 5 ± 1 massdelar natriumklorid löses upp i 95 delar destillerat vatten. Saltet skall vara natriumklorid som i det närmaste är fritt från nickel och koppar och i torrt tillstånd innehåller högst 0,1 % natriumjodid och sammanlagt högst 0,3 % föroreningar.

| 3.2 | Lösningen skall vara sådan att den uppsamlade lösningen får ett pH-värde på 6,5–7,2 då den finfördelats vid 35 oC. |
| --- | --- |

3.2

Lösningen skall vara sådan att den uppsamlade lösningen får ett pH-värde på 6,5–7,2 då den finfördelats vid 35 oC.

4.   LUFTTILLFÖRSEL

Den tryckluft som tillförs munstycket eller munstyckena för finfördelning av saltlösningen skall vara fri från olja och föroreningar och hålla ett tryck på mellan 70 kN/m2 och 170 kN/m2.

5.   FÖRHÅLLANDEN I DIMKAMMAREN

| 5.1 | Dimkammarens exponeringszon skall hålla en temperatur på 35 ± 5o C. Minst två rena dimbehållare skall vara placerade i exponeringszonen för att hindra att lösningsdroppar från provexemplaren eller någon annan del samlas. Behållarna skall vara placerade nära provexemplaren: den ena så nära munstyckena som möjligt och den andra så långt bort som möjligt från munstyckena. Dimman skall vara sådan att i genomsnitt mellan 1,0 och 2,0 ml lösning per timme samlas upp i varje behållare för varje 80 cm2 horisontell uppsamlingsyta vid mätning över minst 16 timmar. |
| --- | --- |

5.1

Dimkammarens exponeringszon skall hålla en temperatur på 35 ± 5o C. Minst två rena dimbehållare skall vara placerade i exponeringszonen för att hindra att lösningsdroppar från provexemplaren eller någon annan del samlas. Behållarna skall vara placerade nära provexemplaren: den ena så nära munstyckena som möjligt och den andra så långt bort som möjligt från munstyckena. Dimman skall vara sådan att i genomsnitt mellan 1,0 och 2,0 ml lösning per timme samlas upp i varje behållare för varje 80 cm2 horisontell uppsamlingsyta vid mätning över minst 16 timmar.

| 5.2 | Munstycket eller munstyckena skall vara riktade eller avskärmade så att strålen inte träffar direkt mot provexemplaren. |
| --- | --- |

5.2

Munstycket eller munstyckena skall vara riktade eller avskärmade så att strålen inte träffar direkt mot provexemplaren.

---

BILAGA 13

ORDNING FÖR PROVNINGAR

| Punkt | Provning | Provexemplar |
| --- | --- | --- |
| Bälte eller fasthållningsanordning nr | Band nr |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 |
| 4/6.1.2./6.1.3/6.2.1.1./6.2.2./6.2.3.1./6.3.1.1. | Besiktning av bälte eller fasthållningsanordning | X | | | | | | | | | | | | | | | |
| 2.21./2.22./6.2.2.2. | Besiktning av låsbeslag | X | X | X | X | X | | | | | | | | | | | |
| 6.2.2.6./6.2.2.7./7.5.1./7.5.5. | Hållfasthetsprovning av låsbeslag | | | X | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.3.3./7.5.1. | Hållfasthetsprovning av justeringsanordning (och då så är nödvändigt upprullningsdon) | | | X | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.4./7.5.2. | Hållfasthetsprovning av fästen (och då så är nödvändigt upprullningsdon) | | | X | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.2.3./7.5.3. | Köldprovning av låsbeslag | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.1.4./7.5.4. | Köldprovning av styva delar | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.3.2./6.2.3.4./7.5.6. | Enkelt att göra inställningar | | | | X | | | | | | | | | | | | |
| | Behandling/
  provning av bälte eller fasthållningsanordning inför dynamisk provning: | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.2.4. | Låsbeslagets uthållighet | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.1.2/7.2. | De styva delarnas korrosionsbeständighet | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| | Behandling av upprullningsdon: | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.5.2.1./6.2.5.3.1./6.2.5.3.3./7.6.2. | Låsgräns | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.5.2.2./6.2.5.3.2./7.6.4 | Upprullningskraft | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.5.2.3./6.2.5.3.3./7.6.1. | Uthållighet | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.5.2.3./6.2.5.3.3./7.2. | Korrosion | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.5.2.3./6.2.5.3.3./7.6.3. | Damm | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.3.1.2./7.4.2.3. | Provning av bandbredd | | | | | | X | X | | | | | | | | | |
| | Hållfasthetsprovning av band efter: | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.3.2./7.4.1.1./7.4.2. | Rumskonditionering | | | | | | X | X | | | | | | | | | |
| 6.3.3./7.4.1.2./7.4.2. | Ljusbehandling | | | | | | | | X | X | | | | | | | |
| 6.3.3./7.4.1.3./7.4.2. | Köldbehandling | | | | | | | | | | X | X | | | | | |
| 6.3.3./7.4.1.4./7.4.2. | Värmebehandling | | | | | | | | | | | | X | X | | | |
| 6.3.3./7.4.1.5./7.4.2. | Vattenbehandling | | | | | | | | | | | | | | X | X | |
| 6.2.3.2/7.3. | Provning av mikroglidning | | | | X | X | | | | | | | | | | | |
| 6.4.2./7.4.1.6. | Nötningsprovning | | | | X | X | | | | | | | | | | | |
| 6.4.1./7.7. | Dynamisk provning | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.2.5./6.2.2.7./7.8. | Provning av låsbeslagets öppnande | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 7.1.4. | Bevarande av bandexemplar | | | | | | | | | | | | | | | | X |

Punkt

Provning

Provexemplar

Bälte eller fasthållningsanordning nr

Band nr

1

2

3

4

5

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

4/6.1.2./6.1.3/6.2.1.1./6.2.2./6.2.3.1./6.3.1.1.

Besiktning av bälte eller fasthållningsanordning

X

2.21./2.22./6.2.2.2.

Besiktning av låsbeslag

X

X

X

X

X

6.2.2.6./6.2.2.7./7.5.1./7.5.5.

Hållfasthetsprovning av låsbeslag

X

6.2.3.3./7.5.1.

Hållfasthetsprovning av justeringsanordning (och då så är nödvändigt upprullningsdon)

X

6.2.4./7.5.2.

Hållfasthetsprovning av fästen (och då så är nödvändigt upprullningsdon)

X

6.2.2.3./7.5.3.

Köldprovning av låsbeslag

X

X

6.2.1.4./7.5.4.

Köldprovning av styva delar

X

X

6.2.3.2./6.2.3.4./7.5.6.

Enkelt att göra inställningar

X

Behandling/

provning av bälte eller fasthållningsanordning inför dynamisk provning:

6.2.2.4.

Låsbeslagets uthållighet

X

X

6.2.1.2/7.2.

De styva delarnas korrosionsbeständighet

X

X

Behandling av upprullningsdon:

6.2.5.2.1./6.2.5.3.1./6.2.5.3.3./7.6.2.

Låsgräns

X

X

6.2.5.2.2./6.2.5.3.2./7.6.4

Upprullningskraft

X

X

6.2.5.2.3./6.2.5.3.3./7.6.1.

Uthållighet

X

X

6.2.5.2.3./6.2.5.3.3./7.2.

Korrosion

X

X

6.2.5.2.3./6.2.5.3.3./7.6.3.

Damm

X

X

6.3.1.2./7.4.2.3.

Provning av bandbredd

X

X

Hållfasthetsprovning av band efter:

6.3.2./7.4.1.1./7.4.2.

Rumskonditionering

X

X

6.3.3./7.4.1.2./7.4.2.

Ljusbehandling

X

X

6.3.3./7.4.1.3./7.4.2.

Köldbehandling

X

X

6.3.3./7.4.1.4./7.4.2.

Värmebehandling

X

X

6.3.3./7.4.1.5./7.4.2.

Vattenbehandling

X

X

6.2.3.2/7.3.

Provning av mikroglidning

X

X

6.4.2./7.4.1.6.

Nötningsprovning

X

X

6.4.1./7.7.

Dynamisk provning

X

X

6.2.2.5./6.2.2.7./7.8.

Provning av låsbeslagets öppnande

X

X

7.1.4.

Bevarande av bandexemplar

X

---

BILAGA 14

KONTROLL AV PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

1.   PROVNINGAR

Säkerhetsbälten skall uppfylla de krav som ligger till grund för följande provningar:

1.1   Kontroll av låsgräns och nödlåsande upprullningsdons uthållighet

Enligt bestämmelserna i punkt 7.6.2 i den mest ogynnsamma riktningen efter att ha genomgått den uthållighetsprovning som beskrivs i punkterna 7.6.1, 7.2 och 7.6.3 enligt kraven i punkt 6.2.5.3.5 i dessa föreskrifter.

1.2   Kontroll av automatiskt låsande upprullningsdons uthållighet

Enligt bestämmelserna i punkt 7.6.1, kompletterat med provningarna i punkterna 7.2 och 7.6.3, vilket är ett krav enligt punkt 6.2.5.2.3 i dessa föreskrifter.

1.3   Provning av bandens styrka efter behandling

Enligt det förfarande som beskrivs i punkt 7.4.2 efter behandling enligt kraven i punkterna 7.4.1.1 till 7.4.1.5 i dessa föreskrifter.

1.3.1   Provning av bandens styrka efter nötning

Enligt det förfarande som beskrivs i punkt 7.4.2 efter behandling enligt de krav som beskrivs i punkt 7.4.1.6 i dessa föreskrifter.

1.4   Provning av mikroglidning

Enligt det förfarande som beskrivs i punkt 7.3 i dessa föreskrifter.

1.5   Provning av de styva delarna

Enligt det förfarande som beskrivs i punkt 7.5 i dessa föreskrifter.

1.6   Kontroll av prestandakraven för säkerhetsbältet eller fasthållningsanordningen när det genomgår den dynamiska provningen

1.6.1   Provningar med behandling

| 1.6.1.1 | Bälten eller fasthållningsanordningar försedda med ett nödlåsande upprullningsdon enligt bestämmelserna i punkterna 7.7 och 7.8 i dessa föreskrifter, med användning av ett bälte som tidigare har utsatts för 45 000 cykler i den utmattningsprovning för upprullningsdonet som föreskrivs i punkt 7.6.1 i dessa föreskrifter och de provningar som föreskrivs i punkterna 6.2.2.4, 7.2 och 7.6.3 i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

1.6.1.1

Bälten eller fasthållningsanordningar försedda med ett nödlåsande upprullningsdon enligt bestämmelserna i punkterna 7.7 och 7.8 i dessa föreskrifter, med användning av ett bälte som tidigare har utsatts för 45 000 cykler i den utmattningsprovning för upprullningsdonet som föreskrivs i punkt 7.6.1 i dessa föreskrifter och de provningar som föreskrivs i punkterna 6.2.2.4, 7.2 och 7.6.3 i dessa föreskrifter.

| 1.6.1.2 | Bälten eller fasthållningsanordningar försedda med ett automatiskt låsande upprullningsdon enligt bestämmelserna i punkterna 7.7 och 7.8 i dessa föreskrifter, med användning av ett bälte som tidigare har utsatts för 10 000 cykler i den utmattningsprovning för upprullningsdonet som föreskrivs i punkt 7.6.1 i dessa föreskrifter och de provningar som föreskrivs i punkterna 6.2.2.4, 7.2 och 7.6.3 i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

1.6.1.2

Bälten eller fasthållningsanordningar försedda med ett automatiskt låsande upprullningsdon enligt bestämmelserna i punkterna 7.7 och 7.8 i dessa föreskrifter, med användning av ett bälte som tidigare har utsatts för 10 000 cykler i den utmattningsprovning för upprullningsdonet som föreskrivs i punkt 7.6.1 i dessa föreskrifter och de provningar som föreskrivs i punkterna 6.2.2.4, 7.2 och 7.6.3 i dessa föreskrifter.

| 1.6.1.3 | Statiska bälten: enligt bestämmelserna i punkterna 7.7 och 7.8 i dessa föreskrifter, på ett bälte som tidigare har utsatts för den provning som föreskrivs i punkterna 6.2.2.4 och 7.2 i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

1.6.1.3

Statiska bälten: enligt bestämmelserna i punkterna 7.7 och 7.8 i dessa föreskrifter, på ett bälte som tidigare har utsatts för den provning som föreskrivs i punkterna 6.2.2.4 och 7.2 i dessa föreskrifter.

