# Jurnalul Oficial L 255/2007

| | ISSN 1830-3625 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 255 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 5029 septembrie 2007 |

ISSN 1830-3625

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 255

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 5029 septembrie 2007

---

| Cuprins | | I   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare este obligatorie | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 1124/2007 al Consiliului din 28 septembrie 2007 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 367/2006 de instituire a unei taxe compensatorii definitive la importurile de folii din polietilenă tereftalată (PET) originare din India | 1 |
| | | Regulamentul (CE) nr. 1125/2007 al Comisiei din 28 septembrie 2007 de stabilire a sumelor forfetare la import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 12 |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 1126/2007 al Comisiei din 28 septembrie 2007 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1881/2006 de stabilire a nivelurilor maxime pentru anumiți contaminanți din produsele alimentare în ceea ce privește toxinele Fusarium din porumb și produse pe bază de porumb (
  1
  ) | 14 |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 1127/2007 al Comisiei din 28 septembrie 2007 de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 3149/92 de stabilire a normelor de punere în aplicare a furnizării de alimente din stocurile de intervenție pentru persoanele cele mai defavorizate din Comunitate | 18 |
| | | Regulamentul (CE) nr. 1128/2007 al Comisiei din 28 septembrie 2007 de stabilire a taxelor la import în sectorul cerealelor aplicabile de la 1 octombrie 2007 | 24 |
| | | Regulamentul (CE) nr. 1129/2007 al Comisiei din 28 septembrie 2007 de stabilire a restituirilor aplicabile la exportul de cereale, de făină, de crupe și griș de grâu sau de secară | 27 |
| | | Regulamentul (CE) nr. 1130/2007 al Comisiei din 28 septembrie 2007 de stabilire a coeficientului de corecție aplicabil la restituirea pentru cereale | 29 |
| | | Regulamentul (CE) nr. 1131/2007 al Comisiei din 28 septembrie 2007 de stabilire a restituirilor aplicabile la export pentru malț | 31 |
| | | Regulamentul (CE) nr. 1132/2007 al Comisiei din 28 septembrie 2007 de stabilire a coeficientului de corecție aplicabil restituirii pentru malț | 33 |
| | | Regulamentul (CE) nr. 1133/2007 al Comisiei din 28 septembrie 2007 de stabilire a restituirilor aplicabile produselor din sectoarele cerealelor și orezului livrate în cadrul acțiunilor de ajutoare alimentare comunitare și naționale | 35 |

Cuprins

I   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare este obligatorie

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul (CE) nr. 1124/2007 al Consiliului din 28 septembrie 2007 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 367/2006 de instituire a unei taxe compensatorii definitive la importurile de folii din polietilenă tereftalată (PET) originare din India

1

Regulamentul (CE) nr. 1125/2007 al Comisiei din 28 septembrie 2007 de stabilire a sumelor forfetare la import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

12

*

Regulamentul (CE) nr. 1126/2007 al Comisiei din 28 septembrie 2007 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1881/2006 de stabilire a nivelurilor maxime pentru anumiți contaminanți din produsele alimentare în ceea ce privește toxinele Fusarium din porumb și produse pe bază de porumb (
  1
  )

Fusarium

1

14

*

Regulamentul (CE) nr. 1127/2007 al Comisiei din 28 septembrie 2007 de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 3149/92 de stabilire a normelor de punere în aplicare a furnizării de alimente din stocurile de intervenție pentru persoanele cele mai defavorizate din Comunitate

18

Regulamentul (CE) nr. 1128/2007 al Comisiei din 28 septembrie 2007 de stabilire a taxelor la import în sectorul cerealelor aplicabile de la 1 octombrie 2007

24

Regulamentul (CE) nr. 1129/2007 al Comisiei din 28 septembrie 2007 de stabilire a restituirilor aplicabile la exportul de cereale, de făină, de crupe și griș de grâu sau de secară

27

Regulamentul (CE) nr. 1130/2007 al Comisiei din 28 septembrie 2007 de stabilire a coeficientului de corecție aplicabil la restituirea pentru cereale

29

Regulamentul (CE) nr. 1131/2007 al Comisiei din 28 septembrie 2007 de stabilire a restituirilor aplicabile la export pentru malț

31

Regulamentul (CE) nr. 1132/2007 al Comisiei din 28 septembrie 2007 de stabilire a coeficientului de corecție aplicabil restituirii pentru malț

33

Regulamentul (CE) nr. 1133/2007 al Comisiei din 28 septembrie 2007 de stabilire a restituirilor aplicabile produselor din sectoarele cerealelor și orezului livrate în cadrul acțiunilor de ajutoare alimentare comunitare și naționale

35

| | | II   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie |
| --- | --- | --- |
| | | DECIZII |
| | | Consiliu |
| | | 2007/626/CE |
| | * | Decizia Consiliului din 28 septembrie 2007 de denunțare, în numele Comunității, a Acordului dintre Comunitatea Economică Europeană și Republica India privind zahărul din trestie | 37 |
| | | 2007/627/CE |
| | * | Decizia Consiliului din 28 septembrie 2007 de denunțare, în numele Comunității, a Protocolului nr. 3 privind zahărul ACP care figurează în Convenția ACP-CEE de la Lomé și a declarațiilor corespunzătoare anexate la această convenție, cuprinse în Protocolul nr. 3 atașat la anexa V la Acordul de parteneriat ACP-CE, cu privire la Barbados, Belize, Republica Congo, Republica Côte d'Ivoire, Republica Insulelor Fiji, Republica Guyana, Jamaica, Republica Kenya, Republica Madagascar, Republica Malawi, Republica Mauritius, Republica Mozambic, Federația Saint Kitts și Nevis, Republica Surinam, Regatul Swaziland, Republica Unită Tanzania, Republica Trinidad și Tobago, Republica Uganda, Republica Zambia și Republica Zimbabwe | 38 |
| | | Comisie |
| | | 2007/628/CE |
| | * | Decizia Comisiei din 19 septembrie 2007 privind neincluderea metomilului în anexa I la Directiva 91/414/CEE a Consiliului și retragerea autorizațiilor pentru produsele de protecție a plantelor conținând această substanță
  [notificată cu numărul C(2007) 4258]

   (
  1
  ) | 40 |
| | | 2007/629/CE |
| | * | Decizia Comisiei din 20 septembrie 2007 privind neincluderea trifluralinului în anexa I la Directiva 91/414/CEE a Consiliului și retragerea autorizațiilor pentru produsele de protecție a plantelor care conțin această substanță
  [notificată cu numărul C(2007) 4282]

   (
  1
  ) | 42 |
| | | 2007/630/CE |
| | * | Decizia Comisiei din 27 septembrie 2007 de modificare a Deciziei 2006/779/CE privind prelungirea perioadei de aplicare a acesteia
  [notificată cu numărul C(2007) 4459]

   (
  1
  ) | 44 |
| | | 2007/631/CE |
| | * | Decizia Comisiei din 27 septembrie 2007 de modificare a Deciziei 2006/805/CE privind prelungirea perioadei de aplicare a acesteia
  [notificată cu numărul C(2007) 4460]

   (
  1
  ) | 45 |
| | | 2007/632/CE |
| | * | Decizia Comisiei din 28 septembrie 2007 de modificare a Deciziei 2006/415/CE privind anumite măsuri de protecție referitoare la influența aviară de subtip H5N1 cu grad patogenic ridicat la păsările de curte din Germania
  [notificată cu numărul C(2007) 4480]

   (
  1
  ) | 46 |

II   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie

DECIZII

Consiliu

2007/626/CE

*

Decizia Consiliului din 28 septembrie 2007 de denunțare, în numele Comunității, a Acordului dintre Comunitatea Economică Europeană și Republica India privind zahărul din trestie

37

2007/627/CE

*

Decizia Consiliului din 28 septembrie 2007 de denunțare, în numele Comunității, a Protocolului nr. 3 privind zahărul ACP care figurează în Convenția ACP-CEE de la Lomé și a declarațiilor corespunzătoare anexate la această convenție, cuprinse în Protocolul nr. 3 atașat la anexa V la Acordul de parteneriat ACP-CE, cu privire la Barbados, Belize, Republica Congo, Republica Côte d'Ivoire, Republica Insulelor Fiji, Republica Guyana, Jamaica, Republica Kenya, Republica Madagascar, Republica Malawi, Republica Mauritius, Republica Mozambic, Federația Saint Kitts și Nevis, Republica Surinam, Regatul Swaziland, Republica Unită Tanzania, Republica Trinidad și Tobago, Republica Uganda, Republica Zambia și Republica Zimbabwe

38

Comisie

2007/628/CE

*

Decizia Comisiei din 19 septembrie 2007 privind neincluderea metomilului în anexa I la Directiva 91/414/CEE a Consiliului și retragerea autorizațiilor pentru produsele de protecție a plantelor conținând această substanță
  [notificată cu numărul C(2007) 4258]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2007) 4258]

1

40

2007/629/CE

*

Decizia Comisiei din 20 septembrie 2007 privind neincluderea trifluralinului în anexa I la Directiva 91/414/CEE a Consiliului și retragerea autorizațiilor pentru produsele de protecție a plantelor care conțin această substanță
  [notificată cu numărul C(2007) 4282]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2007) 4282]

1

42

2007/630/CE

*

Decizia Comisiei din 27 septembrie 2007 de modificare a Deciziei 2006/779/CE privind prelungirea perioadei de aplicare a acesteia
  [notificată cu numărul C(2007) 4459]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2007) 4459]

1

44

2007/631/CE

*

Decizia Comisiei din 27 septembrie 2007 de modificare a Deciziei 2006/805/CE privind prelungirea perioadei de aplicare a acesteia
  [notificată cu numărul C(2007) 4460]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2007) 4460]

1

45

2007/632/CE

*

Decizia Comisiei din 28 septembrie 2007 de modificare a Deciziei 2006/415/CE privind anumite măsuri de protecție referitoare la influența aviară de subtip H5N1 cu grad patogenic ridicat la păsările de curte din Germania
  [notificată cu numărul C(2007) 4480]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2007) 4480]

1

46

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

I Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare este obligatorie

REGULAMENTE

| 29.9.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 255/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 255/1

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 1124/2007 AL CONSILIULUI

din 28 septembrie 2007

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 367/2006 de instituire a unei taxe compensatorii definitive la importurile de folii din polietilenă tereftalată (PET) originare din India

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2026/97 al Consiliului din 6 octombrie 1997 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) („regulamentul de bază”), în special articolul 19,

având în vedere propunerea Comisiei prezentată după consultarea Comitetului consultativ,

întrucât:

A.   PROCEDURĂ

I.   Ancheta anterioară și măsurile existente

| (1) | Prin Regulamentul (CE) nr. 2597/1999 (2), Consiliul a instituit o taxă compensatorie definitivă la importurile de folii din polietilenă tereftalată (PET) care intră sub incidența codurilor NC ex 3920 62 19 și ex 3920 62 90 originare din India („produsul în cauză”). Ancheta care a dus la adoptarea respectivului regulament este denumită în continuare „ancheta inițială”. Măsurile s-au prezentat sub forma unei taxe ad valorem cuprinsă între 3,8 % și 19,1 % aplicată importurilor provenind de la exportatorii desemnați individual, nivelul taxei reziduale aplicabil importurilor produsului vizat de la toate celelalte societăți ridicându-se la 19,1 %. Taxa compensatorie aplicată la importurile de folii din PET produse și exportate de Jindal Poly Films Limited, denumită anterior Jindal Polyester Ltd (3) (denumită în continuare „Jindal” sau „societatea”), a fost de 7 %. Ancheta inițială s-a desfășurat în perioada 1 octombrie 1997-30 septembrie 1998. |
| --- | --- |

(1)

Prin Regulamentul (CE) nr. 2597/1999 (2), Consiliul a instituit o taxă compensatorie definitivă la importurile de folii din polietilenă tereftalată (PET) care intră sub incidența codurilor NC ex 3920 62 19 și ex 3920 62 90 originare din India („produsul în cauză”). Ancheta care a dus la adoptarea respectivului regulament este denumită în continuare „ancheta inițială”. Măsurile s-au prezentat sub forma unei taxe ad valorem cuprinsă între 3,8 % și 19,1 % aplicată importurilor provenind de la exportatorii desemnați individual, nivelul taxei reziduale aplicabil importurilor produsului vizat de la toate celelalte societăți ridicându-se la 19,1 %. Taxa compensatorie aplicată la importurile de folii din PET produse și exportate de Jindal Poly Films Limited, denumită anterior Jindal Polyester Ltd (3) (denumită în continuare „Jindal” sau „societatea”), a fost de 7 %. Ancheta inițială s-a desfășurat în perioada 1 octombrie 1997-30 septembrie 1998.

| (2) | Prin Regulamentul (CE) nr. 367/2006 (4) și în urma unei reexaminări la expirarea măsurilor în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, Consiliul a menținut taxa compensatorie definitivă instituită prin Regulamentul (CE) nr. 2597/1999 la importurile de folii din PET originare din India. Ancheta de reexaminare s-a desfășurat în perioada 1 octombrie 2003-30 septembrie 2004. |
| --- | --- |

(2)

Prin Regulamentul (CE) nr. 367/2006 (4) și în urma unei reexaminări la expirarea măsurilor în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, Consiliul a menținut taxa compensatorie definitivă instituită prin Regulamentul (CE) nr. 2597/1999 la importurile de folii din PET originare din India. Ancheta de reexaminare s-a desfășurat în perioada 1 octombrie 2003-30 septembrie 2004.

| (3) | Prin Regulamentul (CE) nr. 1288/2006, în urma unei reexaminări intermediare privind subvenționarea unui alt producător indian de folii din PET, Garware Polyester Limited (denumit în continuare Garware), Consiliul a modificat taxa compensatorie definitivă impusă în cazul Garware prin Regulamentul (CE) nr. 367/2006. |
| --- | --- |

(3)

Prin Regulamentul (CE) nr. 1288/2006, în urma unei reexaminări intermediare privind subvenționarea unui alt producător indian de folii din PET, Garware Polyester Limited (denumit în continuare Garware), Consiliul a modificat taxa compensatorie definitivă impusă în cazul Garware prin Regulamentul (CE) nr. 367/2006.