1.6.2   Provning utan behandling

Enligt bestämmelserna i punkterna 7.7 och 7.8 i dessa föreskrifter.

2.   PROVNINGSFREKVENS OCH RESULTAT

| 2.1 | Provningar enligt de krav som anges i punkterna 1.1 till 1.5 i denna bilaga skall göras på ett statistiskt kontrollerat och slumpmässigt urval i enlighet med något av de ordinarie förfarandena för kvalitetssäkring. |
| --- | --- |

2.1

Provningar enligt de krav som anges i punkterna 1.1 till 1.5 i denna bilaga skall göras på ett statistiskt kontrollerat och slumpmässigt urval i enlighet med något av de ordinarie förfarandena för kvalitetssäkring.

| 2.1.1 | För nödlåsande upprullningsdon skall dessutom samtliga enheter kontrolleras |
| --- | --- |

2.1.1

För nödlåsande upprullningsdon skall dessutom samtliga enheter kontrolleras

| 2.1.1.1 | antingen enligt bestämmelserna i punkterna 7.6.2.1 och 7.6.2.2 i dessa föreskrifter, i den mest ogynnsamma riktningen som anges i punkt 7.6.2.1.2, varvid provningsresultaten skall uppfylla kraven i punkterna 6.2.5.3.1.1 och 6.2.5.3.3 i dessa föreskrifter, |
| --- | --- |

2.1.1.1

antingen enligt bestämmelserna i punkterna 7.6.2.1 och 7.6.2.2 i dessa föreskrifter, i den mest ogynnsamma riktningen som anges i punkt 7.6.2.1.2, varvid provningsresultaten skall uppfylla kraven i punkterna 6.2.5.3.1.1 och 6.2.5.3.3 i dessa föreskrifter,

| 2.1.1.2 | eller enligt bestämmelserna i punkt 7.6.2.3 i dessa föreskrifter, i den mest ogynnsamma riktningen. Lutningshastigheten kan trots det vara större än den föreskrivna, förutsatt att det inte påverkar provningsresultaten. Provningsresultaten skall uppfylla kraven i punkt 6.2.5.3.1.4 i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

2.1.1.2

eller enligt bestämmelserna i punkt 7.6.2.3 i dessa föreskrifter, i den mest ogynnsamma riktningen. Lutningshastigheten kan trots det vara större än den föreskrivna, förutsatt att det inte påverkar provningsresultaten. Provningsresultaten skall uppfylla kraven i punkt 6.2.5.3.1.4 i dessa föreskrifter.

| 2.2 | När det gäller överensstämmelse med den dynamiska provningen enligt punkt 1.6 i denna bilaga skall denna genomföras med en minsta frekvens på: |
| --- | --- |

2.2

När det gäller överensstämmelse med den dynamiska provningen enligt punkt 1.6 i denna bilaga skall denna genomföras med en minsta frekvens på:

2.2.1   Provningar med behandling

| 2.2.1.1 | bälten försedda med ett nödlåsande upprullningsdon,






  — | om dagsproduktionen överstiger 1 000 bälten skall 1 av 100 000 tillverkade bälten, med en minsta frekvens på ett varannan vecka, |
| --- | --- | --- |

2.2.1.1

bälten försedda med ett nödlåsande upprullningsdon,

—

om dagsproduktionen överstiger 1 000 bälten skall 1 av 100 000 tillverkade bälten, med en minsta frekvens på ett varannan vecka,

| — | om dagsproduktionen är lägre än eller lika med 1 000 bälten skall 1 av 10 000 tillverkade bälten, med en minsta frekvens av 1 per år, för varje slag av låsningsmekanism (1), |
| --- | --- |

—

om dagsproduktionen är lägre än eller lika med 1 000 bälten skall 1 av 10 000 tillverkade bälten, med en minsta frekvens av 1 per år, för varje slag av låsningsmekanism (1),

genomgå den provning som föreskrivs i punkt 1.6.1.2 respektive 1.6.1.3. i denna bilaga.

| 2.2.1.2 | bälten försedda med ett automatiskt låsande upprullningsdon och statiska bälten,






  — | om dagsproduktionen överstiger 1 000 bälten skall 1 av 100 000 tillverkade bälten, med en minsta frekvens på 1 varannan vecka, |
| --- | --- | --- |

2.2.1.2

bälten försedda med ett automatiskt låsande upprullningsdon och statiska bälten,

—

om dagsproduktionen överstiger 1 000 bälten skall 1 av 100 000 tillverkade bälten, med en minsta frekvens på 1 varannan vecka,

| — | om dagsproduktionen är lägre än eller lika med 1 000 bälten skall 1 av 10 000 tillverkade bälten, med en minsta frekvens på 1 per år, |
| --- | --- |

—

om dagsproduktionen är lägre än eller lika med 1 000 bälten skall 1 av 10 000 tillverkade bälten, med en minsta frekvens på 1 per år,

genomgå den provning som föreskrivs i punkt 1.6.1.2 respektive 1.6.1.3. i denna bilaga.

2.2.2   Provningar utan behandling

| 2.2.2.1 | För bälten försedda med ett nödlåsande upprullningsdon skall följande antal provexemplar genomgå den provning som föreskrivs i punkt 1.6.2 ovan: |
| --- | --- |

2.2.2.1

För bälten försedda med ett nödlåsande upprullningsdon skall följande antal provexemplar genomgå den provning som föreskrivs i punkt 1.6.2 ovan:

| 2.2.2.1.1 | för en produktion av minst 5 000 bälten per dag: 2 bälten per 25 000 tillverkade med en minsta frekvens av 1 per dag, för varje slag av låsningsmekanism, |
| --- | --- |

2.2.2.1.1

för en produktion av minst 5 000 bälten per dag: 2 bälten per 25 000 tillverkade med en minsta frekvens av 1 per dag, för varje slag av låsningsmekanism,

| 2.2.2.1.2 | för en produktion av mindre än 5 000 bälten per dag: 1 bälte per 5 000 tillverkade med en minsta frekvens av 1 per år, för varje slag av låsningsmekanism, |
| --- | --- |

2.2.2.1.2

för en produktion av mindre än 5 000 bälten per dag: 1 bälte per 5 000 tillverkade med en minsta frekvens av 1 per år, för varje slag av låsningsmekanism,

| 2.2.2.2 | för bälten försedda med ett automatiskt låsande upprullningsdon och statiska bälten skall följande antal provexemplar genomgå den provning som föreskrivs i punkt 1.6.2 ovan: |
| --- | --- |

2.2.2.2

för bälten försedda med ett automatiskt låsande upprullningsdon och statiska bälten skall följande antal provexemplar genomgå den provning som föreskrivs i punkt 1.6.2 ovan:

| 2.2.2.2.1 | för en produktion av minst 5 000 bälten per dag:, 2 bälten per 25 000 tillverkade med en minsta frekvens av 1 per dag, för varje godkänd typ, |
| --- | --- |

2.2.2.2.1

för en produktion av minst 5 000 bälten per dag:, 2 bälten per 25 000 tillverkade med en minsta frekvens av 1 per dag, för varje godkänd typ,

| 2.2.2.2.2 | för en produktion av mindre än 5 000 bälten per dag: 1 bälte per 5 000 tillverkade med en minsta frekvens av 1 per år, för varje godkänd typ. |
| --- | --- |

2.2.2.2.2

för en produktion av mindre än 5 000 bälten per dag: 1 bälte per 5 000 tillverkade med en minsta frekvens av 1 per år, för varje godkänd typ.

2.2.3   Resultat

Provningsresultat skall uppfylla de krav som anges i punkt 6.4.1.3.1 i dessa föreskrifter.

Provdockans förskjutning framåt kan kontrolleras med avseende på punkt 6.4.1.3.2 i dessa föreskrifter (eller 6.4.1.4 i tillämpliga fall) under en provning som genomförs med behandling enligt punkt 1.6.1 i denna bilaga genom en förenklad, anpassad metod.

| 2.2.3.1 | För godkännanden enligt punkt 6.4.1.3.3 i dessa föreskrifter och punkt 1.6.1 i denna bilaga anges endast att ingen del av bältet får skadas eller kopplas ur och att en hastighet på 24 km/h för bröstreferenspunkten vid en förskjutning på 300 mm inte får överskridas. |
| --- | --- |

2.2.3.1

För godkännanden enligt punkt 6.4.1.3.3 i dessa föreskrifter och punkt 1.6.1 i denna bilaga anges endast att ingen del av bältet får skadas eller kopplas ur och att en hastighet på 24 km/h för bröstreferenspunkten vid en förskjutning på 300 mm inte får överskridas.

| 2.3 | Om ett provexemplar inte godkänns vid en viss provning som det genomgått skall en ny provning enligt samma krav utföras på minst tre andra provexemplar. För dynamiska provningar gäller att om ett av de sistnämnda inte godkänns vid provningen skall innehavaren av godkännandet eller dennes vederbörligen auktoriserade ombud underrätta den behöriga myndigheten som har beviljat typgodkännandet om vilka åtgärder som vidtagits för att återställa produktionsöverensstämmelsen. |
| --- | --- |

2.3

Om ett provexemplar inte godkänns vid en viss provning som det genomgått skall en ny provning enligt samma krav utföras på minst tre andra provexemplar. För dynamiska provningar gäller att om ett av de sistnämnda inte godkänns vid provningen skall innehavaren av godkännandet eller dennes vederbörligen auktoriserade ombud underrätta den behöriga myndigheten som har beviljat typgodkännandet om vilka åtgärder som vidtagits för att återställa produktionsöverensstämmelsen.

---

(1)  Med ”slag av låsningsmekanism” menas i denna bilaga nödlåsande upprullningsdon vars mekanism endast skiljer sig åt i avkänningsanordningens stigningsvinkel(vinklar) till fordonets system av referensaxlar.

---

BILAGA 15

FÖRFARANDE FÖR BESTÄMNING AV H-PUNKT OCH VERKLIG BÅLVINKEL FÖR SITTLÄGEN I MOTORFORDON

1.   SYFTE

Det förfarande som beskrivs i denna bilaga används för att bestämma H-punktens placering och den verkliga bålvinkeln för ett eller flera sittlägen i ett motorfordon och för att kontrollera förhållandet mellan uppmätta data och de konstruktionsspecifikationer som lämnats av fordonstillverkaren (1).

2.   DEFINITIONER

I denna bilaga gäller följande definitioner:

| 2.1 | Med referensuppgifter avses en eller flera av följande egenskaper för ett sittläge: |
| --- | --- |

2.1

Med referensuppgifter avses en eller flera av följande egenskaper för ett sittläge:

| 2.1.1 | H-punkt och R-punkt och förhållandet mellan dem. |
| --- | --- |

2.1.1

H-punkt och R-punkt och förhållandet mellan dem.

| 2.1.2 | Den verkliga bålvinkeln och den beräknade bålvinkeln och förhållandet mellan dem. |
| --- | --- |

2.1.2

Den verkliga bålvinkeln och den beräknade bålvinkeln och förhållandet mellan dem.

| 2.2 | Med tredimensionell H-punktsapparat (3-D H-apparat) avses den anordning som används för att bestämma H-punkter och verkliga bålvinklar. Denna anordning beskrivs i tillägg 1 till denna bilaga. |
| --- | --- |

2.2

Med tredimensionell H-punktsapparat (3-D H-apparat) avses den anordning som används för att bestämma H-punkter och verkliga bålvinklar. Denna anordning beskrivs i tillägg 1 till denna bilaga.

| 2.3 | Med H-punkt avses skärningspunkten för bål och lår på den tredimensionella H-punktsapparaten som installerats i fordonssätet i enlighet med punkt 4 nedan. H-punkten sitter i mitten av anordningens centrumlinje, mellan siktknapparna för H-punkt på båda sidor av 3-D H-apparaten. Teoretiskt skall H-punkten stämma överens med R-punkten (för toleranser: se punkt 3.2.2 nedan). När H-punkten väl har bestämts enligt det förfarande som beskrivs i punkt 4 anses H-punkten vara orörlig i förhållande till uppbyggnaden av säteskudde och flyttas tillsammans med den när sätets inställningar ändras. |
| --- | --- |

2.3

Med H-punkt avses skärningspunkten för bål och lår på den tredimensionella H-punktsapparaten som installerats i fordonssätet i enlighet med punkt 4 nedan. H-punkten sitter i mitten av anordningens centrumlinje, mellan siktknapparna för H-punkt på båda sidor av 3-D H-apparaten. Teoretiskt skall H-punkten stämma överens med R-punkten (för toleranser: se punkt 3.2.2 nedan). När H-punkten väl har bestämts enligt det förfarande som beskrivs i punkt 4 anses H-punkten vara orörlig i förhållande till uppbyggnaden av säteskudde och flyttas tillsammans med den när sätets inställningar ändras.

| 2.4 | Med R-punkt eller sittreferenspunkt avses en punkt i utformningen av varje sittläge som anges av fordonstillverkaren och bestäms i förhållande till det tredimensionella referenssystemet. |
| --- | --- |

2.4

Med R-punkt eller sittreferenspunkt avses en punkt i utformningen av varje sittläge som anges av fordonstillverkaren och bestäms i förhållande till det tredimensionella referenssystemet.

| 2.5 | Med bållinje avses centrumlinjen för 3-D H-apparatens sond med sonden i fullt tillbakaskjutet läge. |
| --- | --- |

2.5

Med bållinje avses centrumlinjen för 3-D H-apparatens sond med sonden i fullt tillbakaskjutet läge.

| 2.6 | Med verklig bålvinkel avses den vinkel som uppmäts mellan en vertikal linje genom H-punkten och bållinjen med hjälp av ryggvinkelkvadranten på 3-D H-apparaten. Den verkliga bålvinkeln motsvarar teoretiskt den beräknade bålvinkeln (för toleranser: se punkt 3.2.2 nedan): |
| --- | --- |

2.6

Med verklig bålvinkel avses den vinkel som uppmäts mellan en vertikal linje genom H-punkten och bållinjen med hjälp av ryggvinkelkvadranten på 3-D H-apparaten. Den verkliga bålvinkeln motsvarar teoretiskt den beräknade bålvinkeln (för toleranser: se punkt 3.2.2 nedan):

| 2.7 | Med beräknad bålvinkel avses den vinkel som uppmäts mellan en vertikal linje genom R-punkten och bållinjen på en position som motsvarar den beräknade positionen för sätets ryggstöd som bestämts av fordonstillverkaren. |
| --- | --- |

2.7

Med beräknad bålvinkel avses den vinkel som uppmäts mellan en vertikal linje genom R-punkten och bållinjen på en position som motsvarar den beräknade positionen för sätets ryggstöd som bestämts av fordonstillverkaren.

| 2.8 | Med passagerarens centrumplan (C/LO) avses mittplanet för 3-D H-apparaten på varje avsett sittläge; detta utgörs av H-punktens koordinat på Y-axeln. För enskilda säten sammanfaller sätets centrumplan med passagerarens centrumplan. För andra säten anges passagerarens centrumplan av tillverkaren. |
| --- | --- |

2.8

Med passagerarens centrumplan (C/LO) avses mittplanet för 3-D H-apparaten på varje avsett sittläge; detta utgörs av H-punktens koordinat på Y-axeln. För enskilda säten sammanfaller sätets centrumplan med passagerarens centrumplan. För andra säten anges passagerarens centrumplan av tillverkaren.

| 2.9 | Med tredimensionellt referenssystem avses ett system enligt beskrivningen i tillägg 2 till denna bilaga. |
| --- | --- |

2.9

Med tredimensionellt referenssystem avses ett system enligt beskrivningen i tillägg 2 till denna bilaga.

| 2.10 | Utgångsmarkeringar är fysiska punkter (hål, ytor, märken eller fördjupningar) på fordonskarossen enligt tillverkarens definition. |
| --- | --- |

2.10

Utgångsmarkeringar är fysiska punkter (hål, ytor, märken eller fördjupningar) på fordonskarossen enligt tillverkarens definition.

| 2.11 | Med fordonets mätinställning avses fordonets position såsom denna bestäms av utgångsmarkeringarnas koordinater i det tredimensionella referenssystemet. |
| --- | --- |

2.11

Med fordonets mätinställning avses fordonets position såsom denna bestäms av utgångsmarkeringarnas koordinater i det tredimensionella referenssystemet.

3.   KRAV

3.1   Inlämning av uppgifter

För varje sittläge där referensuppgifter krävs för att visa att kraven enligt dessa föreskrifter är uppfyllda, skall alla eller ett lämpligt urval av följande uppgifter lämnas in i den form som anges i tillägg 3 till denna bilaga:

| 3.1.1 | R-punktens koordinater för det tredimensionella referenssystemet. |
| --- | --- |

3.1.1

R-punktens koordinater för det tredimensionella referenssystemet.

| 3.1.2 | Den beräknade bålvinkeln. |
| --- | --- |

3.1.2

Den beräknade bålvinkeln.

| 3.1.3 | Alla uppgifter som krävs för att ställa in sätet (om det är inställbart) till den mätposition som anges i punkt 4.3 nedan. |
| --- | --- |

3.1.3

Alla uppgifter som krävs för att ställa in sätet (om det är inställbart) till den mätposition som anges i punkt 4.3 nedan.

3.2   Förhållandet mellan mätuppgifter och konstruktionsspecifikationer.

| 3.2.1 | H-punktens koordinater och värdet för den verkliga bålvinkeln, vilket erhålls enligt det förfarande som anges i punkt 4 nedan, skall jämföras med R-punktens koordinater respektive det värde för den beräknade bålvinkel som uppgetts av fordonstillverkaren. |
| --- | --- |

3.2.1

H-punktens koordinater och värdet för den verkliga bålvinkeln, vilket erhålls enligt det förfarande som anges i punkt 4 nedan, skall jämföras med R-punktens koordinater respektive det värde för den beräknade bålvinkel som uppgetts av fordonstillverkaren.

| 3.2.2 | Förhållandet mellan R-punkten och H-punkten och förhållandet mellan den beräknade bålvinkeln och den verkliga bålvinkeln skall anses tillfredsställande för det ifrågavarande sittläget förutsatt att H-punktens koordinater befinner sig inom en kvadrat med sidan 50 mm med horisontala och vertikala sidor och vars diagonaler skär varandra i R-punkten och om den verkliga bålvinkeln ligger inom 5o från den beräknade bålvinkeln. |
| --- | --- |

3.2.2

Förhållandet mellan R-punkten och H-punkten och förhållandet mellan den beräknade bålvinkeln och den verkliga bålvinkeln skall anses tillfredsställande för det ifrågavarande sittläget förutsatt att H-punktens koordinater befinner sig inom en kvadrat med sidan 50 mm med horisontala och vertikala sidor och vars diagonaler skär varandra i R-punkten och om den verkliga bålvinkeln ligger inom 5o från den beräknade bålvinkeln.

| 3.2.3 | Om dessa villkor är uppfyllda skall R-punkten och den beräknade bålvinkeln användas för att visa att bestämmelserna i dessa föreskrifter efterlevs. |
| --- | --- |

3.2.3

Om dessa villkor är uppfyllda skall R-punkten och den beräknade bålvinkeln användas för att visa att bestämmelserna i dessa föreskrifter efterlevs.

| 3.2.4 | Om H-punkten eller den verkliga bålvinkeln inte uppfyller kraven i punkt 3.2.2 ovan skall H-punkten och den verkliga bålvinkeln bestämmas ytterligare två gånger (tre gånger totalt). Om resultaten av två av dessa tre mätningar uppfyller kraven skall villkoren i punkt 3.2.3 ovan tillämpas. |
| --- | --- |

3.2.4

Om H-punkten eller den verkliga bålvinkeln inte uppfyller kraven i punkt 3.2.2 ovan skall H-punkten och den verkliga bålvinkeln bestämmas ytterligare två gånger (tre gånger totalt). Om resultaten av två av dessa tre mätningar uppfyller kraven skall villkoren i punkt 3.2.3 ovan tillämpas.

| 3.2.5 | Om resultaten av minst två av de tre mätningar som beskrivs i punkt 3.2.4 ovan inte uppfyller kraven i punkt 3.2.2 ovan eller om kontrollen inte kan genomföras på grund av att fordonstillverkaren har underlåtit att tillhandahålla uppgifter om R-punkten eller den beräknade bålvinkeln, skall centroiden för de tre mätta punkterna eller medelvärdet av de tre uppmätta vinklarna användas och anses tillämpliga i alla fall där R-punkten eller den beräknade bålvinkeln nämns i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

3.2.5

Om resultaten av minst två av de tre mätningar som beskrivs i punkt 3.2.4 ovan inte uppfyller kraven i punkt 3.2.2 ovan eller om kontrollen inte kan genomföras på grund av att fordonstillverkaren har underlåtit att tillhandahålla uppgifter om R-punkten eller den beräknade bålvinkeln, skall centroiden för de tre mätta punkterna eller medelvärdet av de tre uppmätta vinklarna användas och anses tillämpliga i alla fall där R-punkten eller den beräknade bålvinkeln nämns i dessa föreskrifter.

4.   FÖRFARANDE FÖR BESTÄMNING AV H-PUNKT OCH VERKLIG BÅLVINKEL

| 4.1 | Fordonet skall förbehandlas enligt tillverkarens gottfinnande vid en temperatur på 20 ± 10 oC för att se till att sätets material har uppnått rumstemperatur. Om det aldrig har suttit någon i sätet skall en person eller en anordning som väger mellan 70 och 80 kg två gånger sitta i sätet under en minut för att mjuka upp kudden och ryggstödet. Om tillverkaren så önskar skall alla sätesenheter vara utan belastning under minst 30 minuter före installation av 3-D H-apparaten. |
| --- | --- |

4.1

Fordonet skall förbehandlas enligt tillverkarens gottfinnande vid en temperatur på 20 ± 10 oC för att se till att sätets material har uppnått rumstemperatur. Om det aldrig har suttit någon i sätet skall en person eller en anordning som väger mellan 70 och 80 kg två gånger sitta i sätet under en minut för att mjuka upp kudden och ryggstödet. Om tillverkaren så önskar skall alla sätesenheter vara utan belastning under minst 30 minuter före installation av 3-D H-apparaten.

| 4.2 | Fordonet skall ha den mätinställning som föreskrivs i punkt 2.11 ovan. |
| --- | --- |

4.2

Fordonet skall ha den mätinställning som föreskrivs i punkt 2.11 ovan.

| 4.3 | Sätet skall, om det är inställbart, först ställas i sitt bakersta normala kör- eller åkläge enligt tillverkarens anvisningar med beaktande endast av sätets inställning i längdled och med uteslutande av rörelser av sätet för andra syften än normala kör- eller åklägen. Om det finns andra inställningsmöjligheter (vertikalinställning, vinkelinställning, ryggstöd osv.) skall dessa ställas i det läge som anges av fordonstillverkaren. För säten med fjädring skall vertikalläget låsas fast i ett läge som motsvarar ett normal körläge enligt tillverkarens anvisningar. |
| --- | --- |

4.3

Sätet skall, om det är inställbart, först ställas i sitt bakersta normala kör- eller åkläge enligt tillverkarens anvisningar med beaktande endast av sätets inställning i längdled och med uteslutande av rörelser av sätet för andra syften än normala kör- eller åklägen. Om det finns andra inställningsmöjligheter (vertikalinställning, vinkelinställning, ryggstöd osv.) skall dessa ställas i det läge som anges av fordonstillverkaren. För säten med fjädring skall vertikalläget låsas fast i ett läge som motsvarar ett normal körläge enligt tillverkarens anvisningar.

| 4.4 | Det område av sittläget som kommer i kontakt med 3-D H-apparaten skall vara täckt av en bomullslärft, med tillräcklig storlek och lämplig vävnad, vilken beskrivs som en vanlig bomullsväv med 18,9 trådar per cm2 och vikten 0,228 kg/m2 eller stickat tyg eller fibertyg med likvärdiga egenskaper. Om provningen utförs på ett säte utanför fordonet skall det golv på vilket sätet placeras ha samma grundläggande egenskaper (2) som golvet i det fordon i vilket sätet är avsett att användas. |
| --- | --- |

4.4

Det område av sittläget som kommer i kontakt med 3-D H-apparaten skall vara täckt av en bomullslärft, med tillräcklig storlek och lämplig vävnad, vilken beskrivs som en vanlig bomullsväv med 18,9 trådar per cm2 och vikten 0,228 kg/m2 eller stickat tyg eller fibertyg med likvärdiga egenskaper. Om provningen utförs på ett säte utanför fordonet skall det golv på vilket sätet placeras ha samma grundläggande egenskaper (2) som golvet i det fordon i vilket sätet är avsett att användas.