II.   Inițierea din oficiu a unei reexaminări intermediare parțiale

| (4) | Comisia a avut la dispoziție elemente de probă la prima vedere care au indicat faptul că Jindal a beneficiat de niveluri sporite de subvenționare, în comparație cu ancheta inițială, și că modificările acestor niveluri erau de durată. |
| --- | --- |

(4)

Comisia a avut la dispoziție elemente de probă la prima vedere care au indicat faptul că Jindal a beneficiat de niveluri sporite de subvenționare, în comparație cu ancheta inițială, și că modificările acestor niveluri erau de durată.

III.   Ancheta

| (5) | Prin urmare, Comisia a hotărât, după consultarea Comitetului consultativ, să inițieze din oficiu o reexaminare intermediară parțială în conformitate cu articolul 19 din regulamentul de bază, al cărei obiect s-a limitat la nivelul de subvenționare în cazul Jindal, pentru a evalua necesitatea de a menține, elimina sau modifica măsurile compensatorii existente. La 2 august 2006, Comisia a anunțat, printr-un aviz de inițiere a anchetei publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (5), inițierea acestei reexaminări. |
| --- | --- |

(5)

Prin urmare, Comisia a hotărât, după consultarea Comitetului consultativ, să inițieze din oficiu o reexaminare intermediară parțială în conformitate cu articolul 19 din regulamentul de bază, al cărei obiect s-a limitat la nivelul de subvenționare în cazul Jindal, pentru a evalua necesitatea de a menține, elimina sau modifica măsurile compensatorii existente. La 2 august 2006, Comisia a anunțat, printr-un aviz de inițiere a anchetei publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (5), inițierea acestei reexaminări.

| (6) | Perioada anchetei de reexaminare („PAR”) a fost 1 aprilie 2005-31 martie 2006. |
| --- | --- |

(6)

Perioada anchetei de reexaminare („PAR”) a fost 1 aprilie 2005-31 martie 2006.

| (7) | Comisia a notificat oficial Jindal, autoritățile publice indiene (GI) și Du Pont Tejin Films, Luxemburg, Mitsubishi Polyester Film, Germania, Toray Plastics Europe, Franța și Nuroll, Italia, care reprezintă marea majoritate a producției comunitare de folii din PET (denumită în continuare „industria comunitară”), în legătură cu inițierea reexaminării intermediare parțiale. Părților interesate li s-a dat posibilitatea de a-și face cunoscute în scris punctele de vedere și de a solicita o audiere până la termenul stabilit în avizul de inițiere a anchetei. |
| --- | --- |

(7)

Comisia a notificat oficial Jindal, autoritățile publice indiene (GI) și Du Pont Tejin Films, Luxemburg, Mitsubishi Polyester Film, Germania, Toray Plastics Europe, Franța și Nuroll, Italia, care reprezintă marea majoritate a producției comunitare de folii din PET (denumită în continuare „industria comunitară”), în legătură cu inițierea reexaminării intermediare parțiale. Părților interesate li s-a dat posibilitatea de a-și face cunoscute în scris punctele de vedere și de a solicita o audiere până la termenul stabilit în avizul de inițiere a anchetei.

| (8) | Pentru a obține informațiile necesare desfășurării anchetei, Comisia a trimis un chestionar societății Jindal, care a cooperat, răspunzând la chestionar. S-a efectuat o vizită de verificare la sediul Jindal din India. |
| --- | --- |

(8)

Pentru a obține informațiile necesare desfășurării anchetei, Comisia a trimis un chestionar societății Jindal, care a cooperat, răspunzând la chestionar. S-a efectuat o vizită de verificare la sediul Jindal din India.

| (9) | Jindal, autoritățile publice indiene și industria comunitară au fost informate cu privire la rezultatele principale ale anchetei, în legătură cu care au avut ocazia să facă observații. Jindal a primit o serie de observații care sunt comentate mai jos. Autoritățile publice indiene nu au prezentat observații. |
| --- | --- |

(9)

Jindal, autoritățile publice indiene și industria comunitară au fost informate cu privire la rezultatele principale ale anchetei, în legătură cu care au avut ocazia să facă observații. Jindal a primit o serie de observații care sunt comentate mai jos. Autoritățile publice indiene nu au prezentat observații.

B.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ

| (10) | Produsul în cauză reprezintă foliile de polietilenă tereftalată (PET), originare din India, care intră în mod normal sub incidența codurilor NC ex 3920 62 19 și ex 3920 62 90, astfel cum s-a stabilit în ancheta inițială. |
| --- | --- |

(10)

Produsul în cauză reprezintă foliile de polietilenă tereftalată (PET), originare din India, care intră în mod normal sub incidența codurilor NC ex 3920 62 19 și ex 3920 62 90, astfel cum s-a stabilit în ancheta inițială.

C.   SUBVENȚII

I.   Introducere

| (11) | Pe baza informațiilor disponibile și a răspunsului la chestionarul Comisiei, au făcut obiectul unei anchete următoarele sisteme, în cadrul cărora se presupune că se acordă subvenții: |
| --- | --- |

(11)

Pe baza informațiilor disponibile și a răspunsului la chestionarul Comisiei, au făcut obiectul unei anchete următoarele sisteme, în cadrul cărora se presupune că se acordă subvenții:

(a)   Nationwide schemes:

| (i) | sistemul licențelor prealabile; |
| --- | --- |

(i)

sistemul licențelor prealabile;

| (ii) | sistemul de credite pentru taxe de import; |
| --- | --- |

(ii)

sistemul de credite pentru taxe de import;

| (iii) | sistemul unităților axate pe export/sistemul zonelor economice speciale; |
| --- | --- |

(iii)

sistemul unităților axate pe export/sistemul zonelor economice speciale;

| (iv) | sistemul taxelor preferențiale la importul bunurilor de capital; |
| --- | --- |

(iv)

sistemul taxelor preferențiale la importul bunurilor de capital;

| (v) | sistemul de scutire de la plata impozitului pe venitul din export; |
| --- | --- |

(v)

sistemul de scutire de la plata impozitului pe venitul din export;

| (vi) | sistemul creditelor de export; |
| --- | --- |

(vi)

sistemul creditelor de export;

| (vii) | certificatul de reaprovizionare cu scutire de taxe vamale. |
| --- | --- |

(vii)

certificatul de reaprovizionare cu scutire de taxe vamale.

| (12) | Sistemele de la punctele (i)-(iv) și (vii) menționate anterior se bazează pe Legea Comerțului Exterior (dezvoltare și reglementare) din 1992 (Legea nr. 22 din 1992), care a intrat în vigoare la 7 august 1992 (denumită în continuare „Legea Comerțului Exterior”). Această lege autorizează autoritățile publice indiene să publice notificări privind politica în materie de import și de export. Autoritățile publice indiene au publicat un plan multianual referitor la politica de comerț exterior a Indiei pentru perioada 1 septembrie 2004-31 martie 2009 („FTP 2004-09”), care a luat locul politicii anterioare de import și export (EXIM). De asemenea, autoritățile publice indiene au publicat un manual privind procedurile care reglementează FTP 2004-09 („HOP I 2004-09”) care este actualizat periodic (6). |
| --- | --- |

(12)

Sistemele de la punctele (i)-(iv) și (vii) menționate anterior se bazează pe Legea Comerțului Exterior (dezvoltare și reglementare) din 1992 (Legea nr. 22 din 1992), care a intrat în vigoare la 7 august 1992 (denumită în continuare „Legea Comerțului Exterior”). Această lege autorizează autoritățile publice indiene să publice notificări privind politica în materie de import și de export. Autoritățile publice indiene au publicat un plan multianual referitor la politica de comerț exterior a Indiei pentru perioada 1 septembrie 2004-31 martie 2009 („FTP 2004-09”), care a luat locul politicii anterioare de import și export (EXIM). De asemenea, autoritățile publice indiene au publicat un manual privind procedurile care reglementează FTP 2004-09 („HOP I 2004-09”) care este actualizat periodic (6).

| (13) | Sistemul de scutire de la plata impozitului pe venitul din export, menționat anterior la punctul (v), se bazează pe Legea impozitului pe profit din 1961, modificată anual prin Legea finanțelor. |
| --- | --- |

(13)

Sistemul de scutire de la plata impozitului pe venitul din export, menționat anterior la punctul (v), se bazează pe Legea impozitului pe profit din 1961, modificată anual prin Legea finanțelor.

| (14) | Sistemul creditelor de export, menționat anterior la punctul (vi), se bazează pe secțiunile 21 și 35A din Legea privind activitatea bancară din 1949, care autorizează Reserve Bank of India să îndrume băncile comerciale în domeniul creditelor de export. |
| --- | --- |

(14)

Sistemul creditelor de export, menționat anterior la punctul (vi), se bazează pe secțiunile 21 și 35A din Legea privind activitatea bancară din 1949, care autorizează Reserve Bank of India să îndrume băncile comerciale în domeniul creditelor de export.

(b)   Sisteme regionale

| (15) | Pe baza informațiilor disponibile și a răspunsului la chestionarul Comisiei, aceasta din urmă a examinat, de asemenea, sistemul de stimulente (Package Scheme of Incentives – denumit în continuare „PSI”) aplicat de autoritățile publice din Maharashtra în 1993. Acest sistem se bazează pe rezoluțiile Ministerului Industriei, Energiei și Muncii din statul Maharashtra. |
| --- | --- |

(15)

Pe baza informațiilor disponibile și a răspunsului la chestionarul Comisiei, aceasta din urmă a examinat, de asemenea, sistemul de stimulente (Package Scheme of Incentives – denumit în continuare „PSI”) aplicat de autoritățile publice din Maharashtra în 1993. Acest sistem se bazează pe rezoluțiile Ministerului Industriei, Energiei și Muncii din statul Maharashtra.

II.   Sisteme naționale

1.   Sistemul licențelor prealabile (Advance Licence Scheme – ALS)

(a)   Temei juridic

| (16) | Descrierea detaliată a acestui sistem este prevăzută la punctele 4.1.3-4.1.14 din FTP 2004-09 și la capitolele 4.1-4.30 din HOP I 2004-09. Acest sistem a fost înlocuit în aprilie 2006, după încheierea perioadei anchetei de reexaminare, de sistemul de autorizații prealabile (Advance Authorisation Scheme). Cu toate acestea, se pare că este în principal o schimbare de denumire. Analiza următoare este axată pe sistemul licențelor prealabile, astfel cum era aplicat în perioada anchetei de reexaminare. |
| --- | --- |

(16)

Descrierea detaliată a acestui sistem este prevăzută la punctele 4.1.3-4.1.14 din FTP 2004-09 și la capitolele 4.1-4.30 din HOP I 2004-09. Acest sistem a fost înlocuit în aprilie 2006, după încheierea perioadei anchetei de reexaminare, de sistemul de autorizații prealabile (Advance Authorisation Scheme). Cu toate acestea, se pare că este în principal o schimbare de denumire. Analiza următoare este axată pe sistemul licențelor prealabile, astfel cum era aplicat în perioada anchetei de reexaminare.

(b)   Eligibilitate

| (17) | Sistemul licențelor prealabile este alcătuit din șase subsisteme. Aceste subsisteme se deosebesc, printre altele, prin criteriile de eligibilitate. Producătorii-exportatori, precum și comercianții-exportatori „asociați” producătorilor sunt eligibili în cadrul ALS pentru subsistemele „exporturi fizice” și „nevoi anuale”. Întreprinzătorii principali care efectuează aprovizionări din categoriile „exporturilor estimate” menționate la punctul 8.2 din FTP 2004-09, precum furnizorii unei unități axate pe export, sunt eligibili pentru subsistemul ALS „exporturi estimate”. Producătorii-exportatori care aprovizionează un exportator final sunt eligibili pentru subsistemul „aprovizionări intermediare”. În cele din urmă, furnizorii intermediari ai producătorilor-exportatori sunt eligibili pentru avantajele legate de „exporturile estimate” din cadrul subsistemelor „bonuri de aprovizionare anticipată” (Advance Release Orders, ARO) și „acreditiv intern de tip «back to back»” (Back to back Inland Letter of Credit). Având în vedere că Jindal a beneficiat doar de primele patru dintre cele șase subsisteme în perioada anchetei de reexaminare, numai acestea sunt descrise în detaliu în cele ce urmează. |
| --- | --- |

(17)

Sistemul licențelor prealabile este alcătuit din șase subsisteme. Aceste subsisteme se deosebesc, printre altele, prin criteriile de eligibilitate. Producătorii-exportatori, precum și comercianții-exportatori „asociați” producătorilor sunt eligibili în cadrul ALS pentru subsistemele „exporturi fizice” și „nevoi anuale”. Întreprinzătorii principali care efectuează aprovizionări din categoriile „exporturilor estimate” menționate la punctul 8.2 din FTP 2004-09, precum furnizorii unei unități axate pe export, sunt eligibili pentru subsistemul ALS „exporturi estimate”. Producătorii-exportatori care aprovizionează un exportator final sunt eligibili pentru subsistemul „aprovizionări intermediare”. În cele din urmă, furnizorii intermediari ai producătorilor-exportatori sunt eligibili pentru avantajele legate de „exporturile estimate” din cadrul subsistemelor „bonuri de aprovizionare anticipată” (Advance Release Orders, ARO) și „acreditiv intern de tip «back to back»” (Back to back Inland Letter of Credit). Având în vedere că Jindal a beneficiat doar de primele patru dintre cele șase subsisteme în perioada anchetei de reexaminare, numai acestea sunt descrise în detaliu în cele ce urmează.

(c)   Aplicare practică

| (18) | Licențe prealabile pot fi eliberate în următoarele cazuri:






  (i) | Exporturi fizice: este vorba de subsistemul principal. Acesta permite importul cu scutire de taxe vamale în cazul materiilor prime necesare pentru producerea unui produs de export specific. În acest context, „fizic” înseamnă că produsul de export trebuie să părăsească teritoriul indian. Importurile autorizate și exporturile obligatorii, inclusiv tipul de produs de export, sunt specificate în licență. |
| --- | --- | --- |

(18)

Licențe prealabile pot fi eliberate în următoarele cazuri:

(i)

Exporturi fizice: este vorba de subsistemul principal. Acesta permite importul cu scutire de taxe vamale în cazul materiilor prime necesare pentru producerea unui produs de export specific. În acest context, „fizic” înseamnă că produsul de export trebuie să părăsească teritoriul indian. Importurile autorizate și exporturile obligatorii, inclusiv tipul de produs de export, sunt specificate în licență.

| (ii) | Nevoi anuale: această licență nu este legată de un produs de export specific, ci de un grup mai larg de produse (de exemplu, produsele chimice și produsele conexe). Titularul licenței poate, în limitele unui plafon stabilit în funcție de rezultatele sale de export anterioare, importa cu scutire de taxe vamale orice tip de materiale destinate producerii oricărui produs aparținând grupului de produse inclus în licență. El poate exporta orice produs din grupul de produse în cadrul căruia materialele sunt scutite de taxe vamale. |
| --- | --- |

(ii)

Nevoi anuale: această licență nu este legată de un produs de export specific, ci de un grup mai larg de produse (de exemplu, produsele chimice și produsele conexe). Titularul licenței poate, în limitele unui plafon stabilit în funcție de rezultatele sale de export anterioare, importa cu scutire de taxe vamale orice tip de materiale destinate producerii oricărui produs aparținând grupului de produse inclus în licență. El poate exporta orice produs din grupul de produse în cadrul căruia materialele sunt scutite de taxe vamale.

| (iii) | Exporturi estimate: acest subsistem permite unui întreprinzător principal să importe cu scutire de taxe vamale inputuri necesare pentru producerea de bunuri care urmează să fie vândute ca „exporturi estimate” categoriilor de clienți prevăzute la punctul 8.2 literele (b)-(f), (g), (i) și (j) din FTP 2004-09. Conform autorităților publice indiene, exporturile estimate se referă la tranzacțiile în care produsele furnizate nu părăsesc țara. Anumite categorii de tranzacții de aprovizionare sunt considerate ca fiind exporturi estimate, cu condiția ca produsele să fie fabricate în India, de exemplu, aprovizionarea unităților axate pe export sau a societăților situate într-o zonă economică specială (SEZ). |
| --- | --- |

(iii)

Exporturi estimate: acest subsistem permite unui întreprinzător principal să importe cu scutire de taxe vamale inputuri necesare pentru producerea de bunuri care urmează să fie vândute ca „exporturi estimate” categoriilor de clienți prevăzute la punctul 8.2 literele (b)-(f), (g), (i) și (j) din FTP 2004-09. Conform autorităților publice indiene, exporturile estimate se referă la tranzacțiile în care produsele furnizate nu părăsesc țara. Anumite categorii de tranzacții de aprovizionare sunt considerate ca fiind exporturi estimate, cu condiția ca produsele să fie fabricate în India, de exemplu, aprovizionarea unităților axate pe export sau a societăților situate într-o zonă economică specială (SEZ).

| (iv) | Furnizări intermediare: acest subsistem reglementează cazurile în care doi producători decid să producă unul și același produs de export, împărțind între ei procesul de producție. Producătorul-exportator fabrică produsul intermediar. El poate importa materii prime cu scutire de taxe și poate obține în acest scop o licență prealabilă pentru furnizări intermediare. Exportatorul final finalizează produsul și are obligația de a-l exporta. |
| --- | --- |

(iv)

Furnizări intermediare: acest subsistem reglementează cazurile în care doi producători decid să producă unul și același produs de export, împărțind între ei procesul de producție. Producătorul-exportator fabrică produsul intermediar. El poate importa materii prime cu scutire de taxe și poate obține în acest scop o licență prealabilă pentru furnizări intermediare. Exportatorul final finalizează produsul și are obligația de a-l exporta.

| (19) | După cum s-a menționat mai sus, Jindal a recurs la sistemul de licențe prealabile în perioada anchetei de reexaminare. Mai precis, a utilizat cele patru subsisteme indicate la punctele (i)-(iv) de mai sus. |
| --- | --- |

(19)

După cum s-a menționat mai sus, Jindal a recurs la sistemul de licențe prealabile în perioada anchetei de reexaminare. Mai precis, a utilizat cele patru subsisteme indicate la punctele (i)-(iv) de mai sus.

| (20) | În scopul verificării de către autoritățile indiene, orice titular de licență este obligat prin lege să țină „contabilitatea, într-o manieră corectă și corespunzătoare, privind consumul și utilizarea produselor importate în cadrul fiecărei licențe” într-un format specific (capitolul 4.30 din HOP I 2004-09) (denumită în continuare „registru de consum”). Verificarea a arătat că societatea nu a ținut, într-o manieră corespunzătoare, un astfel de registru de consum, cu alte cuvinte, nu a înregistrat relația dintre materiile prime și destinația finală a produsului obținut în conformitate cu formatul impus de autoritățile publice indiene, în ciuda faptului că societatea nu numai că exportă, dar și vinde produsul obținut pe piața internă. |
| --- | --- |

(20)

În scopul verificării de către autoritățile indiene, orice titular de licență este obligat prin lege să țină „contabilitatea, într-o manieră corectă și corespunzătoare, privind consumul și utilizarea produselor importate în cadrul fiecărei licențe” într-un format specific (capitolul 4.30 din HOP I 2004-09) (denumită în continuare „registru de consum”). Verificarea a arătat că societatea nu a ținut, într-o manieră corespunzătoare, un astfel de registru de consum, cu alte cuvinte, nu a înregistrat relația dintre materiile prime și destinația finală a produsului obținut în conformitate cu formatul impus de autoritățile publice indiene, în ciuda faptului că societatea nu numai că exportă, dar și vinde produsul obținut pe piața internă.

| (21) | În ceea ce privește subsistemele (i) și (iii) menționate anterior, volumul și valoarea importurilor autorizate și ale exporturilor obligatorii (inclusiv ale exporturilor estimate) sunt stabilite de autoritățile publice indiene și înscrise în licență. În afară de aceasta, în momentul tranzacțiilor de import sau de export, operațiunile corespunzătoare trebuie menționate în licență de către funcționarii publici competenți. Volumul importurilor autorizate în acest sistem este stabilit de către autoritățile publice indiene, pe baza unor norme standard de intrări/ieșiri (standard input-output norms – SION). Există norme standard de intrări/ieșiri pentru majoritatea produselor, inclusiv pentru produsul vizat; acestea sunt publicate în HOP I 2004-09 volumul II. Normele standard de intrări/ieșiri pentru foliile din PET și granulele din PET (un produs intermediar) au fost revizuite prin reducere în octombrie 2005. |
| --- | --- |

(21)

În ceea ce privește subsistemele (i) și (iii) menționate anterior, volumul și valoarea importurilor autorizate și ale exporturilor obligatorii (inclusiv ale exporturilor estimate) sunt stabilite de autoritățile publice indiene și înscrise în licență. În afară de aceasta, în momentul tranzacțiilor de import sau de export, operațiunile corespunzătoare trebuie menționate în licență de către funcționarii publici competenți. Volumul importurilor autorizate în acest sistem este stabilit de către autoritățile publice indiene, pe baza unor norme standard de intrări/ieșiri (standard input-output norms – SION). Există norme standard de intrări/ieșiri pentru majoritatea produselor, inclusiv pentru produsul vizat; acestea sunt publicate în HOP I 2004-09 volumul II. Normele standard de intrări/ieșiri pentru foliile din PET și granulele din PET (un produs intermediar) au fost revizuite prin reducere în octombrie 2005.

| (22) | În ceea ce privește subsistemul (iii), trebuie observat că exporturile estimate pentru îndeplinirea obligației corespunzătoare în conformitate cu sistemul de licențe prealabile au constat în principal în vânzări interne ale societății, cu alte cuvinte, o unitate producătoare de granule din PET aparținând Jindal (și care nu este o entitate juridică separată) a vândut granule din PET unității axate pe export a Jindal în vederea producției ulterioare din aval de folii din PET. Importurile de materii prime s-au efectuat în contextul fabricării produsului intermediar (granule din PET). Cu alte cuvinte, în cadrul subsistemului (iii), vânzările interne sunt considerate exporturi. |
| --- | --- |

(22)

În ceea ce privește subsistemul (iii), trebuie observat că exporturile estimate pentru îndeplinirea obligației corespunzătoare în conformitate cu sistemul de licențe prealabile au constat în principal în vânzări interne ale societății, cu alte cuvinte, o unitate producătoare de granule din PET aparținând Jindal (și care nu este o entitate juridică separată) a vândut granule din PET unității axate pe export a Jindal în vederea producției ulterioare din aval de folii din PET. Importurile de materii prime s-au efectuat în contextul fabricării produsului intermediar (granule din PET). Cu alte cuvinte, în cadrul subsistemului (iii), vânzările interne sunt considerate exporturi.

| (23) | În ceea ce privește subsistemul (iv), materiile prime achiziționate pe piața internă de Jindal sunt deduse din licența prealabilă a Jindal și se eliberează o licență prealabilă intermediară furnizorului local. Titularul unei astfel de licențe prealabile intermediare poate importa, cu scutire de taxe vamale, bunurile necesare pentru a fabrica un produs care urmează să fie furnizat Jindal ca materie primă pentru fabricarea produsului vizat. |
| --- | --- |

(23)

În ceea ce privește subsistemul (iv), materiile prime achiziționate pe piața internă de Jindal sunt deduse din licența prealabilă a Jindal și se eliberează o licență prealabilă intermediară furnizorului local. Titularul unei astfel de licențe prealabile intermediare poate importa, cu scutire de taxe vamale, bunurile necesare pentru a fabrica un produs care urmează să fie furnizat Jindal ca materie primă pentru fabricarea produsului vizat.

| (24) | În cazul subsistemului (ii) menționat anterior (licențe prealabile pentru „nevoi anuale”), în licență se înscrie numai valoarea importurilor autorizate. Titularul licenței trebuie să „păstreze legătura între inputurile importate și produsul obținut” [punctul 4.24A litera (c) din HOP I 2004-09]. |
| --- | --- |

(24)

În cazul subsistemului (ii) menționat anterior (licențe prealabile pentru „nevoi anuale”), în licență se înscrie numai valoarea importurilor autorizate. Titularul licenței trebuie să „păstreze legătura între inputurile importate și produsul obținut” [punctul 4.24A litera (c) din HOP I 2004-09].

| (25) | Materiile prime importate nu pot fi transferate și trebuie să fie utilizate la fabricarea produsului de export. Obligația de export trebuie respectată într-un anumit termen de la eliberarea licenței (18 luni, cu două prelungiri posibile de 6 luni fiecare, în total 30 de luni). |
| --- | --- |

(25)

Materiile prime importate nu pot fi transferate și trebuie să fie utilizate la fabricarea produsului de export. Obligația de export trebuie respectată într-un anumit termen de la eliberarea licenței (18 luni, cu două prelungiri posibile de 6 luni fiecare, în total 30 de luni).

| (26) | Verificarea a arătat că rata consumului specific de materii prime esențiale pentru producerea de către societate a unui kilogram de folii din PET, în diferite grade, în funcție de calitatea foliei din PET, după cum este înregistrată în registrul de consum, era inferioară normei standard de intrări/ieșiri corespunzătoare. Acesta a fost în mod clar cazul în ceea ce privește fosta normă standard de intrări/ieșiri pentru foliile și granulele din PET și, într-o mai mică măsură, norma standard de intrări/ieșiri revizuită care a intrat în vigoare în septembrie 2005, adică în perioada anchetei de reexaminare. Cu alte cuvinte, Jindal a fost autorizată să importe, cu scutire de taxe vamale, în conformitate cu norma standard de intrări/ieșiri, o cantitate mai mare de materii prime decât avea nevoie în realitate pentru procesul de producție. Acest lucru a făcut din registrul de consum efectiv, în conformitate cu politica indiană de comerț exterior (FTP 2004-09), un element de verificare crucial. Cu toate acestea, registrul nu a fost ținut într-o manieră corespunzătoare și nu a fost verificat de autoritățile publice indiene până în prezent. Societatea a argumentat faptul că autoritățile publice indiene urmează să corecteze beneficiul în exces la expirarea licențelor, adică după 30 de luni de la eliberarea lor, practica curentă fiind să se facă uz de cele două prelungiri de 6 luni autorizate. Însă această afirmație nu a putut fi verificată de vreme ce niciuna dintre licențele folosite de Jindal nu a fost rambursată până în prezent. |
| --- | --- |

(26)

Verificarea a arătat că rata consumului specific de materii prime esențiale pentru producerea de către societate a unui kilogram de folii din PET, în diferite grade, în funcție de calitatea foliei din PET, după cum este înregistrată în registrul de consum, era inferioară normei standard de intrări/ieșiri corespunzătoare. Acesta a fost în mod clar cazul în ceea ce privește fosta normă standard de intrări/ieșiri pentru foliile și granulele din PET și, într-o mai mică măsură, norma standard de intrări/ieșiri revizuită care a intrat în vigoare în septembrie 2005, adică în perioada anchetei de reexaminare. Cu alte cuvinte, Jindal a fost autorizată să importe, cu scutire de taxe vamale, în conformitate cu norma standard de intrări/ieșiri, o cantitate mai mare de materii prime decât avea nevoie în realitate pentru procesul de producție. Acest lucru a făcut din registrul de consum efectiv, în conformitate cu politica indiană de comerț exterior (FTP 2004-09), un element de verificare crucial. Cu toate acestea, registrul nu a fost ținut într-o manieră corespunzătoare și nu a fost verificat de autoritățile publice indiene până în prezent. Societatea a argumentat faptul că autoritățile publice indiene urmează să corecteze beneficiul în exces la expirarea licențelor, adică după 30 de luni de la eliberarea lor, practica curentă fiind să se facă uz de cele două prelungiri de 6 luni autorizate. Însă această afirmație nu a putut fi verificată de vreme ce niciuna dintre licențele folosite de Jindal nu a fost rambursată până în prezent.

| (27) | Modificările survenite la nivelul punerii în aplicare a FTP 2004-09, care au intrat în vigoare în toamna lui 2005 (trimiterea obligatorie a registrului de consum la autoritățile indiene în contextul procedurii de rambursare) nu au fost aplicate încă în cazul Jindal. În consecință, aplicarea de facto a acestei dispoziții nu a putut fi verificată în acest stadiu. |
| --- | --- |

(27)

Modificările survenite la nivelul punerii în aplicare a FTP 2004-09, care au intrat în vigoare în toamna lui 2005 (trimiterea obligatorie a registrului de consum la autoritățile indiene în contextul procedurii de rambursare) nu au fost aplicate încă în cazul Jindal. În consecință, aplicarea de facto a acestei dispoziții nu a putut fi verificată în acest stadiu.