| 4.5 | Placera sätet och ryggenheten i 3-D H-apparaten så att passagerarens centrumplan (C/LO) sammanfaller med centrumplanet i 3-D H-apparaten. Om tillverkaren så önskar kan 3-D H-apparaten flyttas inombords i förhållande till C/LO om 3-D H-apparaten är placerad så långt utombords att säteskanten inte kommer att medge avvägning av 3-D H-apparaten. |
| --- | --- |

4.5

Placera sätet och ryggenheten i 3-D H-apparaten så att passagerarens centrumplan (C/LO) sammanfaller med centrumplanet i 3-D H-apparaten. Om tillverkaren så önskar kan 3-D H-apparaten flyttas inombords i förhållande till C/LO om 3-D H-apparaten är placerad så långt utombords att säteskanten inte kommer att medge avvägning av 3-D H-apparaten.

| 4.6 | Fäst fot- och underbensenheterna i sätesplattan, antingen var för sig eller med hjälp av T-stången och underbensenheten. En linje genom H-punktens siktknappar skall vara parallell med marken och vinkelrät mot sätets längsgående centrumplan. |
| --- | --- |

4.6

Fäst fot- och underbensenheterna i sätesplattan, antingen var för sig eller med hjälp av T-stången och underbensenheten. En linje genom H-punktens siktknappar skall vara parallell med marken och vinkelrät mot sätets längsgående centrumplan.

| 4.7 | Ställ in fot- och benpositioner i 3-D H-apparaten enligt följande: |
| --- | --- |

4.7

Ställ in fot- och benpositioner i 3-D H-apparaten enligt följande:

4.7.1   Avsett sittläge: förare och yttre passagerare fram

| 4.7.1.1 | Både fot- och benenheter skall föras framåt så att fötterna intar en naturlig ställning på golvet, om det är nödvändigt mellan pedalerna. Om möjligt skall vänsterfoten placeras ungefär lika långt till vänster om 3-D H-apparatens centrumplan som högerfoten är placerad åt vänster. De vattenpass som används för att kontrollera 3-D H-apparatens inriktning i tvärled förs, om så är nödvändigt, till horisontalläge genom omjustering av sätesplattan eller genom att fot- och benenheterna justeras bakåt. Linjen genom H-punktens siktknappar skall hållas vinkelrät mot sätets längsgående centrumplan. |
| --- | --- |

4.7.1.1

Både fot- och benenheter skall föras framåt så att fötterna intar en naturlig ställning på golvet, om det är nödvändigt mellan pedalerna. Om möjligt skall vänsterfoten placeras ungefär lika långt till vänster om 3-D H-apparatens centrumplan som högerfoten är placerad åt vänster. De vattenpass som används för att kontrollera 3-D H-apparatens inriktning i tvärled förs, om så är nödvändigt, till horisontalläge genom omjustering av sätesplattan eller genom att fot- och benenheterna justeras bakåt. Linjen genom H-punktens siktknappar skall hållas vinkelrät mot sätets längsgående centrumplan.

| 4.7.1.2 | Flytta vänsterfoten tills den får stöd om vänster ben inte kan hållas parallellt med höger ben och vänsterfoten inte stöds av uppbyggnaden. Siktknapparnas inriktning skall bibehållas. |
| --- | --- |

4.7.1.2

Flytta vänsterfoten tills den får stöd om vänster ben inte kan hållas parallellt med höger ben och vänsterfoten inte stöds av uppbyggnaden. Siktknapparnas inriktning skall bibehållas.

4.7.2   Avsett sittläge: yttre bak

För baksäten eller extra säten placeras benen enligt tillverkarens anvisningar. Om fötterna då kommer att vila på delar av golvet som inte har samma höjd skall den fot som först kommer i kontakt med sätet framför tjäna som referens och den andra foten skall arrangeras så att det vattenpass som visar sätets inriktning i tvärled i anordningen visar horisontalläge.

4.7.3   Andra avsedda sittlägen:

Det allmänna förfarande som anges i punkt 4.7.1 ovan skall följas, med undantag av att fötterna skall placeras enligt fordonstillverkarens anvisningar.

| 4.8 | Anbringa vikter för underben och lår och ställ 3-D H-apparaten vågrätt. |
| --- | --- |

4.8

Anbringa vikter för underben och lår och ställ 3-D H-apparaten vågrätt.

| 4.9 | Luta ryggplattan framåt mot det främre stoppet och dra 3-D H-apparaten bort från ryggstödet med T-stången. Placera återigen 3-D H-apparaten på sätet med hjälp av en av följande metoder: |
| --- | --- |

4.9

Luta ryggplattan framåt mot det främre stoppet och dra 3-D H-apparaten bort från ryggstödet med T-stången. Placera återigen 3-D H-apparaten på sätet med hjälp av en av följande metoder:

| 4.9.1 | Tillämpa följande förfarande om 3-D H-apparaten har benägenhet att glida bakåt. Låt 3-D H-apparaten glida bakåt tills det inte längre behövs någon återhållande belastning för horisontell rörelse framåt på T-stången, dvs. tills sätesplattan kommer i kontakt med ryggplattan. Ändra underbenets placering om det behövs. |
| --- | --- |

4.9.1

Tillämpa följande förfarande om 3-D H-apparaten har benägenhet att glida bakåt. Låt 3-D H-apparaten glida bakåt tills det inte längre behövs någon återhållande belastning för horisontell rörelse framåt på T-stången, dvs. tills sätesplattan kommer i kontakt med ryggplattan. Ändra underbenets placering om det behövs.

| 4.9.2 | Tillämpa följande förfarande om 3-D H-apparaten inte har benägenhet att glida bakåt. Skjut 3-D H-apparaten bakåt genom att anbringa en belastning för horisontell rörelse bakåt på T-stången tills sätesplattan kommer i kontakt med ryggplattan (se figur 2 i tillägg 1 till denna bilaga). |
| --- | --- |

4.9.2

Tillämpa följande förfarande om 3-D H-apparaten inte har benägenhet att glida bakåt. Skjut 3-D H-apparaten bakåt genom att anbringa en belastning för horisontell rörelse bakåt på T-stången tills sätesplattan kommer i kontakt med ryggplattan (se figur 2 i tillägg 1 till denna bilaga).

| 4.10 | Anbringa en belastning på 100 ± 10 N på 3-D H-apparatens ryggplatta vid skärningspunkten för höftvinkelkvadranten och T-stångens hus. Belastningens riktning skall bibehållas längs en linje som passerar genom ovannämnda skärningspunkt till en punkt alldeles ovanför T-stångens hus (se figur 2 i tillägg 1 till denna bilaga). Därefter skall ryggplattan försiktigt föras tillbaka till ryggstödet. Stor noggrannhet måste iakttas under återstoden av förfarandet för att förhindra att 3-D H-apparaten glider framåt. |
| --- | --- |

4.10

Anbringa en belastning på 100 ± 10 N på 3-D H-apparatens ryggplatta vid skärningspunkten för höftvinkelkvadranten och T-stångens hus. Belastningens riktning skall bibehållas längs en linje som passerar genom ovannämnda skärningspunkt till en punkt alldeles ovanför T-stångens hus (se figur 2 i tillägg 1 till denna bilaga). Därefter skall ryggplattan försiktigt föras tillbaka till ryggstödet. Stor noggrannhet måste iakttas under återstoden av förfarandet för att förhindra att 3-D H-apparaten glider framåt.

| 4.11 | Installera höger och vänster stussvikter och därefter, växelvis, de åtta bålvikterna. Håll 3-D H-apparaten vågrätt. |
| --- | --- |

4.11

Installera höger och vänster stussvikter och därefter, växelvis, de åtta bålvikterna. Håll 3-D H-apparaten vågrätt.

| 4.12 | Luta ryggplattan framåt för att släppa spänningen på ryggstödet. Gunga 3-D H-apparaten från sida till sida genom en båge på 10o (5o åt vardera sidan av det vertikala centrumplanet) i tre fullständiga cykler för att frigöra eventuell ackumulerad friktion mellan 3-D H-apparaten och sätet.
  Det är möjligt att 3-D H-apparatens T-stång visar benägenhet att avvika från den angivna vertikala och horisontella inriktningen under gungningen. T-stången måste därför hållas i schack genom att en lämplig lateral belastning anbringas under gungrörelserna. Stor noggrannhet måste iakttas när T-stången hålls och 3-D H-apparaten gungas för att se till att inga laster oavsiktligt anbringas i vertikal riktning eller i riktning framåt och bakåt.
  3-D H-apparatens fötter får inte hindras eller hållas under detta steg. Om fötterna ändrar läge skall de för tillfället tillåtas att stanna kvar i det läget.
  För försiktigt ryggplattan tillbaka till ryggstödet och kontrollera att de två vattenpassen står i nolläge. Om fötterna har rört sig under gungningen av 3-D H-apparaten, måste de placeras enligt följande:
  Lyft växelvis upp varje fot från golvet så lite som möjligt tills foten inte längre rör sig. Under dessa lyft skall fötterna kunna vridas och inga belastningar framåt eller i sidled får anbringas. När varje fot sätts tillbaka i nedläget skall hälen vara i kontakt med den uppbyggnad som konstruerats för detta ändamål.
  Kontrollera att sidovattenpasset står i nolläge. Anbringa om nödvändigt en tillräckligt stor lateral belastning på ryggplattans översida för att bringa 3-D H-apparatens sätesplatta i vågrätt läge på sätet. |
| --- | --- |

4.12

Luta ryggplattan framåt för att släppa spänningen på ryggstödet. Gunga 3-D H-apparaten från sida till sida genom en båge på 10o (5o åt vardera sidan av det vertikala centrumplanet) i tre fullständiga cykler för att frigöra eventuell ackumulerad friktion mellan 3-D H-apparaten och sätet.

Det är möjligt att 3-D H-apparatens T-stång visar benägenhet att avvika från den angivna vertikala och horisontella inriktningen under gungningen. T-stången måste därför hållas i schack genom att en lämplig lateral belastning anbringas under gungrörelserna. Stor noggrannhet måste iakttas när T-stången hålls och 3-D H-apparaten gungas för att se till att inga laster oavsiktligt anbringas i vertikal riktning eller i riktning framåt och bakåt.

3-D H-apparatens fötter får inte hindras eller hållas under detta steg. Om fötterna ändrar läge skall de för tillfället tillåtas att stanna kvar i det läget.

För försiktigt ryggplattan tillbaka till ryggstödet och kontrollera att de två vattenpassen står i nolläge. Om fötterna har rört sig under gungningen av 3-D H-apparaten, måste de placeras enligt följande:

Lyft växelvis upp varje fot från golvet så lite som möjligt tills foten inte längre rör sig. Under dessa lyft skall fötterna kunna vridas och inga belastningar framåt eller i sidled får anbringas. När varje fot sätts tillbaka i nedläget skall hälen vara i kontakt med den uppbyggnad som konstruerats för detta ändamål.

Kontrollera att sidovattenpasset står i nolläge. Anbringa om nödvändigt en tillräckligt stor lateral belastning på ryggplattans översida för att bringa 3-D H-apparatens sätesplatta i vågrätt läge på sätet.

| 4.13 | Håll T-stången så att 3-D H-apparaten förhindras att glida framåt på sätets kudde och fortsätt enligt följande:






  a) | För ryggplattan tillbaka till ryggstödet. |
| --- | --- | --- |

4.13

Håll T-stången så att 3-D H-apparaten förhindras att glida framåt på sätets kudde och fortsätt enligt följande:

a)

För ryggplattan tillbaka till ryggstödet.

| b) | Anbringa och frigör växelvis en horisontell bakåtriktad belastning, som inte får överstiga 25 N, på ryggvinkelstången vid en höjd ungefär vid bålvikternas medelpunkt tills höftvinkelkvadranten visar att en stabil position har uppnåtts när belastningen har frigjorts. Stor noggrannhet måste iakttas för att se till att inga yttre nedåtriktade eller laterala belastningar anbringas på 3-D H-apparaten. Om det behövs ännu en nivåjustering av 3-D H-apparaten skall ryggplattan vridas framåt och åter ställas i vågrätt läge, varefter förfarandet upprepas från 4.12. |
| --- | --- |

b)

Anbringa och frigör växelvis en horisontell bakåtriktad belastning, som inte får överstiga 25 N, på ryggvinkelstången vid en höjd ungefär vid bålvikternas medelpunkt tills höftvinkelkvadranten visar att en stabil position har uppnåtts när belastningen har frigjorts. Stor noggrannhet måste iakttas för att se till att inga yttre nedåtriktade eller laterala belastningar anbringas på 3-D H-apparaten. Om det behövs ännu en nivåjustering av 3-D H-apparaten skall ryggplattan vridas framåt och åter ställas i vågrätt läge, varefter förfarandet upprepas från 4.12.

| 4.14 | Utför alla mätningar: |
| --- | --- |

4.14

Utför alla mätningar:

| 4.14.1 | H-punktens koordinater skall mätas i relation till det tredimensionella referenssystemet. |
| --- | --- |

4.14.1

H-punktens koordinater skall mätas i relation till det tredimensionella referenssystemet.

| 4.14.2 | Den verkliga bålvinkeln skall avläsas vid 3-D H-apparatens ryggvinkelkvadrant med sonden i det bakersta läget. |
| --- | --- |

4.14.2

Den verkliga bålvinkeln skall avläsas vid 3-D H-apparatens ryggvinkelkvadrant med sonden i det bakersta läget.

| 4.15 | Om man vill göra om installationen av 3-D H-apparaten skall sätet vara obelastat under en period på minst 30 minuter innan detta görs. 3-D H-apparaten bör inte lämnas belastad på sätet under längre tid än vad som behövs för att genomföra provningen. |
| --- | --- |

4.15

Om man vill göra om installationen av 3-D H-apparaten skall sätet vara obelastat under en period på minst 30 minuter innan detta görs. 3-D H-apparaten bör inte lämnas belastad på sätet under längre tid än vad som behövs för att genomföra provningen.

| 4.16 | Om sätena i samma rad kan anses vara liknande (odelat säte, identiska säten osv.) skall bara en H-punkt och en verklig bålvinkel bestämmas för varje sätesrad. Den 3-D H-apparat som beskrivs i tillägg 1 till denna bilaga skall då placeras på en plats som betraktas som representativ för raden. Denna plats skall |
| --- | --- |

4.16

Om sätena i samma rad kan anses vara liknande (odelat säte, identiska säten osv.) skall bara en H-punkt och en verklig bålvinkel bestämmas för varje sätesrad. Den 3-D H-apparat som beskrivs i tillägg 1 till denna bilaga skall då placeras på en plats som betraktas som representativ för raden. Denna plats skall

| 4.16.1 | för framsäten vara förararsätet |
| --- | --- |

4.16.1

för framsäten vara förararsätet

| 4.16.2 | för en eller flera rader av baksäten vara ett yttre säte. |
| --- | --- |

4.16.2

för en eller flera rader av baksäten vara ett yttre säte.

---

(1)  I varje sittläge andra än framsäten där H-punkten inte kan bestämmas med den ”tredimensionella H-punktsapparaten” eller förfarandena för denna, kan den R-punkt som anges av tillverkaren användas som referens om den behöriga myndigheten medger det.

(2)  Lutningsvinkel, höjdskillnad med ett säte monterat, yta.

Tillägg 1

BESKRIVNING AV DEN TREDIMENSIONELLA H-PUNKTSAPPARATEN
   (1)

(3-D H-apparat)

1.   RYGG- OCH SÄTESPLÅTAR

Rygg- och sätesplåtar är tillverkade i förstärkt plast och metall. De efterliknar människans bål och lår och är mekaniskt länkade vid H-punkten. En kvadrant är fäst i apparaten vid H-punkten för att mäta verklig bålvinkel. En inställbar lårstång, fäst i sätesplåten, bestämmer lårens centrumlinje och fungerar som baslinje för höftvinkelkvadranten.

2.   DELAR I KROPP OCH BEN

Underbenssegmenten är anslutna till sätesplåten vid T-stången som förbinder knäna och är en förlängning i sidled av den inställbara lårstången. Kvadranter är inbyggda i underbenssegmenten för att mäta knävinklarna. Sko- och fotenheter är kalibrerade för att mäta fotvinkeln. Apparaten riktas in i rummet med två vattenpass. Vikter för kroppsdelar placeras vid motsvarande tyngdpunkter för att ge en inträngning i sätet som motsvarar en man med vikten 76 kg. Alla leder i 3-D H-apparaten skall kontrolleras så att de kan röra sig fritt utan påfallande friktion.

Figur 1

3-D H-apparatens delar

Image

Figur 2

Mått för delar i 3-D H-apparaten och viktfördelning

Image

---

(1)  För detaljer om 3-D H-apparatens konstruktion hänvisas till Society of Automobile Engineers (SAE), 400 Commonwealth Drive, Warrendale, Pennsylvania 15096, USA.

Apparaten överensstämmer med den som beskrivs i standarden ISO 6549:1980.

Tillägg 2

TREDIMENSIONELLT REFERENSSYSTEM

| 1. | Det tredimensionella referenssystemet definieras av tre vinkelräta plan som bestämts av fordonstillverkaren (se figur). (1) |
| --- | --- |

1.

Det tredimensionella referenssystemet definieras av tre vinkelräta plan som bestämts av fordonstillverkaren (se figur). (1)

| 2. | Fordonets mätinställning bestäms genom att fordonet placeras på stödytan så att utgångsmarkeringarnas koordinater stämmer överens med de värden som angetts av tillverkaren. |
| --- | --- |

2.

Fordonets mätinställning bestäms genom att fordonet placeras på stödytan så att utgångsmarkeringarnas koordinater stämmer överens med de värden som angetts av tillverkaren.

| 3. | Koordinaterna för R-punkten och H-punkten bestäms i förhållande till de utgångsmarkeringar som definierats av fordonstillverkaren. |
| --- | --- |

3.

Koordinaterna för R-punkten och H-punkten bestäms i förhållande till de utgångsmarkeringar som definierats av fordonstillverkaren.

Figur

Tredimensionellt referenssystem

Image

---

(1)  Referenssystemet överensstämmer med standarden ISO 4130:1978.

Tillägg 3

REFERENSUPPGIFTER FÖR SITTPLATSER

1.   KODNING AV REFERENSUPPGIFTER

Referensuppgifter listas efter varandra för varje sittläge. Sittlägen identifieras med en tvåställig kod. Den första enheten är en arabisk siffra, som betecknar sätesraden räknat framifrån i fordonet. Den andra enheten är en versal bokstav, som betecknar sittlägets plats i en rad, sett i fordonets rörelseriktning framåt. Följande bokstäver skall användas:

| L | = | vänster |
| --- | --- | --- |
| C | = | mitt |
| R | = | höger |

L

=

vänster

C

=

mitt

R

=

höger

2.   BESKRIVNING AV FORDONETS MÄTINSTÄLLNING

| 2.1 | Utgångsmarkeringarnas koordinater
  X ..............................
  Y ..............................
  Z .............................. |
| --- | --- |

2.1

Utgångsmarkeringarnas koordinater

X ..............................

Y ..............................

Z ..............................

3.   LISTA ÖVER REFERENSUPPGIFTER

| 3.1 | Sittläge: .............................. |
| --- | --- |

3.1

Sittläge: ..............................

| 3.1.1 | R-punktens koordinater
  X ..............................
  Y ..............................
  Z .............................. |
| --- | --- |

3.1.1

R-punktens koordinater

X ..............................

Y ..............................

Z ..............................

| 3.1.2 | Beräknad bålvinkel: .............................. |
| --- | --- |

3.1.2

Beräknad bålvinkel: ..............................

| 3.1.3 | Specifikationer för sätesinställning (1)

  horisontellt: ..............................
  vertikalt: ..............................
  vinkel: ..............................
  bålvinkel: .............................. |
| --- | --- |

3.1.3

Specifikationer för sätesinställning (1)

horisontellt: ..............................

vertikalt: ..............................

vinkel: ..............................

bålvinkel: ..............................

Anm.: Ange referensuppgifter för flera sittplatser under 3.2, 3.3 osv.

---

(1)  Stryk det som inte är tillämpligt.

---

BILAGA 16

MINIMIKRAV FÖR BÄLTEN OCH UPPRULLNINGSDON

| Fordonskategori | Framåtvända säten | Bakåtvända säten |
| --- | --- | --- |
| Yttre säten | Mittre säten |
| Främre | Andra än främre | Främre | Andra än främre |
| M1 | Ar4m | Ar4m | Ar4m | Ar4m | B, Br3, Br4m |
| M2 ≤ 3,5 t | Ar4m, Ar4Nm | Ar4m, Ar4Nm | Ar4m, Ar4Nm | Ar4m, Ar4Nm | Br3, Br4m, Br4Nm |
| M2 > 3,5 t
  M3 | Br3, Br4m, Br4Nm, eller Ar4m eller Ar4Nm • | Br3, Br4m, Br4Nm, eller Ar4m eller Ar4Nm • | Br3, Br4m, Br4Nm eller Ar4m eller Ar4Nm • | Br3, Br4m, Br4Nm eller Ar4m eller Ar4Nm • | Br3, Br4m, Br4Nm |
| Se punkt 8.1.7 för villkor när höftbälte är tillåtet | Se punkt 8.1.7 för villkor när höftbälte är tillåtet | Se punkt 8.1.7 för villkor när höftbälte är tillåtet | Se punkt 8.1.7 för villkor när höftbälte är tillåtet | |
| N1 | Ar4m, Ar4Nm | Ar4m, Ar4Nm, Br4m,
  Br4Nm Ø | B, Br3, Br4m, Br4Nm eller A, Ar4m, Ar4Nm * (1) | B, Br3, Br4m, Br4Nm | B, Br3, Br4m, Br4Nm |
| | Punkt 8.1.2.1, höftbälte tillåtet om sätet sitter innanför en passage | Punkt 8.1.6, höftbälte tillåtet om vindrutan inte ligger inom referenszonen. | | |
| N2
  N3 | B, Br3, Br4m, Br4Nm eller A, Ar4m, Ar4Nm * | B, Br3, Br4m, Br4Nm | B, Br3, Br4m, Br4Nm, eller A, Ar4m, Ar4Nm * | B, Br3, Br4m, Br4Nm | B, Br3, Br4m, Br4Nm |
| Punkt 8.1.6, höftbälte tillåtet om vindrutan inte ligger inom referenszonen och för förarsätet. | | Punkt 8.1.6, höftbälte tillåtet om vindrutan inte ligger inom referenszonen. | | |
| A: trepunktsbälten (höft och diagonal)
  3: automatiskt låsande upprullningsdon
  *: hänvisar till punkt 8.1.6 i dessa föreskrifter (2) | B: 2-punktsbälte (höft)
  4: nödlåsande upprullningsdon
  Ø: hänvisar till punkt 8.1.2.1 i dessa föreskrifter | r: upprullningsdon
  N: högre responströskel
  •: hänvisar till punkt 8.1.7 i dessa föreskrifter (2) | m: nödlåsande upprullningsdon med flerfunktion
  (se föreskrifter nr 16, punkterna 2.14.3 och 2.14.5) |
| Anm.: Bälten av S-typ kan alltid monteras i stället för alla bälten av A- eller B-typ., förutsatt att deras förankringar överensstämmer med föreskrifter nr 14.
  Då ett fyrpunktsbälte har blivit godkänt som ett bälte av S-typ enligt dessa föreskrifter, med användning av bandet i höftbältet, kan tillverkaren/sökanden tillhandahålla banden för axelremmarna och eventuellt ett eller flera upprullningsdon, en eller två extra grenremmar inklusive fästen för deras förankringar. Dessa extra förankringar behöver inte uppfylla kraven i föreskrifter nr 14. (Rättelse till tillägg 14 till ändringsserie 04, tillämplig direkt). |

Fordonskategori

Framåtvända säten

Bakåtvända säten

Yttre säten

Mittre säten

Främre

Andra än främre

Främre

Andra än främre

M1

Ar4m

Ar4m

Ar4m

Ar4m

B, Br3, Br4m

M2 ≤ 3,5 t

Ar4m, Ar4Nm

Ar4m, Ar4Nm

Ar4m, Ar4Nm

Ar4m, Ar4Nm

Br3, Br4m, Br4Nm

M2 > 3,5 t

M3

Br3, Br4m, Br4Nm, eller Ar4m eller Ar4Nm •

Br3, Br4m, Br4Nm, eller Ar4m eller Ar4Nm •

Br3, Br4m, Br4Nm eller Ar4m eller Ar4Nm •

Br3, Br4m, Br4Nm eller Ar4m eller Ar4Nm •

Br3, Br4m, Br4Nm

Se punkt 8.1.7 för villkor när höftbälte är tillåtet

Se punkt 8.1.7 för villkor när höftbälte är tillåtet

Se punkt 8.1.7 för villkor när höftbälte är tillåtet

Se punkt 8.1.7 för villkor när höftbälte är tillåtet

N1

Ar4m, Ar4Nm

Ar4m, Ar4Nm, Br4m,

Br4Nm Ø

B, Br3, Br4m, Br4Nm eller A, Ar4m, Ar4Nm * (1)

B, Br3, Br4m, Br4Nm

B, Br3, Br4m, Br4Nm

Punkt 8.1.2.1, höftbälte tillåtet om sätet sitter innanför en passage

Punkt 8.1.6, höftbälte tillåtet om vindrutan inte ligger inom referenszonen.