(d)   Concluzii

| (28) | Scutirea de taxele de import constituie o subvenție în sensul articolului 2 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, prin faptul că necolectarea taxelor de import datorate reprezintă o contribuție financiară a autorităților publice indiene, ceea ce a conferit Jindal un avantaj prin creșterea lichidităților. |
| --- | --- |

(28)

Scutirea de taxele de import constituie o subvenție în sensul articolului 2 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, prin faptul că necolectarea taxelor de import datorate reprezintă o contribuție financiară a autorităților publice indiene, ceea ce a conferit Jindal un avantaj prin creșterea lichidităților.

| (29) | În plus, cele patru subsisteme utilizate de Jindal [subsistemele menționate la punctele (i)-(iv) de mai sus] sunt condiționate prin lege de rezultatele la export și, prin urmare, sunt considerate specifice și susceptibile de a face obiectul unor măsuri compensatorii în sensul articolului 3 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază. O societate nu poate obține niciun avantaj în cadrul acestor sisteme fără a încheia un angajament de export. În mod evident, acesta este cazul în ceea ce privește sistemele (i), (ii) și (iv), însă chiar și exporturile estimate în cadrul sistemului licențelor prealabile îndeplinesc acest criteriu în cazul de față, întrucât furniturile pentru o unitate axată pe export vizează în cele din urmă exporturi reale. |
| --- | --- |

(29)

În plus, cele patru subsisteme utilizate de Jindal [subsistemele menționate la punctele (i)-(iv) de mai sus] sunt condiționate prin lege de rezultatele la export și, prin urmare, sunt considerate specifice și susceptibile de a face obiectul unor măsuri compensatorii în sensul articolului 3 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază. O societate nu poate obține niciun avantaj în cadrul acestor sisteme fără a încheia un angajament de export. În mod evident, acesta este cazul în ceea ce privește sistemele (i), (ii) și (iv), însă chiar și exporturile estimate în cadrul sistemului licențelor prealabile îndeplinesc acest criteriu în cazul de față, întrucât furniturile pentru o unitate axată pe export vizează în cele din urmă exporturi reale.

| (30) | Niciunul dintre subsistemele aplicate în cazul de față nu poate fi considerat un sistem autorizat cu rambursare a taxelor vamale sau un sistem cu rambursare a taxelor vamale pentru produsele de înlocuire în sensul articolului 2 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Acestea nu respectă normele stricte enunțate la anexa I litera (i), la anexa II (definiția și normele privind sistemele cu rambursare a taxelor vamale) și la anexa III (definiția și normele privind sistemul cu rambursare a taxelor vamale pentru produsele de înlocuire) din regulamentul de bază. Autoritățile publice indiene nu au aplicat în mod eficient sistemul sau procedura de verificare prin care să determine ce input-uri au fost consumate în fabricarea produsului exportat și în ce cantități (anexa II partea II punctul 4 din regulamentul de bază și, în cazul sistemelor cu rambursare a taxelor vamale pentru produsele de înlocuire, anexa III partea II punctul 2 din regulamentul de bază). Normele standard de intrări/ieșiri pentru produsul vizat nu au fost suficient de precise. Aceste norme în sine nu pot fi considerate un sistem de verificare a consumului real, deoarece aceste norme excesiv de generoase nu permit autorităților publice indiene să verifice cu suficientă precizie cantitățile de input-uri consumate în fabricarea produsului exportat. În plus, autoritățile publice indiene nu au exercitat un control eficace asupra registrului de consum. |
| --- | --- |

(30)

Niciunul dintre subsistemele aplicate în cazul de față nu poate fi considerat un sistem autorizat cu rambursare a taxelor vamale sau un sistem cu rambursare a taxelor vamale pentru produsele de înlocuire în sensul articolului 2 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Acestea nu respectă normele stricte enunțate la anexa I litera (i), la anexa II (definiția și normele privind sistemele cu rambursare a taxelor vamale) și la anexa III (definiția și normele privind sistemul cu rambursare a taxelor vamale pentru produsele de înlocuire) din regulamentul de bază. Autoritățile publice indiene nu au aplicat în mod eficient sistemul sau procedura de verificare prin care să determine ce input-uri au fost consumate în fabricarea produsului exportat și în ce cantități (anexa II partea II punctul 4 din regulamentul de bază și, în cazul sistemelor cu rambursare a taxelor vamale pentru produsele de înlocuire, anexa III partea II punctul 2 din regulamentul de bază). Normele standard de intrări/ieșiri pentru produsul vizat nu au fost suficient de precise. Aceste norme în sine nu pot fi considerate un sistem de verificare a consumului real, deoarece aceste norme excesiv de generoase nu permit autorităților publice indiene să verifice cu suficientă precizie cantitățile de input-uri consumate în fabricarea produsului exportat. În plus, autoritățile publice indiene nu au exercitat un control eficace asupra registrului de consum.

| (31) | În comentariile formulate după comunicarea informațiilor, societatea a susținut că ține un registru de consum corespunzător și că, astfel, dispune de un sistem de verificare adecvat în conformitate cu anexa II la regulamentul de bază. Societatea a afirmat, de asemenea, că licențele prealabile funcționează ca un sistem de înlocuire, astfel încât input-urile scutite de taxe vamale pot fi utilizate la fabricarea de produse vândute pe piața internă atât timp cât aceste input-uri sunt consumate, direct sau prin înlocuire, în producția de bunuri care urmează a fi exportate ulterior într-o perioadă de timp rezonabilă. Cu toate acestea, chiar dacă societatea ține un registru de consum privind materiile prime necesare producerii unei anumite cantități din produsul vizat, aceasta nu a reușit să mențină un sistem prin care să poată verifica ce input-uri s-au consumat în procesul fabricării produsului exportat și în ce cantități, astfel cum se prevede în FTP 2004-09 (apendicele 23) și în conformitate cu anexa II partea II punctul 4 din regulamentul de bază. În plus, societatea nu utilizează un sistem prin care să se poată asigura că input-urile pentru care se solicită o rambursare nu depășesc cantitatea de produs similar exportat, în conformitate cu anexa III partea II punctul 2. În cazul de față, s-a ajuns la concluzia, în urma unei atente analize, că nu există nicio legătură între inputurile scutite de taxe vamale consumate și produsul exportat și că, prin urmare, nu este implementat niciun sistem de verificare adecvat. |
| --- | --- |

(31)

În comentariile formulate după comunicarea informațiilor, societatea a susținut că ține un registru de consum corespunzător și că, astfel, dispune de un sistem de verificare adecvat în conformitate cu anexa II la regulamentul de bază. Societatea a afirmat, de asemenea, că licențele prealabile funcționează ca un sistem de înlocuire, astfel încât input-urile scutite de taxe vamale pot fi utilizate la fabricarea de produse vândute pe piața internă atât timp cât aceste input-uri sunt consumate, direct sau prin înlocuire, în producția de bunuri care urmează a fi exportate ulterior într-o perioadă de timp rezonabilă. Cu toate acestea, chiar dacă societatea ține un registru de consum privind materiile prime necesare producerii unei anumite cantități din produsul vizat, aceasta nu a reușit să mențină un sistem prin care să poată verifica ce input-uri s-au consumat în procesul fabricării produsului exportat și în ce cantități, astfel cum se prevede în FTP 2004-09 (apendicele 23) și în conformitate cu anexa II partea II punctul 4 din regulamentul de bază. În plus, societatea nu utilizează un sistem prin care să se poată asigura că input-urile pentru care se solicită o rambursare nu depășesc cantitatea de produs similar exportat, în conformitate cu anexa III partea II punctul 2. În cazul de față, s-a ajuns la concluzia, în urma unei atente analize, că nu există nicio legătură între inputurile scutite de taxe vamale consumate și produsul exportat și că, prin urmare, nu este implementat niciun sistem de verificare adecvat.

| (32) | Prin urmare, subsistemele pot face obiectul unor măsuri compensatorii. |
| --- | --- |

(32)

Prin urmare, subsistemele pot face obiectul unor măsuri compensatorii.

(e)   Calculul valorii subvenției

| (33) | Valoarea subvenției a fost calculată după cum urmează. Numărătorul reprezintă suma taxelor de import nepercepute (taxa vamală de bază și taxa vamală suplimentară specială) pentru materialele importate în conformitate cu subsistemele (i)-(iii), respectiv aplicabile pentru importurile via producătorul intermediar; în cazul subsistemului (iv), numărătorul reprezintă suma taxelor de import nepercepute pentru inputurile utilizate la fabricarea produsului în cauză în perioada anchetei de reexaminare. |
| --- | --- |

(33)

Valoarea subvenției a fost calculată după cum urmează. Numărătorul reprezintă suma taxelor de import nepercepute (taxa vamală de bază și taxa vamală suplimentară specială) pentru materialele importate în conformitate cu subsistemele (i)-(iii), respectiv aplicabile pentru importurile via producătorul intermediar; în cazul subsistemului (iv), numărătorul reprezintă suma taxelor de import nepercepute pentru inputurile utilizate la fabricarea produsului în cauză în perioada anchetei de reexaminare.

| (34) | În comentariile formulate după comunicarea informațiilor, societatea a susținut că taxele vamale privind materiile prime necesare producției de folii din PET s-au diminuat de la 15 % la 7,5 % începând cu martie 2006, cu alte cuvinte, după încheierea perioadei de anchetă, și a solicitat Comisiei să ia în considerare această schimbare la calculul nivelului subvenției pentru licențele prealabile. Deși au existat situații în care au fost luate în calcul anumite evenimente ulterioare perioadei de anchetă, acestea s-au limitat totuși la circumstanțe extraordinare, ceea ce nu pare să se aplice în acest caz. Prin urmare, această solicitare trebuie respinsă în conformitate cu articolul 5 și articolul 11 alineatul (1) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(34)

În comentariile formulate după comunicarea informațiilor, societatea a susținut că taxele vamale privind materiile prime necesare producției de folii din PET s-au diminuat de la 15 % la 7,5 % începând cu martie 2006, cu alte cuvinte, după încheierea perioadei de anchetă, și a solicitat Comisiei să ia în considerare această schimbare la calculul nivelului subvenției pentru licențele prealabile. Deși au existat situații în care au fost luate în calcul anumite evenimente ulterioare perioadei de anchetă, acestea s-au limitat totuși la circumstanțe extraordinare, ceea ce nu pare să se aplice în acest caz. Prin urmare, această solicitare trebuie respinsă în conformitate cu articolul 5 și articolul 11 alineatul (1) din regulamentul de bază.

| (35) | În comentariile formulate după comunicarea informațiilor, societatea a susținut, de asemenea, că beneficiul obținut conform subsistemului (iv) a constat, de fapt, în diferența de preț dintre achizițiile obișnuite de input-uri de pe piața internă și achizițiile de input-uri în urma invalidării licențelor prealabile și a pus la dispoziție o serie de calcule justificative, fără a aduce dovezi suplimentare. Cu toate acestea, beneficiul se calculează pe baza taxei nepercepute din licență, întrucât prețul de vânzare/cumpărare al materialelor reprezintă o decizie pur comercială și nu modifică valoarea taxei neplătite. În orice caz, această afirmație a fost făcută pentru prima dată după comunicarea informațiilor și, având în vedere că nu exista nicio posibilitate de verificare din partea Comisiei, a fost respinsă. |
| --- | --- |

(35)

În comentariile formulate după comunicarea informațiilor, societatea a susținut, de asemenea, că beneficiul obținut conform subsistemului (iv) a constat, de fapt, în diferența de preț dintre achizițiile obișnuite de input-uri de pe piața internă și achizițiile de input-uri în urma invalidării licențelor prealabile și a pus la dispoziție o serie de calcule justificative, fără a aduce dovezi suplimentare. Cu toate acestea, beneficiul se calculează pe baza taxei nepercepute din licență, întrucât prețul de vânzare/cumpărare al materialelor reprezintă o decizie pur comercială și nu modifică valoarea taxei neplătite. În orice caz, această afirmație a fost făcută pentru prima dată după comunicarea informațiilor și, având în vedere că nu exista nicio posibilitate de verificare din partea Comisiei, a fost respinsă.

| (36) | În conformitate cu articolul 7 alineatul (1) litera (a) din regulamentul de bază, costurile suportate în mod necesar pentru a obține subvenția au fost deduse din valorile subvenției pe baza depunerii unor cereri justificate. Numărătorul reprezintă valoarea totală a taxelor de import nepercepute, și nu remiterea/scutirea excesivă, după cum a solicitat societatea, întrucât sistemul licențelor prealabile nu îndeplinește condițiile stabilite în anexa II la regulamentul de bază. În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, numitorul reprezintă cifra de afaceri realizată la export în perioada anchetei de reexaminare. Societatea a susținut că exporturile estimate ar trebui incluse în cifra de afaceri totală realizată la export în perioada anchetei de reexaminare. Cu toate acestea, având în vedere că aceste tranzacții nu sunt de fapt exporturi, ci vânzări pe piața internă, ele nu pot fi clasificate în mod corespunzător ca exporturi și nu au fost, de aceea, incluse în cifra de afaceri totală la export. |
| --- | --- |

(36)

În conformitate cu articolul 7 alineatul (1) litera (a) din regulamentul de bază, costurile suportate în mod necesar pentru a obține subvenția au fost deduse din valorile subvenției pe baza depunerii unor cereri justificate. Numărătorul reprezintă valoarea totală a taxelor de import nepercepute, și nu remiterea/scutirea excesivă, după cum a solicitat societatea, întrucât sistemul licențelor prealabile nu îndeplinește condițiile stabilite în anexa II la regulamentul de bază. În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, numitorul reprezintă cifra de afaceri realizată la export în perioada anchetei de reexaminare. Societatea a susținut că exporturile estimate ar trebui incluse în cifra de afaceri totală realizată la export în perioada anchetei de reexaminare. Cu toate acestea, având în vedere că aceste tranzacții nu sunt de fapt exporturi, ci vânzări pe piața internă, ele nu pot fi clasificate în mod corespunzător ca exporturi și nu au fost, de aceea, incluse în cifra de afaceri totală la export.

| (37) | Nivelul subvenției stabilit pentru licențele prealabile se ridică la 14,68 %. |
| --- | --- |

(37)

Nivelul subvenției stabilit pentru licențele prealabile se ridică la 14,68 %.