N2

N3

B, Br3, Br4m, Br4Nm eller A, Ar4m, Ar4Nm *

B, Br3, Br4m, Br4Nm

B, Br3, Br4m, Br4Nm, eller A, Ar4m, Ar4Nm *

B, Br3, Br4m, Br4Nm

B, Br3, Br4m, Br4Nm

Punkt 8.1.6, höftbälte tillåtet om vindrutan inte ligger inom referenszonen och för förarsätet.

Punkt 8.1.6, höftbälte tillåtet om vindrutan inte ligger inom referenszonen.

A: trepunktsbälten (höft och diagonal)

3: automatiskt låsande upprullningsdon

*: hänvisar till punkt 8.1.6 i dessa föreskrifter (2)

B: 2-punktsbälte (höft)

4: nödlåsande upprullningsdon

Ø: hänvisar till punkt 8.1.2.1 i dessa föreskrifter

r: upprullningsdon

N: högre responströskel

•: hänvisar till punkt 8.1.7 i dessa föreskrifter (2)

m: nödlåsande upprullningsdon med flerfunktion

(se föreskrifter nr 16, punkterna 2.14.3 och 2.14.5)

Anm.: Bälten av S-typ kan alltid monteras i stället för alla bälten av A- eller B-typ., förutsatt att deras förankringar överensstämmer med föreskrifter nr 14.

Då ett fyrpunktsbälte har blivit godkänt som ett bälte av S-typ enligt dessa föreskrifter, med användning av bandet i höftbältet, kan tillverkaren/sökanden tillhandahålla banden för axelremmarna och eventuellt ett eller flera upprullningsdon, en eller två extra grenremmar inklusive fästen för deras förankringar. Dessa extra förankringar behöver inte uppfylla kraven i föreskrifter nr 14. (Rättelse till tillägg 14 till ändringsserie 04, tillämplig direkt).

---

(1)  Rättelse till tillägg 12 till ändringsserie 04, tillämplig direkt.

(2)  Rättelse till revision 4, tillämplig direkt.

Anm.: Bälten av S-typ kan alltid monteras i stället för alla bälten av A- eller B-typ., förutsatt att deras förankringar överensstämmer med föreskrifter nr 14.

Då ett fyrpunktsbälte har blivit godkänt som ett bälte av S-typ enligt dessa föreskrifter, med användning av bandet i höftbältet, kan tillverkaren/sökanden tillhandahålla banden för axelremmarna och eventuellt ett eller flera upprullningsdon, en eller två extra grenremmar inklusive fästen för deras förankringar. Dessa extra förankringar behöver inte uppfylla kraven i föreskrifter nr 14. (Rättelse till tillägg 14 till ändringsserie 04, tillämplig direkt).

---

BILAGA 17

KRAV FÖR MONTERING AV SÄKERHETSBÄLTEN OCH FASTHÅLLNINGSANORDNINGAR FÖR VUXNA PASSAGERARE I MOTORFORDON I FRAMÅTRIKTADE SÄTEN SAMT FÖR MONTERING AV ISOFIX-FASTHÅLLNINGSANORDNINGAR FÖR BARN

1.   FÖRENLIGHET MED FASTHÅLLNINGSANORDNINGAR FÖR BARN

| 1.1 | Fordonstillverkaren skall i fordonsmanualen inkludera råd om varje passagerarplats lämplighet för barn upp till 12 års ålder (eller upp till längden 150 cm) eller montering av fasthållningsanordningar för barn. Denna information skall tillhandahållas på det nationella språket eller på minst ett av de nationella språken i det land i vilket fordonet bjuds ut till försäljning.
  För varje framåtvänd passagerarplats och för varje ISOFIX-läge skall tillverkaren antingen






  a) | ange att sittläget är lämpligt för fasthållningsanordningar för barn av kategorin ”universal” (se punkt. 1.2 nedan), |
| --- | --- | --- |

1.1

Fordonstillverkaren skall i fordonsmanualen inkludera råd om varje passagerarplats lämplighet för barn upp till 12 års ålder (eller upp till längden 150 cm) eller montering av fasthållningsanordningar för barn. Denna information skall tillhandahållas på det nationella språket eller på minst ett av de nationella språken i det land i vilket fordonet bjuds ut till försäljning.

För varje framåtvänd passagerarplats och för varje ISOFIX-läge skall tillverkaren antingen

a)

ange att sittläget är lämpligt för fasthållningsanordningar för barn av kategorin ”universal” (se punkt. 1.2 nedan),

| b) | ange om ISOFIX-läget är lämpligt för ISOFIX-fasthållningsanordningar för barn i kategorin ”universal” (se punkt 1.2 nedan), |
| --- | --- |

b)

ange om ISOFIX-läget är lämpligt för ISOFIX-fasthållningsanordningar för barn i kategorin ”universal” (se punkt 1.2 nedan),

| c) | tillhandahålla en förteckning över fasthållningsanordningar för barn i kategorierna ”semiuniversal”, ”begränsad” eller ”fordonsspecifik”, lämpliga för det sittläget i fordonet, med angivande av vilken viktgrupp/vilka viktgrupper anordningen är avsedd för, |
| --- | --- |

c)

tillhandahålla en förteckning över fasthållningsanordningar för barn i kategorierna ”semiuniversal”, ”begränsad” eller ”fordonsspecifik”, lämpliga för det sittläget i fordonet, med angivande av vilken viktgrupp/vilka viktgrupper anordningen är avsedd för,

| d) | tillhandahålla en förteckning över ISOFIX-fasthållningsanordningar för barn i kategorierna ”semiuniversal”, ”begränsad” eller ”fordonsspecifik”, lämpliga för det ISOFIX-läget i fordonet, med angivande av vilken viktgrupp och vilken ISOFIX-storleksklass ISOFIX-fasthållningsanordningen är avsedd för, |
| --- | --- |

d)

tillhandahålla en förteckning över ISOFIX-fasthållningsanordningar för barn i kategorierna ”semiuniversal”, ”begränsad” eller ”fordonsspecifik”, lämpliga för det ISOFIX-läget i fordonet, med angivande av vilken viktgrupp och vilken ISOFIX-storleksklass ISOFIX-fasthållningsanordningen är avsedd för,

| e) | tillhandahålla en inbyggd fasthållningsanordning för barn, med angivande av vilken viktgrupp/vilka viktgrupper anordningen är avsedd för och motsvarande konfiguration(er), |
| --- | --- |

e)

tillhandahålla en inbyggd fasthållningsanordning för barn, med angivande av vilken viktgrupp/vilka viktgrupper anordningen är avsedd för och motsvarande konfiguration(er),

| f) | tillhandahålla varje kombination av a), b), c), d) och e), |
| --- | --- |

f)

tillhandahålla varje kombination av a), b), c), d) och e),

| g) | ange vilken viktgrupp/vilka viktgrupper av barn som inte får transporteras i det sittläget. |
| --- | --- |

g)

ange vilken viktgrupp/vilka viktgrupper av barn som inte får transporteras i det sittläget.

Om ett sittläge bara är lämpligt att användas med en framåtvänd fasthållningsanordning för barn skall detta anges.

Tabeller i lämpligt format för dessa uppgifter finns i tillägg 3 till denna bilaga.

| 1.2 | Med en fasthållningsanordning för barn eller ISOFIX-fasthållningsanordning för barn i kategorin ”universal” avses en fasthållningsanordning som blivit godkänd för kategorin ”universal” enligt ECE-föreskrifter nr 44, tillägg 5 till ändringsserie 03. Sittlägen eller ISOFIX-lägen som av fordonstillverkaren har angetts som lämpliga för montering av fasthållningsanordningar för barn eller ISOFIX-fasthållningsanordningar för barn skall uppfylla kraven i tillägg 1 eller 2 till denna bilaga. I förekommande fall skall eventuella begränsningar för samtidig användning i intill varandra liggande lägen för ISOFIX-fashållningsanordningar för barn och/eller mellan ISOFIX-lägen och sittlägen för vuxna anges i tabell 2 i tillägg 3 till denna bilaga. |
| --- | --- |

1.2

Med en fasthållningsanordning för barn eller ISOFIX-fasthållningsanordning för barn i kategorin ”universal” avses en fasthållningsanordning som blivit godkänd för kategorin ”universal” enligt ECE-föreskrifter nr 44, tillägg 5 till ändringsserie 03. Sittlägen eller ISOFIX-lägen som av fordonstillverkaren har angetts som lämpliga för montering av fasthållningsanordningar för barn eller ISOFIX-fasthållningsanordningar för barn skall uppfylla kraven i tillägg 1 eller 2 till denna bilaga. I förekommande fall skall eventuella begränsningar för samtidig användning i intill varandra liggande lägen för ISOFIX-fashållningsanordningar för barn och/eller mellan ISOFIX-lägen och sittlägen för vuxna anges i tabell 2 i tillägg 3 till denna bilaga.

Tillägg 1

BESTÄMMELSER FÖR MONTERING AV FASTHÅLLNINGSANORDNINGAR FÖR BARN I KATEGORIN ”UNIVERSAL”, MONTERADE TILLSAMMANS MED FORDONETS SÄKERHETSBÄLTEN

1.   ALLMÄNT

| 1.1 | Provningsförfarandet och kraven i detta tillägg skall användas för att bestämma huruvida sittlägen lämpar sig för montering av fasthållningsanordningar för barn, kategori ”universal”. |
| --- | --- |

1.1

Provningsförfarandet och kraven i detta tillägg skall användas för att bestämma huruvida sittlägen lämpar sig för montering av fasthållningsanordningar för barn, kategori ”universal”.

| 1.2 | Provningarna skall utföras i fordonet eller i en representativ del av fordonet. |
| --- | --- |

1.2

Provningarna skall utföras i fordonet eller i en representativ del av fordonet.

2.   PROVNINGSFÖRFARANDE

| 2.1 | Ställ sätet i fullt tillbakaskjutet och lägsta läge. |
| --- | --- |

2.1

Ställ sätet i fullt tillbakaskjutet och lägsta läge.

| 2.2 | Ställ ryggstödets vinkel till det läge som angetts av tillverkaren. Om inget läge har angetts skall en vinkel på 25 grader från vertikallinjen eller ryggstödets närmaste fasta läge användas. |
| --- | --- |

2.2

Ställ ryggstödets vinkel till det läge som angetts av tillverkaren. Om inget läge har angetts skall en vinkel på 25 grader från vertikallinjen eller ryggstödets närmaste fasta läge användas.

| 2.3 | Ställ axelfästet i det lägsta läget. |
| --- | --- |

2.3

Ställ axelfästet i det lägsta läget.

| 2.4 | Placera ett bomullstyg på ryggstödet och kudden. |
| --- | --- |

2.4

Placera ett bomullstyg på ryggstödet och kudden.

| 2.5 | Placera fixturen (enligt beskrivningen i figur 1 till detta tillägg) på sätet. |
| --- | --- |

2.5

Placera fixturen (enligt beskrivningen i figur 1 till detta tillägg) på sätet.

| 2.6 | Om sittläget är avsett för en framåt- eller bakåtvänd universal fasthållningsanordning, fortsätt enligt punkterna 2.6.1, 2.7, 2.8, 2.9 och 2.10. Om sittläget endast är avsett för en framåtvänd universal fasthållningsanordning, fortsätt enligt punkterna 2.6.2, 2.7, 2.8, 2.9 och 2.10. |
| --- | --- |

2.6

Om sittläget är avsett för en framåt- eller bakåtvänd universal fasthållningsanordning, fortsätt enligt punkterna 2.6.1, 2.7, 2.8, 2.9 och 2.10. Om sittläget endast är avsett för en framåtvänd universal fasthållningsanordning, fortsätt enligt punkterna 2.6.2, 2.7, 2.8, 2.9 och 2.10.

| 2.6.1 | Ordna säkerhetsbältet runt fixturen i ungefär det korrekta läge som visas i figur 2 och 3, och koppla därefter låsbeslaget. |
| --- | --- |

2.6.1

Ordna säkerhetsbältet runt fixturen i ungefär det korrekta läge som visas i figur 2 och 3, och koppla därefter låsbeslaget.

| 2.6.2 | Ordna säkerhetsbältet i ungefär det korrekta läge runt den nedre delen av fixturen med en radie på 150 mm som visas i figur 3, och koppla därefter låsbeslaget. |
| --- | --- |

2.6.2

Ordna säkerhetsbältet i ungefär det korrekta läge runt den nedre delen av fixturen med en radie på 150 mm som visas i figur 3, och koppla därefter låsbeslaget.

| 2.7 | Se till att fixturen placeras med sin centrumlinje på sittlägets skenbara centrumlinje ± 25 mm. Fixturens centrumlinje skall vara parallell med fordonets centrumlinje. |
| --- | --- |

2.7

Se till att fixturen placeras med sin centrumlinje på sittlägets skenbara centrumlinje ± 25 mm. Fixturens centrumlinje skall vara parallell med fordonets centrumlinje.

| 2.8 | Eliminera allt slack i bandet. Använd tillräcklig styrka för att eliminera slacket, men spänn inte bandet. |
| --- | --- |

2.8

Eliminera allt slack i bandet. Använd tillräcklig styrka för att eliminera slacket, men spänn inte bandet.

| 2.9 | Tryck bakåt mitt på fixturens framsida med en kraft på 100 N ± 10 N, som anbringas parallellt med den lägre ytan, och ta bort kraften. |
| --- | --- |

2.9

Tryck bakåt mitt på fixturens framsida med en kraft på 100 N ± 10 N, som anbringas parallellt med den lägre ytan, och ta bort kraften.

| 2.10 | Tryck vertikalt nedåt på mitten av fixturens ovansida med en kraft på 100 N ± 10 N, och ta bort kraften. |
| --- | --- |

2.10

Tryck vertikalt nedåt på mitten av fixturens ovansida med en kraft på 100 N ± 10 N, och ta bort kraften.

3.   KRAV

| 3.1 | Fixturens botten skall ha kontakt med både den främre och den bakre delen av säteskuddens yta. Om sådan kontakt inte kan etableras på grund av skåran för bältet i provningsfixturen, kan denna skåra täckas i linje med provningsfixturens bottenyta. |
| --- | --- |

3.1

Fixturens botten skall ha kontakt med både den främre och den bakre delen av säteskuddens yta. Om sådan kontakt inte kan etableras på grund av skåran för bältet i provningsfixturen, kan denna skåra täckas i linje med provningsfixturens bottenyta.

| 3.2 | Bältets höftdel skall komma i beröring med fixturen på båda sidor vid höftbältets baksida (se figur 3). |
| --- | --- |

3.2

Bältets höftdel skall komma i beröring med fixturen på båda sidor vid höftbältets baksida (se figur 3).

| 3.3 | Om det inte är möjligt att uppfylla ovanstående krav med de justeringar som anges i punkterna 2.1, 2.2 och 2.3 kan sätet, ryggstödet och säkerhetsbältets förankringar justeras till ett alternativt läge, som tillverkaren avsett för normal användning. Därefter upprepas ovanstående monteringsförfarande vid dessa lägen och det kontrolleras på nytt att kraven är uppfyllda. Detta alternativa läge skall anges som en av upplysningarna i tabell 1 i tillägg 3 till denna bilaga. |
| --- | --- |

3.3

Om det inte är möjligt att uppfylla ovanstående krav med de justeringar som anges i punkterna 2.1, 2.2 och 2.3 kan sätet, ryggstödet och säkerhetsbältets förankringar justeras till ett alternativt läge, som tillverkaren avsett för normal användning. Därefter upprepas ovanstående monteringsförfarande vid dessa lägen och det kontrolleras på nytt att kraven är uppfyllda. Detta alternativa läge skall anges som en av upplysningarna i tabell 1 i tillägg 3 till denna bilaga.

Figur 1

Specifikationer för fixturen

Image

Figur 2

Installation av fixturen på fordonssätet (se punkt 2.6.1)

Image

Figur 3

Kontrollera inpassningen (se punkterna 2.6.1 och 3.2)

Image

Emdast häftbälte visas

Tillägg 2

BESTÄMMELSER FÖR MONTERING AV FRAMÅTVÄNDA OCH BAKÅTVÄNDA ISOFIX-FASTHÅLLNINGSANORDNINGAR FÖR BARN I KATEGORIERNA ”UNIVERSAL” OCH ”SEMIUNIVERSAL” I ISOFIXLÄGEN

1.   ALLMÄNT

| 1.1 | Provningsförfarandet och kraven i detta tillägg skall användas för att bestämma lämpligheten i ISOFIX-lägen för montering av ISOFIX-fasthållningsanordningar för barn i kategorierna ”universal” och ”semiuniversal”. |
| --- | --- |

1.1

Provningsförfarandet och kraven i detta tillägg skall användas för att bestämma lämpligheten i ISOFIX-lägen för montering av ISOFIX-fasthållningsanordningar för barn i kategorierna ”universal” och ”semiuniversal”.

| 1.2 | Provningarna kan utföras i fordonet eller i en representativ del av fordonet. |
| --- | --- |

1.2

Provningarna kan utföras i fordonet eller i en representativ del av fordonet.

2.   PROVNINGSFÖRFARANDE

För varje ISOFIX-läge i fordonet, enligt fordonstillverkarens uppgift i tabell 2 i tillägg 3, skall det kontrolleras att det är möjligt att inpassa motsvarande barnfasthållningsfixtur:

| 2.1 | Vid kontroll av en fixtur på ett säte får sätet justeras i längdled till sitt bakersta läge och till sitt lägsta läge. |
| --- | --- |

2.1

Vid kontroll av en fixtur på ett säte får sätet justeras i längdled till sitt bakersta läge och till sitt lägsta läge.

| 2.2 | Ställ ryggstödets vinkel till det läge som angetts av tillverkaren och nackstödet i sitt lägsta, bakersta läge. Om inget läge har angetts skall en vinkel på ryggstödet motsvarande en bålvinkel på 25 grader från vertikallinjen eller ryggstödets närmaste fasta läge användas.
  När en fixtur kontrolleras i ett baksäte får fordonsätet framför detta baksäte justeras i längdled framåt, men inte längre än sitt mittläge mellan sitt bakersta och främsta läge. Sätets ryggstödsvinkel får också justeras, men inte till en upprätare vinkel än en som motsvarar en bålvinkel på 15o. |
| --- | --- |

2.2

Ställ ryggstödets vinkel till det läge som angetts av tillverkaren och nackstödet i sitt lägsta, bakersta läge. Om inget läge har angetts skall en vinkel på ryggstödet motsvarande en bålvinkel på 25 grader från vertikallinjen eller ryggstödets närmaste fasta läge användas.

När en fixtur kontrolleras i ett baksäte får fordonsätet framför detta baksäte justeras i längdled framåt, men inte längre än sitt mittläge mellan sitt bakersta och främsta läge. Sätets ryggstödsvinkel får också justeras, men inte till en upprätare vinkel än en som motsvarar en bålvinkel på 15o.

| 2.3 | Placera ett bomullstyg på ryggstödet och kudden. |
| --- | --- |

2.3

Placera ett bomullstyg på ryggstödet och kudden.

| 2.4 | Placera fixturen i ISOFIX-läget. |
| --- | --- |

2.4

Placera fixturen i ISOFIX-läget.

| 2.5 | Skjut i riktning mot ISOFIX-förankringarna på mittpunkten mellan ISOFIX-förankringarna med en kraft på 100 N ± 10 N, anbringad parallellt med den lägre ytan, och avlägsna kraften. |
| --- | --- |

2.5

Skjut i riktning mot ISOFIX-förankringarna på mittpunkten mellan ISOFIX-förankringarna med en kraft på 100 N ± 10 N, anbringad parallellt med den lägre ytan, och avlägsna kraften.

| 2.6 | Anslut fixturen till ISOFIX-förankringarna. |
| --- | --- |

2.6

Anslut fixturen till ISOFIX-förankringarna.

| 2.7 | Skjut vertikalt nedåt på mittpunkten av fixturens överyta med en kraft på 100 N ± 10 N, och avlägsna kraften. |
| --- | --- |

2.7

Skjut vertikalt nedåt på mittpunkten av fixturens överyta med en kraft på 100 N ± 10 N, och avlägsna kraften.

3.   KRAV

Följande provningsvillkor gäller endast fixturen/erna när de är inpassade i ISOFIX-läget. Det är inte ett krav att fixturen/erna skall kunna flyttas in i och ut ur ISOFIX-läget under dessa villkor.

| 3.1 | Det skall vara möjligt att inpassa fixturen/erna utan hinder av fordonets inredning. Fixturens bas skall ha en vinkel från horisontalplanet på 15o ±10o ovanför det horisontalplan som går genom ISOFIX-förankringarna. |
| --- | --- |

3.1

Det skall vara möjligt att inpassa fixturen/erna utan hinder av fordonets inredning. Fixturens bas skall ha en vinkel från horisontalplanet på 15o ±10o ovanför det horisontalplan som går genom ISOFIX-förankringarna.

| 3.2 | En eventuell ISOFIX-förankring med övre hållrem skall förbli tillgänglig. |
| --- | --- |

3.2

En eventuell ISOFIX-förankring med övre hållrem skall förbli tillgänglig.

| 3.3 | Om ovanstående krav inte skulle uppfyllas med de justeringar som avses i punkt 2 ovan får sätena, sätesryggarna och nackstöden justeras till alternativa lägen som tillverkarens anvisar för normal användning, varefter ovannämnda monteringsförfarande skall upprepas och kraven kontrolleras och uppfyllas. De alternativa lägena skall anges i tabell 2 i tillägg 3 till denna bilaga. |
| --- | --- |

3.3

Om ovanstående krav inte skulle uppfyllas med de justeringar som avses i punkt 2 ovan får sätena, sätesryggarna och nackstöden justeras till alternativa lägen som tillverkarens anvisar för normal användning, varefter ovannämnda monteringsförfarande skall upprepas och kraven kontrolleras och uppfyllas. De alternativa lägena skall anges i tabell 2 i tillägg 3 till denna bilaga.

| 3.4 | Om ovanstående krav inte uppfylls när borttagbara inredningsdetaljer är närvarande får dessa avlägsnas, varefter kraven i punkt 3 åter skall kontrolleras och uppfyllas. I så fall skall motsvarande upplysningar anges i tabell 2 i tillägg 3 till denna bilaga. |
| --- | --- |

3.4

Om ovanstående krav inte uppfylls när borttagbara inredningsdetaljer är närvarande får dessa avlägsnas, varefter kraven i punkt 3 åter skall kontrolleras och uppfyllas. I så fall skall motsvarande upplysningar anges i tabell 2 i tillägg 3 till denna bilaga.

4.   STORLEKSKLASSER OCH FIXTURER FÖR ISOFIX- FASTHÅLLNINGSANORDNINGAR FÖR BARN

| A | ISO/F3: Framåtvänd fasthållningsanordning för barn, full höjd |
| --- | --- |
| B | ISO/F2: Framåtvänd fasthållningsanordning för barn, reducerad höjd |
| B1 | ISO/F2X: Framåtvänd fasthållningsanordning för barn, reducerad höjd |
| C | ISO/R3: Bakåtvänd fasthållningsanordning för barn, full storlek |
| D | ISO/R2: Bakåtvänd fasthållningsanordning för barn, reducerad storlek |
| E | ISO/R1: Bakåtvänd fasthållningsanordning för spädbarn |
| F | ISO/L1: Vänstervänd fasthållningsanordning för barn (babylift) |
| G | ISO/L2: Högervänd fasthållningsanordning för barn (babylift) |

A

ISO/F3: Framåtvänd fasthållningsanordning för barn, full höjd

B

ISO/F2: Framåtvänd fasthållningsanordning för barn, reducerad höjd

B1

ISO/F2X: Framåtvänd fasthållningsanordning för barn, reducerad höjd

C

ISO/R3: Bakåtvänd fasthållningsanordning för barn, full storlek

D

ISO/R2: Bakåtvänd fasthållningsanordning för barn, reducerad storlek

E

ISO/R1: Bakåtvänd fasthållningsanordning för spädbarn

F

ISO/L1: Vänstervänd fasthållningsanordning för barn (babylift)

G

ISO/L2: Högervänd fasthållningsanordning för barn (babylift)

| Viktgrupp | ISOFIX-storleksklass | Fixtur |
| --- | --- | --- |
| 0 – upp till 10 kg | F | ISO/L1 |
| G | ISO/L2 |
| E | ISO/R1 |
| 0+ – upp till 13 kg | C | ISO/R3 |
| D | ISO/R2 |
| E | ISO/R1 |
| I – 9–18 kg | A | ISO/F3 |
| B | ISO/ |
| B1 | ISO/F2X |
| C | ISO/R3 |
| D | ISO/R2 |

Viktgrupp

ISOFIX-storleksklass

Fixtur

0 – upp till 10 kg

F

ISO/L1

G

ISO/L2

E

ISO/R1

0+ – upp till 13 kg

C

ISO/R3

D

ISO/R2

E

ISO/R1

I – 9–18 kg

A

ISO/F3

B

ISO/

B1

ISO/F2X

C

ISO/R3

D

ISO/R2

Nedanstående fixturer skall konstrueras med en vikt på 5–15 kg och skall ha lämplig hållfasthet och styvhet för att uppfylla funktionskraven.