2.   Sistemul de credite pentru drepturi de import (Duty Entitlement Passbook Scheme – DEPBS)

(a)   Temei juridic

| (38) | Descrierea detaliată a acestui sistem se regăsește la punctul 4.3 din FTP 2004-09. |
| --- | --- |

(38)

Descrierea detaliată a acestui sistem se regăsește la punctul 4.3 din FTP 2004-09.

(b)   Eligibilitate

| (39) | Întrucât s-a constatat că Jindal nu a apelat la acest sistem în perioada anchetei de reexaminare, nu mai este necesar să se stabilească dacă acest sistem poate face obiectul unor măsuri compensatorii sau nu. |
| --- | --- |

(39)

Întrucât s-a constatat că Jindal nu a apelat la acest sistem în perioada anchetei de reexaminare, nu mai este necesar să se stabilească dacă acest sistem poate face obiectul unor măsuri compensatorii sau nu.

3.   Unități axate pe export/zone economice speciale (Export Oriented Units Scheme – EOUS/Special Economic Zones Scheme – SEZS)

(a)   Temei juridic

| (40) | Detaliile referitoare la aceste sisteme se regăsesc la capitolul 6 din FTP 2004-09, în HOP I 2004-09 (unități axate pe export), în legea privind zonele economice speciale din 2005, precum și în normele de aplicare aferente (sistemul SEZ). |
| --- | --- |

(40)

Detaliile referitoare la aceste sisteme se regăsesc la capitolul 6 din FTP 2004-09, în HOP I 2004-09 (unități axate pe export), în legea privind zonele economice speciale din 2005, precum și în normele de aplicare aferente (sistemul SEZ).

(b)   Eligibilitate

| (41) | Cu excepția societăților pur comerciale, toate întreprinderile care se angajează să exporte o anumită cantitate din producția lor de bunuri sau servicii pot fi constituite în conformitate cu sistemul unităților axate pe export sau cu sistemul zonelor economice speciale. S-a constatat că Jindal a beneficiat de sistemul EOU, dar nu și de sistemul SEZ în perioada anchetei de reexaminare. În consecință, analiza se concentrează numai pe sistemul EOU. |
| --- | --- |

(41)

Cu excepția societăților pur comerciale, toate întreprinderile care se angajează să exporte o anumită cantitate din producția lor de bunuri sau servicii pot fi constituite în conformitate cu sistemul unităților axate pe export sau cu sistemul zonelor economice speciale. S-a constatat că Jindal a beneficiat de sistemul EOU, dar nu și de sistemul SEZ în perioada anchetei de reexaminare. În consecință, analiza se concentrează numai pe sistemul EOU.

(c)   Aplicare practică

| (42) | O unitate axată pe export poate fi constituită oriunde în India. Acest sistem vine în completarea sistemului zonelor economice speciale. |
| --- | --- |

(42)

O unitate axată pe export poate fi constituită oriunde în India. Acest sistem vine în completarea sistemului zonelor economice speciale.

| (43) | Cererile depuse de societățile care doresc să obțină statutul de unitate axată pe export trebuie să cuprindă, printre altele informații referitoare, la cantitățile estimate de producție, valoarea estimată a exporturilor, nevoile de import și nevoile naționale de inputuri pentru o perioadă de cinci ani. În cazul în care autoritățile acceptă cererea, societatea este informată cu privire la obligațiile care decurg din această acceptare. Această aprobare este valabilă pe o perioadă de cinci ani și poate fi reînnoită. |
| --- | --- |

(43)

Cererile depuse de societățile care doresc să obțină statutul de unitate axată pe export trebuie să cuprindă, printre altele informații referitoare, la cantitățile estimate de producție, valoarea estimată a exporturilor, nevoile de import și nevoile naționale de inputuri pentru o perioadă de cinci ani. În cazul în care autoritățile acceptă cererea, societatea este informată cu privire la obligațiile care decurg din această acceptare. Această aprobare este valabilă pe o perioadă de cinci ani și poate fi reînnoită.

| (44) | Una dintre obligațiile esențiale ale unei unități axate pe export, în conformitate cu FTP 2004-09, este de a realiza câștiguri nete din diferențele de curs valutar, și anume, într-o anumită perioadă de referință (5 ani), valoarea totală a exporturilor trebuie să fie mai mare decât valoarea totală a bunurilor importate. |
| --- | --- |

(44)

Una dintre obligațiile esențiale ale unei unități axate pe export, în conformitate cu FTP 2004-09, este de a realiza câștiguri nete din diferențele de curs valutar, și anume, într-o anumită perioadă de referință (5 ani), valoarea totală a exporturilor trebuie să fie mai mare decât valoarea totală a bunurilor importate.

| (45) | Unitățile axate pe export se bucură de următoarele avantaje:






  (i) | scutirea de taxe de import pentru toate tipurile de produse (inclusiv pentru bunurile de capital, materiile prime și bunurile de consum) necesare pentru fabricarea, producerea, transformarea sau utilizarea în cadrul acestor procese; |
| --- | --- | --- |

(45)

Unitățile axate pe export se bucură de următoarele avantaje:

(i)

scutirea de taxe de import pentru toate tipurile de produse (inclusiv pentru bunurile de capital, materiile prime și bunurile de consum) necesare pentru fabricarea, producerea, transformarea sau utilizarea în cadrul acestor procese;

| (ii) | scutirea de accize pentru mărfurile achiziționate pe piața internă; |
| --- | --- |

(ii)

scutirea de accize pentru mărfurile achiziționate pe piața internă;

| (iii) | rambursarea impozitului central pe vânzări, achitat la mărfurile achiziționate pe piața internă; |
| --- | --- |

(iii)

rambursarea impozitului central pe vânzări, achitat la mărfurile achiziționate pe piața internă;

| (iv) | posibilitatea de a vinde până la 50 % din valoarea FOB a exporturilor pe piața internă (așa-zisa zonă tarifară internă – DTA) în momentul plății taxelor concesionale; |
| --- | --- |

(iv)

posibilitatea de a vinde până la 50 % din valoarea FOB a exporturilor pe piața internă (așa-zisa zonă tarifară internă – DTA) în momentul plății taxelor concesionale;

| (v) | scutirea, pe o perioadă de zece ani de la data demarării activității, dar cel mult până în 2010, de impozitul datorat în mod normal pe profitul realizat din vânzările la export, în temeiul Legii privind impozitul pe profit, secțiunea 10B; |
| --- | --- |

(v)

scutirea, pe o perioadă de zece ani de la data demarării activității, dar cel mult până în 2010, de impozitul datorat în mod normal pe profitul realizat din vânzările la export, în temeiul Legii privind impozitul pe profit, secțiunea 10B;

| (vi) | posibilitatea participării străine de 100 %. |
| --- | --- |

(vi)

posibilitatea participării străine de 100 %.

| (46) | Unitățile care își desfășoară activitatea în temeiul acestor sisteme sunt unități aflate sub supravegherea agenților vamali, în conformitate cu secțiunea 65 din Legea vamală. Unitățile axate pe export au obligația legală de a ține, într-un format specific, contabilitatea tuturor importurilor, a consumului și a utilizării tuturor materialelor importate, precum și a exporturilor realizate. Aceste documente trebuie prezentate periodic autorităților competente (sub forma unor rapoarte de activitate trimestriale și anuale). Cu toate acestea, „o unitate axată pe export nu are în niciun moment obligația de a-și corela fiecare import cu exporturile, transferurile către alte unități, vânzările pe piața internă sau cu stocurile”, în conformitate cu prevederile punctului 6.11.2 din FTP 2004-09. |
| --- | --- |

(46)

Unitățile care își desfășoară activitatea în temeiul acestor sisteme sunt unități aflate sub supravegherea agenților vamali, în conformitate cu secțiunea 65 din Legea vamală. Unitățile axate pe export au obligația legală de a ține, într-un format specific, contabilitatea tuturor importurilor, a consumului și a utilizării tuturor materialelor importate, precum și a exporturilor realizate. Aceste documente trebuie prezentate periodic autorităților competente (sub forma unor rapoarte de activitate trimestriale și anuale). Cu toate acestea, „o unitate axată pe export nu are în niciun moment obligația de a-și corela fiecare import cu exporturile, transferurile către alte unități, vânzările pe piața internă sau cu stocurile”, în conformitate cu prevederile punctului 6.11.2 din FTP 2004-09.

| (47) | Vânzările interne se expediază și se înregistrează conform unui sistem de autocertificare. Procesul de expediere a exporturilor unei unități axate pe export este supervizat de un agent vamal responsabil cu accizele aflat în permanență în această unitate. |
| --- | --- |

(47)

Vânzările interne se expediază și se înregistrează conform unui sistem de autocertificare. Procesul de expediere a exporturilor unei unități axate pe export este supervizat de un agent vamal responsabil cu accizele aflat în permanență în această unitate.

| (48) | Jindal a recurs la sistemul unităților axate pe export (EOU) pentru a importa bunuri de capital cu scutire de taxe de import și pentru a obține rambursarea impozitului central pe vânzări, achitat la mărfurile achiziționate pe piața internă. Jindal nu a apelat la scutirea de taxe de import pentru materii prime, întrucât, pentru a fabrica folii din PET, unitatea sa axată pe export utilizează granule din PET ca materii prime. Aceste granule se obțin într-o altă unitate a societății, din materii prime achiziționate în cadrul sistemului licențelor prealabile (ALS). |
| --- | --- |

(48)

Jindal a recurs la sistemul unităților axate pe export (EOU) pentru a importa bunuri de capital cu scutire de taxe de import și pentru a obține rambursarea impozitului central pe vânzări, achitat la mărfurile achiziționate pe piața internă. Jindal nu a apelat la scutirea de taxe de import pentru materii prime, întrucât, pentru a fabrica folii din PET, unitatea sa axată pe export utilizează granule din PET ca materii prime. Aceste granule se obțin într-o altă unitate a societății, din materii prime achiziționate în cadrul sistemului licențelor prealabile (ALS).

(d)   Concluzii privind sistemul de unități axate pe export

| (49) | Scutirea unei unități axate pe export de două tipuri de taxe de import („taxa vamală de bază” și „taxa vamală suplimentară specială”) și rambursarea impozitului central pe vânzări constituie contribuții financiare ale autorităților publice indiene în sensul articolului 2 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Autoritățile publice renunță astfel la venituri care ar fi exigibile în lipsa acestui sistem, conferind astfel un avantaj unităților axate pe export în sensul articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, prin creșterea lichidităților. |
| --- | --- |

(49)

Scutirea unei unități axate pe export de două tipuri de taxe de import („taxa vamală de bază” și „taxa vamală suplimentară specială”) și rambursarea impozitului central pe vânzări constituie contribuții financiare ale autorităților publice indiene în sensul articolului 2 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Autoritățile publice renunță astfel la venituri care ar fi exigibile în lipsa acestui sistem, conferind astfel un avantaj unităților axate pe export în sensul articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, prin creșterea lichidităților.

| (50) | Astfel, scutirea de taxa vamală de bază și de taxa vamală suplimentară specială și rambursarea impozitului pe vânzări constituie subvenții în sensul articolului 2 din regulamentul de bază. Acestea sunt condiționate prin lege de rezultatele obținute la export și sunt, prin urmare, considerate specifice și pasibile de a face obiectul unor măsuri compensatorii în sensul articolului 3 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază. Obiectivul de export stabilit la punctul 6.1 din FTP 2004-09 pentru unitățile axate pe export este o condiție necesară pentru obținerea avantajelor. |
| --- | --- |

(50)

Astfel, scutirea de taxa vamală de bază și de taxa vamală suplimentară specială și rambursarea impozitului pe vânzări constituie subvenții în sensul articolului 2 din regulamentul de bază. Acestea sunt condiționate prin lege de rezultatele obținute la export și sunt, prin urmare, considerate specifice și pasibile de a face obiectul unor măsuri compensatorii în sensul articolului 3 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază. Obiectivul de export stabilit la punctul 6.1 din FTP 2004-09 pentru unitățile axate pe export este o condiție necesară pentru obținerea avantajelor.

| (51) | În afară de aceasta, s-a confirmat că autoritățile publice indiene nu aplicau niciun sistem sau procedură eficientă prin care să poată verifica ce input-uri achiziționate cu scutire de taxe vamale și/sau de impozit pe vânzări s-au consumat în procesul de producție a produsului exportat și în ce cantități (anexa II partea II punctul 4 din regulamentul de bază și, în cazul sistemelor cu rambursarea taxelor vamale pentru produsele de înlocuire, anexa III partea II punctul 2 din regulamentul de bază). În orice caz, scutirea de taxe vamale pentru bunurile de capital nu este un sistem autorizat de rambursare, întrucât astfel de bunuri de capital nu se consumă în procesul de producție. |
| --- | --- |

(51)

În afară de aceasta, s-a confirmat că autoritățile publice indiene nu aplicau niciun sistem sau procedură eficientă prin care să poată verifica ce input-uri achiziționate cu scutire de taxe vamale și/sau de impozit pe vânzări s-au consumat în procesul de producție a produsului exportat și în ce cantități (anexa II partea II punctul 4 din regulamentul de bază și, în cazul sistemelor cu rambursarea taxelor vamale pentru produsele de înlocuire, anexa III partea II punctul 2 din regulamentul de bază). În orice caz, scutirea de taxe vamale pentru bunurile de capital nu este un sistem autorizat de rambursare, întrucât astfel de bunuri de capital nu se consumă în procesul de producție.

| (52) | Autoritățile publice indiene nu au procedat la o nouă examinare pe baza input-urilor efective în cauză, cum ar fi trebuit să facă în mod normal în lipsa unui sistem de verificare eficient (anexa II partea II punctul 5 și anexa III partea II punctul 3 din regulamentul de bază) și nici nu au dovedit că nu a avut loc o remitere excesivă. |
| --- | --- |

(52)

Autoritățile publice indiene nu au procedat la o nouă examinare pe baza input-urilor efective în cauză, cum ar fi trebuit să facă în mod normal în lipsa unui sistem de verificare eficient (anexa II partea II punctul 5 și anexa III partea II punctul 3 din regulamentul de bază) și nici nu au dovedit că nu a avut loc o remitere excesivă.

(e)   Calculul valorii subvenției

| (53) | Prin urmare, beneficiul care poate face obiectul unor măsuri compensatorii constă în scutirea de toate taxele (taxa vamală de bază și taxa vamală suplimentară specială) datorate în mod normal la import, precum și rambursarea impozitului pe vânzări, în perioada anchetei de reexaminare. |
| --- | --- |

(53)

Prin urmare, beneficiul care poate face obiectul unor măsuri compensatorii constă în scutirea de toate taxele (taxa vamală de bază și taxa vamală suplimentară specială) datorate în mod normal la import, precum și rambursarea impozitului pe vânzări, în perioada anchetei de reexaminare.

(i)   Rambursarea impozitului central pe vânzări în cazul bunurilor achiziționate intern

| (54) | Numărătorul a fost stabilit după cum urmează: valoarea subvenției a fost calculată pe baza impozitului rambursabil pe vânzări perceput în cazul achizițiilor din sectorul de producție, de exemplu, achizițiile de piese și ambalaje, în perioada anchetei de reexaminare. Costurile suportate în mod necesar pentru obținerea subvenției au fost deduse în conformitate cu articolul 7 alineatul (1) litera (a) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(54)

Numărătorul a fost stabilit după cum urmează: valoarea subvenției a fost calculată pe baza impozitului rambursabil pe vânzări perceput în cazul achizițiilor din sectorul de producție, de exemplu, achizițiile de piese și ambalaje, în perioada anchetei de reexaminare. Costurile suportate în mod necesar pentru obținerea subvenției au fost deduse în conformitate cu articolul 7 alineatul (1) litera (a) din regulamentul de bază.

| (55) | În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, valoarea subvenției a fost repartizată în funcție de cifra de afaceri generată de vânzările totale la export ale produsului în cauză în perioada anchetei de reexaminare (numitorul), întrucât subvenția este condiționată de rezultatele la export și nu s-a acordat în raport cu cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate. Marja subvenției astfel obținută este de 0,04 %. |
| --- | --- |

(55)

În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, valoarea subvenției a fost repartizată în funcție de cifra de afaceri generată de vânzările totale la export ale produsului în cauză în perioada anchetei de reexaminare (numitorul), întrucât subvenția este condiționată de rezultatele la export și nu s-a acordat în raport cu cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate. Marja subvenției astfel obținută este de 0,04 %.

(ii)   Scutirea de taxe de import (taxa vamală de bază și taxa vamală suplimentară specială) și rambursarea impozitului central pe vânzări în cazul bunurilor de capital

| (56) | În conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din regulamentul de bază, beneficiul a fost calculat pe baza valorii taxelor vamale neachitate pentru bunurile de capital importate și pe baza valorii impozitului pe vânzări rambursat pentru achiziționarea bunurilor de capital, ambele repartizate pe o perioadă care corespunde perioadei normale de amortizare a acestor bunuri de capital în sectorul produsului vizat. Societatea a susținut că aceasta este rata de amortizare utilizată efectiv în situațiile sale financiare; însă cerința prevăzută la articolul 7 alineatul (3) este interpretată ca referindu-se la rata de amortizare specificată în legislația aplicabilă societății, în acest caz, rata specificată în Legea privind societățile comerciale din 1956. Valoarea astfel calculată, care se poate atribui perioadei anchetei de reexaminare, a fost ajustată prin adăugarea dobânzii corespunzătoare acestei perioade, astfel încât să reflecte valoarea beneficiului în timp, stabilindu-se astfel valoarea totală a beneficiului acordat prin acest sistem. Costurile suportate în mod necesar pentru a beneficia de subvenție au fost deduse din valoarea calculată, în conformitate cu articolul 7 alineatul (1) litera (a) din regulamentul de bază, pentru a obține valoarea subvenției (numărătorul). În conformitate cu articolul 7 alineatele (2) și (3) din regulamentul de bază, această valoare a subvenției a fost repartizată în funcție de cifra de afaceri la export realizată din vânzările produsului vizat în perioada anchetei de reexaminare (numitorul), întrucât subvenția este condiționată de rezultatele la export și nu s-a acordat în raport cu cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate. Societatea a susținut că exporturile estimate ar trebui incluse în cifra de afaceri totală realizată la export, însă această solicitare a fost respinsă din motivele prezentate la considerentul 36 de mai sus. Marja subvenției astfel obținută este de 1,26 %. |
| --- | --- |

(56)

În conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din regulamentul de bază, beneficiul a fost calculat pe baza valorii taxelor vamale neachitate pentru bunurile de capital importate și pe baza valorii impozitului pe vânzări rambursat pentru achiziționarea bunurilor de capital, ambele repartizate pe o perioadă care corespunde perioadei normale de amortizare a acestor bunuri de capital în sectorul produsului vizat. Societatea a susținut că aceasta este rata de amortizare utilizată efectiv în situațiile sale financiare; însă cerința prevăzută la articolul 7 alineatul (3) este interpretată ca referindu-se la rata de amortizare specificată în legislația aplicabilă societății, în acest caz, rata specificată în Legea privind societățile comerciale din 1956. Valoarea astfel calculată, care se poate atribui perioadei anchetei de reexaminare, a fost ajustată prin adăugarea dobânzii corespunzătoare acestei perioade, astfel încât să reflecte valoarea beneficiului în timp, stabilindu-se astfel valoarea totală a beneficiului acordat prin acest sistem. Costurile suportate în mod necesar pentru a beneficia de subvenție au fost deduse din valoarea calculată, în conformitate cu articolul 7 alineatul (1) litera (a) din regulamentul de bază, pentru a obține valoarea subvenției (numărătorul). În conformitate cu articolul 7 alineatele (2) și (3) din regulamentul de bază, această valoare a subvenției a fost repartizată în funcție de cifra de afaceri la export realizată din vânzările produsului vizat în perioada anchetei de reexaminare (numitorul), întrucât subvenția este condiționată de rezultatele la export și nu s-a acordat în raport cu cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate. Societatea a susținut că exporturile estimate ar trebui incluse în cifra de afaceri totală realizată la export, însă această solicitare a fost respinsă din motivele prezentate la considerentul 36 de mai sus. Marja subvenției astfel obținută este de 1,26 %.

| (57) | Prin urmare, marja de subvenție totală în cazul Jindal în cadrul sistemului unităților axate pe export este de 1,3 %. |
| --- | --- |

(57)

Prin urmare, marja de subvenție totală în cazul Jindal în cadrul sistemului unităților axate pe export este de 1,3 %.

4.   Sistemul taxelor preferențiale la importul de bunuri de capital (Export Promotion Capital Goods Scheme – EPCGS)

(a)   Temei juridic

| (58) | Descrierea detaliată a acestui sistem se regăsește la capitolul 5 din FTP 2004-09 și la capitolul 5 din HOP I 2004-09. |
| --- | --- |

(58)

Descrierea detaliată a acestui sistem se regăsește la capitolul 5 din FTP 2004-09 și la capitolul 5 din HOP I 2004-09.

(b)   Eligibilitate

| (59) | Orice producător-exportator sau comerciant-exportator „asociat” producătorilor sau prestatorilor de servicii este eligibil în cadrul acestui sistem. S-a constatat că Jindal a beneficiat de acest sistem în perioada anchetei de reexaminare. |
| --- | --- |

(59)

Orice producător-exportator sau comerciant-exportator „asociat” producătorilor sau prestatorilor de servicii este eligibil în cadrul acestui sistem. S-a constatat că Jindal a beneficiat de acest sistem în perioada anchetei de reexaminare.

(c)   Aplicare practică

| (60) | Sub rezerva unei obligații de export, societățile sunt autorizate să importe bunuri de capital (noi și, din aprilie 2003, second-hand, vechi de maximum 10 ani) cu o rată a taxei redusă. În acest scop, autoritățile publice indiene eliberează la cerere o licență EPCG în schimbul achitării unei taxe. Din aprilie 2000, o rată redusă de 5 % se aplică tuturor bunurilor de capital importate în temeiul acestui sistem. Pentru a respecta obligația de export, bunurile de capital importate trebuie să fie utilizate la producția unei anumite cantități de produse exportate într-o perioadă dată. |
| --- | --- |

(60)

Sub rezerva unei obligații de export, societățile sunt autorizate să importe bunuri de capital (noi și, din aprilie 2003, second-hand, vechi de maximum 10 ani) cu o rată a taxei redusă. În acest scop, autoritățile publice indiene eliberează la cerere o licență EPCG în schimbul achitării unei taxe. Din aprilie 2000, o rată redusă de 5 % se aplică tuturor bunurilor de capital importate în temeiul acestui sistem. Pentru a respecta obligația de export, bunurile de capital importate trebuie să fie utilizate la producția unei anumite cantități de produse exportate într-o perioadă dată.

(d)   Concluzii privind sistemul taxelor preferențiale la importul de bunuri de capital

| (61) | Sistemul acordă subvenții în sensul articolului 2 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, în măsura în care autoritățile publice indiene renunță la veniturile exigibile. În plus, reducerea taxelor conferă un avantaj exportatorului, întrucât neplata taxelor de import duce la creșterea lichidităților. |
| --- | --- |

(61)

Sistemul acordă subvenții în sensul articolului 2 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, în măsura în care autoritățile publice indiene renunță la veniturile exigibile. În plus, reducerea taxelor conferă un avantaj exportatorului, întrucât neplata taxelor de import duce la creșterea lichidităților.

| (62) | În plus, sistemul este condiționat prin lege de rezultatele la export, deoarece licențele nu pot fi obținute fără a încheia un angajament de export. Prin urmare, se consideră că sistemul este specific și că poate face obiectul unor măsuri compensatorii în sensul articolului 3 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(62)

În plus, sistemul este condiționat prin lege de rezultatele la export, deoarece licențele nu pot fi obținute fără a încheia un angajament de export. Prin urmare, se consideră că sistemul este specific și că poate face obiectul unor măsuri compensatorii în sensul articolului 3 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază.

| (63) | Acest sistem nu poate fi considerat un sistem autorizat cu rambursare a taxelor vamale sau un sistem cu rambursare a taxelor vamale pentru produsele de înlocuire în sensul articolului 2 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Bunurile de capital nu fac obiectul sistemelor autorizate definite la punctul (i) din anexa I la regulamentul de bază, deoarece nu sunt consumate în procesul de fabricare a produselor exportate. |
| --- | --- |

(63)

Acest sistem nu poate fi considerat un sistem autorizat cu rambursare a taxelor vamale sau un sistem cu rambursare a taxelor vamale pentru produsele de înlocuire în sensul articolului 2 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Bunurile de capital nu fac obiectul sistemelor autorizate definite la punctul (i) din anexa I la regulamentul de bază, deoarece nu sunt consumate în procesul de fabricare a produselor exportate.