4.1   Största mått för framåtvänd fasthållningsanordning för barn, full höjd

Figur 1

ISO/F3, största mått för en framåtvänd fasthållningsanordning för barn, full höjd, (höjd 720 mm) ISOFIX-storleksklass A

Image

Förklaringar

| 1 | Gränser framåt och uppåt |
| --- | --- |
| 2 | Streckad linje markerar område där stödben e.d. får sticka ut |
| 3 | Ej tillämpligt |
| 4 | Närmare specifikationer för anslutningsområdet ges i föreskrifter nr 44 |

1

Gränser framåt och uppåt

2

Streckad linje markerar område där stödben e.d. får sticka ut

3

Ej tillämpligt

4

Närmare specifikationer för anslutningsområdet ges i föreskrifter nr 44

4.2   Största mått för framåtvänd fasthållningsanordning för småbarn, reducerad höjd

Figur 2

ISO/F2, största mått för framåtvänd fasthållningsanordning för småbarn, reducerad höjd (höjd 650 mm) – ISOFIX-storleksklass B

Image

Förklaringar

| 1 | Gränser framåt och uppåt |
| --- | --- |
| 2 | Streckad linje markerar område där stödben e.d. får sticka ut |
| 3 | Ej tillämpligt |
| 4 | Närmare specifikationer för anslutningsområdet ges i föreskrifter nr 44 |
| 5 | Fästpunkt för övre hållrem |

1

Gränser framåt och uppåt

2

Streckad linje markerar område där stödben e.d. får sticka ut

3

Ej tillämpligt

4

Närmare specifikationer för anslutningsområdet ges i föreskrifter nr 44

5

Fästpunkt för övre hållrem

4.3   Största mått för andra versionen av framåtvänd fasthållningsanordning för småbarn, reducerad höjd

Figur 3

ISO/F2X, största mått för andra versionen av framåtvänd fasthållningsanordning för småbarn, reducerad höjd (höjd 650 mm) – ISOFIX-storleksklass B1

Image

Förklaringar

| 1 | Gränser framåt och uppåt |
| --- | --- |
| 2 | Streckad linje markerar område där stödben e.d. får sticka ut |
| 3 | Ej tillämpligt |
| 4 | Närmare specifikationer för anslutningsområdet ges i föreskrifter nr 44 |

1

Gränser framåt och uppåt

2

Streckad linje markerar område där stödben e.d. får sticka ut

3

Ej tillämpligt

4

Närmare specifikationer för anslutningsområdet ges i föreskrifter nr 44

4.4   Största mått för bakåtvänd fasthållningsanordning för småbarn, full storlek

Figur 4

ISO/R3, största mått för bakåtvänd fasthållningsanordning för småbarn, full storlek ISOFIX-storleksklass C

Image

Förklaringar

| 1 | Gränser framåt och uppåt |
| --- | --- |
| 2 | Streckad linje markerar område där stödben e.d. får sticka ut |
| 3 | Begränsningen bakåt (till höger i figuren) ges av de största måtten framåt i figur 2 |
| 4 | Närmare specifikationer för anslutningsområdet ges i föreskrifter nr 44 |

1

Gränser framåt och uppåt

2

Streckad linje markerar område där stödben e.d. får sticka ut

3

Begränsningen bakåt (till höger i figuren) ges av de största måtten framåt i figur 2

4

Närmare specifikationer för anslutningsområdet ges i föreskrifter nr 44

4.5   Största mått för bakåtvänd fasthållningsanordning för småbarn, reducerad storlek

Figur 5

ISO/R2, Största mått för bakåtvänd fasthållningsanordning för småbarn, reducerad storlek ISOFIX-storleksklass D

Image

Förklaringar

| 1 | Gränser framåt och uppåt |
| --- | --- |
| 2 | Streckad linje markerar område där stödben e.d. får sticka ut |
| 3 | Begränsningen bakåt (till höger i figuren) ges av de största måtten framåt i figur 2 |
| 4 | Närmare specifikationer för anslutningsområdet ges i föreskrifter nr 44 |

1

Gränser framåt och uppåt

2

Streckad linje markerar område där stödben e.d. får sticka ut

3

Begränsningen bakåt (till höger i figuren) ges av de största måtten framåt i figur 2

4

Närmare specifikationer för anslutningsområdet ges i föreskrifter nr 44

4.6   Största mått för bakåtvänd fasthållningsanordning för spädbarn

Figur 6

ISO/R1, Största mått för bakåtvänd fasthållningsanordning för spädbarn ISOFIX-storleksklass E

Image

Förklaringar

| 1 | Gränser framåt och uppåt |
| --- | --- |
| 2 | Streckad linje markerar område där stödben e.d. får sticka ut |
| 3 | Begränsningen bakåt (till höger i figuren) ges av de största måtten framåt i figur 2 |
| 4 | Närmare specifikationer för anslutningsområdet ges i föreskrifter nr 44 |

1

Gränser framåt och uppåt

2

Streckad linje markerar område där stödben e.d. får sticka ut

3

Begränsningen bakåt (till höger i figuren) ges av de största måtten framåt i figur 2

4

Närmare specifikationer för anslutningsområdet ges i föreskrifter nr 44

4.7   Största mått för sidovänd fasthållningsanordning för barn

Figur 7

Största mått för sidovänd fasthållningsanordning för barn – ISO/L1 – ISOFIX-storleksklass F eller dess symmetriska motsats – ISO/L2 – ISOFIX-storleksklass G

Image

Förklaringar

| 1 | Gränser framåt och uppåt |
| --- | --- |
| 2 | Streckad linje markerar område där stödben e.d. får sticka ut |
| 3 | Begränsningen bakåt (till höger i figuren) ges av de största måtten framåt i figur 2 |
| 4 | Närmare specifikationer för anslutningsområdet ges i ISO 13216-1, figurerna 2 och 3 |

1

Gränser framåt och uppåt

2

Streckad linje markerar område där stödben e.d. får sticka ut

3

Begränsningen bakåt (till höger i figuren) ges av de största måtten framåt i figur 2

4

Närmare specifikationer för anslutningsområdet ges i ISO 13216-1, figurerna 2 och 3

Tillägg 3

Tabell 1

Tabell över uppgifter i fordonsmanualer om barnfasthållningsanordningars lämplighet för olika sittplatser

| Viktgrupp | Sittplats (eller annan plats) |
| --- | --- |
| | Fram Passagerare | Bak Yttre | Bak Mitt | Mittre Yttre | Mittre Mitt |
| grupp 0 | upp till 10 kg | | | | | |
| grupp 0+ | upp till 13 kg | | | | | |
| grupp I | 9–18 kg | | | | | |
| grupp II | 15–25 kg | | | | | |
| grupp III | 22–36 kg | | | | | |

Viktgrupp

Sittplats (eller annan plats)

Fram Passagerare

Bak Yttre

Bak Mitt

Mittre Yttre

Mittre Mitt

grupp 0

upp till 10 kg

grupp 0+

upp till 13 kg

grupp I

9–18 kg

grupp II

15–25 kg

grupp III

22–36 kg

Teckenförklaring för bokstäver att införas i ovanstående tabell:

| U | = | Lämplig för fasthållningsanordningar i kategorin ”universal” som godkänts för användning i denna viktgrupp. |
| --- | --- | --- |
| UF | = | Lämplig för framåtvända fasthållningsanordningar i kategorin ”universal” som godkänts för användning i denna viktgrupp. |
| L | = | Lämplig för särskilda fasthållningsanordningar i bifogad förteckning. Sådana anordningar kan tillhöra kategorierna ”fordonsspecifik”, ”begränsad” eller ”semiuniversal”. |
| B | = | Inbyggd fasthållningsanordning godkänd för denna viktgrupp. |
| X | = | Sittplatsen ej lämplig för barn i denna viktgrupp. |

U

=

Lämplig för fasthållningsanordningar i kategorin ”universal” som godkänts för användning i denna viktgrupp.

UF

=

Lämplig för framåtvända fasthållningsanordningar i kategorin ”universal” som godkänts för användning i denna viktgrupp.

L

=

Lämplig för särskilda fasthållningsanordningar i bifogad förteckning. Sådana anordningar kan tillhöra kategorierna ”fordonsspecifik”, ”begränsad” eller ”semiuniversal”.

B

=

Inbyggd fasthållningsanordning godkänd för denna viktgrupp.

X

=

Sittplatsen ej lämplig för barn i denna viktgrupp.

Tabell 2

Tabell över uppgifter i fordonsmanualer om isofixbarnfasthållningsanordningars lämplighet för olika isofix-lägen

| Viktgrupp | Storleksklass | Fixtur | ISOFIX-läge i fordonet |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | Fram Passagerare | Bak Yttre | Bak Mitt | Mittre Yttre | Mittre Mitt | Övriga |
| babylift | F | ISO/L1 | | | | | | |
| G | ISO/L2 | | | | | | |
| | (1) | | | | | | |
| 0 – upp till 10 kg | E | ISO/R1 | | | | | | |
| | | (1) | | | | | | |
| 0+ – upp till 13 kg | E | ISO/R1 | | | | | | |
| D | ISO/R2 | | | | | | |
| C | ISO/R3 | | | | | | |
| | (1) | | | | | | |
| I – 9–18 kg | D | ISO/R2 | | | | | | |
| C | ISO/R3 | | | | | | |
| B | ISO/F2 | | | | | | |
| B1 | ISO/F2X | | | | | | |
| A | ISO/F3 | | | | | | |
| | (1) | | | | | | |
| II – 15–25 kg | | (1) | | | | | | |
| III – 22–36 kg | | (1) | | | | | | |

Viktgrupp

Storleksklass

Fixtur

ISOFIX-läge i fordonet

Fram Passagerare

Bak Yttre

Bak Mitt

Mittre Yttre

Mittre Mitt

Övriga

babylift

F

ISO/L1

G

ISO/L2

(1)

0 – upp till 10 kg

E

ISO/R1

(1)

0+ – upp till 13 kg

E

ISO/R1

D

ISO/R2

C

ISO/R3

(1)

I – 9–18 kg

D

ISO/R2

C

ISO/R3

B

ISO/F2

B1

ISO/F2X

A

ISO/F3

(1)

II – 15–25 kg

(1)

III – 22–36 kg

(1)

Teckenförklaring av beteckningar att införas i ovanstående tabell

| IUF | = | Lämplig för framåtvända ISOFIX-anordningar i kategorin ”universal” som är godkända för användning i viktgruppen |
| --- | --- | --- |
| IL | = | Lämplig för särskilda ISOFIX-anordningar enligt bifogad förteckning. Dessa ISOFIX-anordningar tillhör kategorierna ”fordonsspecifik”, ”begränsad” eller ”semiuniversal”. |
| X | = | ISOFIX-lägen är inte lämpliga för ISOFIX-anordningar i denna viktgrupp eller storleksklass. |

IUF

=

Lämplig för framåtvända ISOFIX-anordningar i kategorin ”universal” som är godkända för användning i viktgruppen

IL

=

Lämplig för särskilda ISOFIX-anordningar enligt bifogad förteckning. Dessa ISOFIX-anordningar tillhör kategorierna ”fordonsspecifik”, ”begränsad” eller ”semiuniversal”.

X

=

ISOFIX-lägen är inte lämpliga för ISOFIX-anordningar i denna viktgrupp eller storleksklass.

---

(1)  När det gäller fasthållningsanordningar som inte är försedda med ISO/XX-storleksklassmärkning (A–G) skall fordonstillverkaren för tillämplig viktgrupp ange vilka fordonsspecifika ISOFIX-fasthållningsanordningar för barn som rekommenderas för varje läge.

---