(e)   Calculul valorii subvenției

| (64) | Numărătorul a fost stabilit după cum urmează: valoarea subvenției a fost calculată în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din regulamentul de bază, pe baza valorii neachitate a taxelor vamale pentru bunurile de capital importate, repartizate pe o perioadă care corespunde cu perioada normală de amortizare a acestor bunuri de capital în sectorul foliilor din PET, din motivele expuse la considerentul 56 de mai sus, considerată a fi rata specificată în Legea privind societățile comerciale din 1956, și nu cea utilizată efectiv de companie. La această valoare s-a adăugat o dobândă pentru a reflecta valoarea totală a beneficiului în timp. Costurile suportate în mod necesar pentru a beneficia de subvenție au fost deduse în conformitate cu articolul 7 alineatul (1) litera (a) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(64)

Numărătorul a fost stabilit după cum urmează: valoarea subvenției a fost calculată în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din regulamentul de bază, pe baza valorii neachitate a taxelor vamale pentru bunurile de capital importate, repartizate pe o perioadă care corespunde cu perioada normală de amortizare a acestor bunuri de capital în sectorul foliilor din PET, din motivele expuse la considerentul 56 de mai sus, considerată a fi rata specificată în Legea privind societățile comerciale din 1956, și nu cea utilizată efectiv de companie. La această valoare s-a adăugat o dobândă pentru a reflecta valoarea totală a beneficiului în timp. Costurile suportate în mod necesar pentru a beneficia de subvenție au fost deduse în conformitate cu articolul 7 alineatul (1) litera (a) din regulamentul de bază.

| (65) | Societatea a susținut că bunurile de capital importate cu scutire de taxe vamale conform sistemului ECPG, care urmau să fie utilizate în unitatea Khanvel, nu mai sunt în folosință și că beneficiul aferent acestor bunuri nu ar trebui inclus în numărător. Cu toate acestea, Comisia trebuie să respingă această cerere, întrucât nu există nicio dovadă că societatea nu mai deține astfel de bunuri sau că nu le va utiliza din nou. |
| --- | --- |

(65)

Societatea a susținut că bunurile de capital importate cu scutire de taxe vamale conform sistemului ECPG, care urmau să fie utilizate în unitatea Khanvel, nu mai sunt în folosință și că beneficiul aferent acestor bunuri nu ar trebui inclus în numărător. Cu toate acestea, Comisia trebuie să respingă această cerere, întrucât nu există nicio dovadă că societatea nu mai deține astfel de bunuri sau că nu le va utiliza din nou.

| (66) | În conformitate cu articolul 7 alineatele (2) și (3) din regulamentul de bază, valoarea subvenției a fost repartizată în funcție de cifra de afaceri realizată din exportul produsului vizat în perioada anchetei de reexaminare (numitorul), deoarece subvenția este condiționată de rezultatele la export. Societatea a susținut că exporturile estimate ar trebui incluse în cifra de afaceri totală realizată la export, însă această solicitare a fost respinsă din motivele prezentate la considerentul 36 de mai sus. Subvenția obținută de Jindal este de 1,11 %. |
| --- | --- |

(66)

În conformitate cu articolul 7 alineatele (2) și (3) din regulamentul de bază, valoarea subvenției a fost repartizată în funcție de cifra de afaceri realizată din exportul produsului vizat în perioada anchetei de reexaminare (numitorul), deoarece subvenția este condiționată de rezultatele la export. Societatea a susținut că exporturile estimate ar trebui incluse în cifra de afaceri totală realizată la export, însă această solicitare a fost respinsă din motivele prezentate la considerentul 36 de mai sus. Subvenția obținută de Jindal este de 1,11 %.

5.   Sistemul de scutire de la plata impozitului pe venitul din export (Export Income Tax Exemption Scheme – EITES)

(a)   Temei juridic

| (67) | Acest sistem are ca temei juridic Legea privind impozitul pe profit din 1961, modificată anual prin Legea finanțelor. Aceasta din urmă stabilește anual modalitățile de percepere a impozitelor, precum și diferitele scutiri și deduceri care se pot obține. Unitățile axate pe export pot solicita scutiri de impozit pe profit în conformitate cu secțiunea 10B din Legea privind impozitul pe profit din 1961. |
| --- | --- |

(67)

Acest sistem are ca temei juridic Legea privind impozitul pe profit din 1961, modificată anual prin Legea finanțelor. Aceasta din urmă stabilește anual modalitățile de percepere a impozitelor, precum și diferitele scutiri și deduceri care se pot obține. Unitățile axate pe export pot solicita scutiri de impozit pe profit în conformitate cu secțiunea 10B din Legea privind impozitul pe profit din 1961.

(b)   Aplicare practică

| (68) | Întrucât s-a constatat că Jindal nu a apelat la beneficiile acestui sistem, nu mai este necesar să se stabilească dacă acest sistem poate face obiectul unor măsuri compensatorii sau nu. |
| --- | --- |

(68)

Întrucât s-a constatat că Jindal nu a apelat la beneficiile acestui sistem, nu mai este necesar să se stabilească dacă acest sistem poate face obiectul unor măsuri compensatorii sau nu.

6.   Sistemul creditelor de export (Export Credit Scheme – ECS)

(a)   Temei juridic

| (69) | Detaliile referitoare la acest sistem sunt prezentate în circulara de bază IECD nr. 5/04.02.01/2002-03 (credite de export în valută) și în circulara de bază IECD nr. 10/04.02.01/2003-04 (credite de export în rupii) ale Reserve Bank of India (RBI), adresate tuturor băncilor comerciale indiene. |
| --- | --- |

(69)

Detaliile referitoare la acest sistem sunt prezentate în circulara de bază IECD nr. 5/04.02.01/2002-03 (credite de export în valută) și în circulara de bază IECD nr. 10/04.02.01/2003-04 (credite de export în rupii) ale Reserve Bank of India (RBI), adresate tuturor băncilor comerciale indiene.

(b)   Eligibilitate

| (70) | Producătorii-exportatori, precum și comercianții-exportatori sunt eligibili în cadrul acestui sistem. S-a constatat că Jindal a beneficiat de acest sistem în perioada anchetei de reexaminare. |
| --- | --- |

(70)

Producătorii-exportatori, precum și comercianții-exportatori sunt eligibili în cadrul acestui sistem. S-a constatat că Jindal a beneficiat de acest sistem în perioada anchetei de reexaminare.

(c)   Aplicare practică

| (71) | În cadrul acestui sistem, RBI fixează plafoane obligatorii pentru ratele dobânzii aplicabile la creditele de export în rupii și în valută, pe care băncile comerciale trebuie să le respecte „pentru ca exportatorii să poată avea acces la credite cu dobânzi competitive pe plan internațional”. Sistemul este alcătuit din două subsisteme, și anume creditele de export înainte de expediere (packing credit), care acoperă creditele acordate unui exportator pentru a finanța achiziționarea, prelucrarea, producția, ambalarea și/sau expedierea mărfurilor înainte de export, și creditele de export după expediere, care acoperă creditele pentru capital de lucru acordate pentru a finanța creanțele comerciale la export. De asemenea, RBI ordonă băncilor să rezerve un anumit cuantum din creditul lor net pentru finanțarea exporturilor. |
| --- | --- |

(71)

În cadrul acestui sistem, RBI fixează plafoane obligatorii pentru ratele dobânzii aplicabile la creditele de export în rupii și în valută, pe care băncile comerciale trebuie să le respecte „pentru ca exportatorii să poată avea acces la credite cu dobânzi competitive pe plan internațional”. Sistemul este alcătuit din două subsisteme, și anume creditele de export înainte de expediere (packing credit), care acoperă creditele acordate unui exportator pentru a finanța achiziționarea, prelucrarea, producția, ambalarea și/sau expedierea mărfurilor înainte de export, și creditele de export după expediere, care acoperă creditele pentru capital de lucru acordate pentru a finanța creanțele comerciale la export. De asemenea, RBI ordonă băncilor să rezerve un anumit cuantum din creditul lor net pentru finanțarea exporturilor.

| (72) | Ca urmare a acestor circulare de bază ale RBI, exportatorii pot obține credite de export cu rate preferențiale ale dobânzii în comparație cu ratele dobânzii aplicate creditelor comerciale obișnuite („creditele de casă”) care sunt fixate numai de condițiile pieței. |
| --- | --- |

(72)

Ca urmare a acestor circulare de bază ale RBI, exportatorii pot obține credite de export cu rate preferențiale ale dobânzii în comparație cu ratele dobânzii aplicate creditelor comerciale obișnuite („creditele de casă”) care sunt fixate numai de condițiile pieței.

(d)   Concluzii privind sistemul de credite de export

| (73) | În primul rând, prin diminuarea costurilor de finanțare în raport cu rata dobânzilor de piață, rata dobânzilor preferențiale menționate la considerentul anterior conferă exportatorilor un beneficiu în sensul articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Deși creditele preferențiale în cadrul acestui sistem sunt acordate de bănci comerciale, beneficiul corespunde unei contribuții financiare a autorităților publice în sensul articolului 2 alineatul (1) punctul (iv) din regulamentul de bază. RBI este un organism public, care intră, prin urmare, sub incidența definiției „autorităților publice” menționată la articolul 1 alineatul (3) din regulamentul de bază. Aceasta dă instrucțiuni băncilor comerciale să acorde finanțări preferențiale societăților exportatoare. Aceste finanțări preferențiale sunt echivalente cu o subvenție, care este considerată specifică și susceptibilă de a face obiectul unor măsuri compensatorii, întrucât ratele dobânzilor preferențiale sunt condiționate de rezultatele la export, în conformitate cu articolul 3 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(73)

În primul rând, prin diminuarea costurilor de finanțare în raport cu rata dobânzilor de piață, rata dobânzilor preferențiale menționate la considerentul anterior conferă exportatorilor un beneficiu în sensul articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Deși creditele preferențiale în cadrul acestui sistem sunt acordate de bănci comerciale, beneficiul corespunde unei contribuții financiare a autorităților publice în sensul articolului 2 alineatul (1) punctul (iv) din regulamentul de bază. RBI este un organism public, care intră, prin urmare, sub incidența definiției „autorităților publice” menționată la articolul 1 alineatul (3) din regulamentul de bază. Aceasta dă instrucțiuni băncilor comerciale să acorde finanțări preferențiale societăților exportatoare. Aceste finanțări preferențiale sunt echivalente cu o subvenție, care este considerată specifică și susceptibilă de a face obiectul unor măsuri compensatorii, întrucât ratele dobânzilor preferențiale sunt condiționate de rezultatele la export, în conformitate cu articolul 3 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază.

(e)   Calculul valorii subvenției

| (74) | Valoarea subvenției a fost calculată pe baza diferenței dintre dobânzile plătite pentru creditele de export utilizate în perioada anchetei de reexaminare și valoarea sumei care ar fi trebuit plătită dacă s-ar fi utilizat ratele dobânzii de piață, aplicabile creditelor comerciale obișnuite contractate de societate. Valoarea subvenției (numărătorul) a fost repartizată în funcție de cifra de afaceri totală realizată la export în perioada anchetei de reexaminare (numitorul), în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, deoarece subvenția este condiționată de rezultatele obținute la export și nu se acordă în funcție de cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate. Jindal, care a beneficiat de avantaje în baza sistemului ECS, a obținut o subvenție de 0,1 %. |
| --- | --- |

(74)

Valoarea subvenției a fost calculată pe baza diferenței dintre dobânzile plătite pentru creditele de export utilizate în perioada anchetei de reexaminare și valoarea sumei care ar fi trebuit plătită dacă s-ar fi utilizat ratele dobânzii de piață, aplicabile creditelor comerciale obișnuite contractate de societate. Valoarea subvenției (numărătorul) a fost repartizată în funcție de cifra de afaceri totală realizată la export în perioada anchetei de reexaminare (numitorul), în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, deoarece subvenția este condiționată de rezultatele obținute la export și nu se acordă în funcție de cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate. Jindal, care a beneficiat de avantaje în baza sistemului ECS, a obținut o subvenție de 0,1 %.

7.   Certificatul de reaprovizionare cu scutire de taxe vamale (Duty-Free Replenishment Certificate – DFRC)

(a)   Temei juridic

| (75) | Temeiul juridic al acestui sistem se regăsește la punctul 4.2 din FTP 2004-09. |
| --- | --- |

(75)

Temeiul juridic al acestui sistem se regăsește la punctul 4.2 din FTP 2004-09.

(b)   Aplicare practică

| (76) | Întrucât s-a constatat că Jindal nu a apelat la beneficiile acestui sistem în perioada anchetei de reexaminare, nu mai este necesar să se stabilească dacă acest sistem poate face obiectul unor măsuri compensatorii sau nu. |
| --- | --- |

(76)

Întrucât s-a constatat că Jindal nu a apelat la beneficiile acestui sistem în perioada anchetei de reexaminare, nu mai este necesar să se stabilească dacă acest sistem poate face obiectul unor măsuri compensatorii sau nu.

III.   Sistemul regional

(a)   Temei juridic

| (77) | Pentru a încuraja instalarea industriilor în regiunile mai puțin dezvoltate ale statului, autoritățile publice din Maharashtra acordă, din 1964, facilități unităților care se extind în regiunile în curs de dezvoltare ale statului, în temeiul unui sistem cunoscut sub numele de „sistemul de stimulente”. Acest sistem a fost modificat de mai multe ori de la introducerea sa, iar versiunea din 1993 a sistemului a fost eligibilă pentru a se aplica de la 1 octombrie 1993 până la 31 martie 2001, în timp ce ultima sa modificare, PSI 2006, a fost introdusă odată cu politica industrială de investiții și de infrastructură a Maharashtra, în primăvara anului 2006, și se prevede că va fi eligibilă pentru a se aplica până la 31 martie 2011. Acest PSI al GOM constă în mai multe subsisteme, dintre care cele principale sunt subvențiile directe prin intermediul așa-zisei subvenții de promovare industrială, scutirea de impozitul local pe vânzări și de taxa pe electricitate și rambursarea taxei locale. |
| --- | --- |

(77)

Pentru a încuraja instalarea industriilor în regiunile mai puțin dezvoltate ale statului, autoritățile publice din Maharashtra acordă, din 1964, facilități unităților care se extind în regiunile în curs de dezvoltare ale statului, în temeiul unui sistem cunoscut sub numele de „sistemul de stimulente”. Acest sistem a fost modificat de mai multe ori de la introducerea sa, iar versiunea din 1993 a sistemului a fost eligibilă pentru a se aplica de la 1 octombrie 1993 până la 31 martie 2001, în timp ce ultima sa modificare, PSI 2006, a fost introdusă odată cu politica industrială de investiții și de infrastructură a Maharashtra, în primăvara anului 2006, și se prevede că va fi eligibilă pentru a se aplica până la 31 martie 2011. Acest PSI al GOM constă în mai multe subsisteme, dintre care cele principale sunt subvențiile directe prin intermediul așa-zisei subvenții de promovare industrială, scutirea de impozitul local pe vânzări și de taxa pe electricitate și rambursarea taxei locale.

| (78) | Jindal continuă să beneficieze de stimulente conform PSI 1993 până în mai 2011, dar nu și în cadrul sistemelor următoare. În consecință, numai PSI 1993 a fost evaluat în contextul cazului de față. |
| --- | --- |

(78)

Jindal continuă să beneficieze de stimulente conform PSI 1993 până în mai 2011, dar nu și în cadrul sistemelor următoare. În consecință, numai PSI 1993 a fost evaluat în contextul cazului de față.

(b)   Eligibilitate

| (79) | Pentru a putea fi eligibile în cadrul acestui sistem, societățile trebuie să investească în regiunile mai puțin dezvoltate ale statului prin crearea unei noi unități industriale sau prin realizarea unor importante investiții de capital în vederea extinderii sau diversificării unei unități industriale existente. Aceste regiuni sunt clasificate în diferite categorii, în funcție de nivelul de dezvoltare economică (de exemplu, regiuni puțin dezvoltate, regiuni mai puțin dezvoltate și regiuni cel mai puțin dezvoltate). Principalul criteriu în stabilirea valorii stimulentelor este regiunea în care este situată întreprinderea sau în care intenționează să se stabilească și importanța investiției. |
| --- | --- |

(79)

Pentru a putea fi eligibile în cadrul acestui sistem, societățile trebuie să investească în regiunile mai puțin dezvoltate ale statului prin crearea unei noi unități industriale sau prin realizarea unor importante investiții de capital în vederea extinderii sau diversificării unei unități industriale existente. Aceste regiuni sunt clasificate în diferite categorii, în funcție de nivelul de dezvoltare economică (de exemplu, regiuni puțin dezvoltate, regiuni mai puțin dezvoltate și regiuni cel mai puțin dezvoltate). Principalul criteriu în stabilirea valorii stimulentelor este regiunea în care este situată întreprinderea sau în care intenționează să se stabilească și importanța investiției.

(c)   Aplicare practică

| (80) | Scutirea de impozitul local pe vânzările de produse finite: în mod normal, mărfurile sunt supuse unui impozit central pe vânzări (pentru vânzările între state) sau, în trecut, impozitului de stat pe vânzări (pentru vânzările efectuate în cadrul unui stat), al cărui nivel variază în funcție de statul sau de statele în care au loc tranzacțiile. În aprilie 2005, legislația referitoare la impozitul pe vânzările efectuate în statul Maharashtra a fost înlocuită de sistemul taxei pe valoarea adăugată (TVA). În temeiul acestui sistem de scutire, societățile beneficiare nu sunt obligate să perceapă impozit pe vânzări în momentul tranzacțiilor de vânzare. De asemenea, ele sunt scutite de impozitul local pe vânzări la achiziționarea de produse de la un furnizor care poate beneficia el însuși de sistem. S-a constatat că Jindal a beneficiat de această scutire în ceea ce privește tranzacțiile de vânzare în perioada anchetei de reexaminare. |
| --- | --- |

(80)

Scutirea de impozitul local pe vânzările de produse finite: în mod normal, mărfurile sunt supuse unui impozit central pe vânzări (pentru vânzările între state) sau, în trecut, impozitului de stat pe vânzări (pentru vânzările efectuate în cadrul unui stat), al cărui nivel variază în funcție de statul sau de statele în care au loc tranzacțiile. În aprilie 2005, legislația referitoare la impozitul pe vânzările efectuate în statul Maharashtra a fost înlocuită de sistemul taxei pe valoarea adăugată (TVA). În temeiul acestui sistem de scutire, societățile beneficiare nu sunt obligate să perceapă impozit pe vânzări în momentul tranzacțiilor de vânzare. De asemenea, ele sunt scutite de impozitul local pe vânzări la achiziționarea de produse de la un furnizor care poate beneficia el însuși de sistem. S-a constatat că Jindal a beneficiat de această scutire în ceea ce privește tranzacțiile de vânzare în perioada anchetei de reexaminare.

| (81) | Rambursarea taxei pe electricitate: unitățile pot beneficia de rambursarea taxei pe electricitate consumată în scopul producției pentru o perioadă de șapte ani de la data producției comerciale. În cazul Jindal, această perioadă de șapte ani s-a încheiat la 31 martie 2003. Prin urmare, Jindal nu mai putea beneficia de rambursarea taxei pe electricitate. |
| --- | --- |

(81)

Rambursarea taxei pe electricitate: unitățile pot beneficia de rambursarea taxei pe electricitate consumată în scopul producției pentru o perioadă de șapte ani de la data producției comerciale. În cazul Jindal, această perioadă de șapte ani s-a încheiat la 31 martie 2003. Prin urmare, Jindal nu mai putea beneficia de rambursarea taxei pe electricitate.

| (82) | Rambursarea taxei locale: taxa locală este un impozit perceput de autoritățile locale din India, inclusiv de autoritățile publice din Maharashtra, pentru mărfurile care intră în limitele teritoriale ale unui oraș. Întreprinderile industriale pot beneficia de rambursarea taxei locale din partea autorităților publice din Maharashtra, cu condiția ca unitățile acestora sa fie localizate în anumite orașe de pe teritoriul statului. Valoarea totală care poate fi rambursată se limitează la 100 % din cheltuielile cu capitalul fix. Uzina Jindal se află în afara limitelor orașului; este, prin urmare, scutită de taxa locală, astfel încât acest subsistem nu este aplicabil în cazul de față. |
| --- | --- |

(82)

Rambursarea taxei locale: taxa locală este un impozit perceput de autoritățile locale din India, inclusiv de autoritățile publice din Maharashtra, pentru mărfurile care intră în limitele teritoriale ale unui oraș. Întreprinderile industriale pot beneficia de rambursarea taxei locale din partea autorităților publice din Maharashtra, cu condiția ca unitățile acestora sa fie localizate în anumite orașe de pe teritoriul statului. Valoarea totală care poate fi rambursată se limitează la 100 % din cheltuielile cu capitalul fix. Uzina Jindal se află în afara limitelor orașului; este, prin urmare, scutită de taxa locală, astfel încât acest subsistem nu este aplicabil în cazul de față.

(d)   Concluzii privind sistemul de stimulente PSI 1993 al autorităților publice din Maharashtra

| (83) | Jindal nu a beneficiat decât de drepturile de scutire de impozit pe vânzările de produse finite în perioada anchetei de reexaminare, scutire care s-a constatat în trecut că nu conferă un avantaj beneficiarului [considerentul 114 din Regulamentul (CE) nr. 367/2006]. În consecință, sistemul de stimulente nu poate face obiectul unor măsuri compensatorii în cazul de față. |
| --- | --- |

(83)

Jindal nu a beneficiat decât de drepturile de scutire de impozit pe vânzările de produse finite în perioada anchetei de reexaminare, scutire care s-a constatat în trecut că nu conferă un avantaj beneficiarului [considerentul 114 din Regulamentul (CE) nr. 367/2006]. În consecință, sistemul de stimulente nu poate face obiectul unor măsuri compensatorii în cazul de față.

IV.   Valoarea subvențiilor care fac obiectul unor măsuri compensatorii

| (84) | Valoarea subvențiilor care fac obiectul unor măsuri compensatorii, determinată în conformitate cu regulamentul de bază, exprimată ad valorem, este de 17,1 % pentru producătorul-exportator investigat. Valoarea subvențiilor este mai mare decât pragul de minimis stabilit la articolul 14 alineatul (5) din regulamentul de bază.










  SISTEM | ALS | EOU | EPCG | ECS | TOTAL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | % | % | % | % | % |
| Jindal | 14,68 | 1,30 | 1,11 | 0,1 | 17,1 |

(84)

Valoarea subvențiilor care fac obiectul unor măsuri compensatorii, determinată în conformitate cu regulamentul de bază, exprimată ad valorem, este de 17,1 % pentru producătorul-exportator investigat. Valoarea subvențiilor este mai mare decât pragul de minimis stabilit la articolul 14 alineatul (5) din regulamentul de bază.

SISTEM

ALS

EOU

EPCG

ECS

TOTAL

%

%

%

%

%

Jindal

14,68

1,30

1,11

0,1

17,1

V.   Caracterul durabil al schimbărilor de circumstanțe privind subvenționarea

| (85) | În conformitate cu articolul 19 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a analizat dacă menținerea măsurilor în vigoare a fost insuficientă pentru a contracara subvenția care face obiectul unor măsuri compensatorii și care este cauza prejudiciului. |
| --- | --- |

(85)

În conformitate cu articolul 19 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a analizat dacă menținerea măsurilor în vigoare a fost insuficientă pentru a contracara subvenția care face obiectul unor măsuri compensatorii și care este cauza prejudiciului.

| (86) | S-a stabilit că, în perioada anchetei de reexaminare, Jindal a continuat să beneficieze de subvenții care puteau face obiectul unor măsuri compensatorii acordate de autoritățile publice indiene. În plus, rata subvențiilor constatată în cursul acestei reexaminări este considerabil mai mare decât cea din timpul anchetei inițiale. Nu există indicii că sistemele vor fi întrerupte sau diminuate progresiv în viitorul apropiat. |
| --- | --- |

(86)

S-a stabilit că, în perioada anchetei de reexaminare, Jindal a continuat să beneficieze de subvenții care puteau face obiectul unor măsuri compensatorii acordate de autoritățile publice indiene. În plus, rata subvențiilor constatată în cursul acestei reexaminări este considerabil mai mare decât cea din timpul anchetei inițiale. Nu există indicii că sistemele vor fi întrerupte sau diminuate progresiv în viitorul apropiat.

| (87) | Întrucât s-a demonstrat că societatea beneficiază de o rată de subvenționare mult mai ridicată decât înainte și că ea va continua probabil să primească subvenții cu o valoare mai mare decât cea determinată în ancheta inițială, concluzia este că menținerea măsurii în vigoare nu este suficientă pentru a contracara efectele subvenției care poate face obiectul unor măsuri compensatorii și care este cauza prejudiciului și că nivelul măsurilor ar trebui așadar modificat pentru a reflecta noile rezultate. |
| --- | --- |

(87)

Întrucât s-a demonstrat că societatea beneficiază de o rată de subvenționare mult mai ridicată decât înainte și că ea va continua probabil să primească subvenții cu o valoare mai mare decât cea determinată în ancheta inițială, concluzia este că menținerea măsurii în vigoare nu este suficientă pentru a contracara efectele subvenției care poate face obiectul unor măsuri compensatorii și care este cauza prejudiciului și că nivelul măsurilor ar trebui așadar modificat pentru a reflecta noile rezultate.

VI.   Concluzii

| (88) | Având în vedere concluziile privind nivelul de subvenționare acordat Jindal și insuficiența măsurilor existente de a contracara subvențiile care pot face obiectul unor măsuri compensatorii, taxa compensatorie în cazul Jindal ar trebui modificată pentru a reflecta noile niveluri de subvenționare constatate. |
| --- | --- |

(88)

Având în vedere concluziile privind nivelul de subvenționare acordat Jindal și insuficiența măsurilor existente de a contracara subvențiile care pot face obiectul unor măsuri compensatorii, taxa compensatorie în cazul Jindal ar trebui modificată pentru a reflecta noile niveluri de subvenționare constatate.

| (89) | Taxa compensatorie modificată a fost stabilită ținându-se cont de noua rată de subvenționare constatată în cursul prezentei reexaminări, dat fiind că marja de prejudiciu calculată în ancheta inițială rămâne superioară. |
| --- | --- |

(89)

Taxa compensatorie modificată a fost stabilită ținându-se cont de noua rată de subvenționare constatată în cursul prezentei reexaminări, dat fiind că marja de prejudiciu calculată în ancheta inițială rămâne superioară.

| (90) | În conformitate cu articolul 24 alineatul (1) din regulamentul de bază și cu articolul 14 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 384/96, niciun produs nu poate fi supus în același timp atât unor taxe antidumping, cât și unor taxe compensatorii în vederea remedierii aceleiași situații care rezultă din dumping sau din acordarea unei subvenții la export. Cu toate acestea, deoarece Jindal este supusă unei taxe antidumping de 0 % în ceea ce privește produsul vizat, aceste dispoziții nu se aplică în cazul de față. |
| --- | --- |

(90)

În conformitate cu articolul 24 alineatul (1) din regulamentul de bază și cu articolul 14 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 384/96, niciun produs nu poate fi supus în același timp atât unor taxe antidumping, cât și unor taxe compensatorii în vederea remedierii aceleiași situații care rezultă din dumping sau din acordarea unei subvenții la export. Cu toate acestea, deoarece Jindal este supusă unei taxe antidumping de 0 % în ceea ce privește produsul vizat, aceste dispoziții nu se aplică în cazul de față.

| (91) | Jindal, autoritățile publice indiene și industria comunitară au fost informate cu privire la faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora s-a avut în vedere să se recomande modificarea măsurilor în vigoare și în legătură cu care au avut ocazia să facă observații. Nu au fost primite observații din partea autorităților publice indiene, iar observațiile făcute de Jindal au fost examinate în considerentele referitoare la fiecare comentariu specific de mai sus. |
| --- | --- |

(91)

Jindal, autoritățile publice indiene și industria comunitară au fost informate cu privire la faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora s-a avut în vedere să se recomande modificarea măsurilor în vigoare și în legătură cu care au avut ocazia să facă observații. Nu au fost primite observații din partea autorităților publice indiene, iar observațiile făcute de Jindal au fost examinate în considerentele referitoare la fiecare comentariu specific de mai sus.

| (92) | În comentariile formulate după comunicarea informațiilor, societatea a solicitat Comisiei să accepte un angajament de preț pentru a contracara subvențiile în cauză care pot face obiectul unor măsuri compensatorii. Comisia a examinat propunerea societății și consideră că un angajament de preț nu poate fi acceptat. Angajamentele de preț bazate pe grupe de produse, după cum a sugerat societatea, permit un grad ridicat de flexibilitate în ceea ce privește modificarea caracteristicilor tehnice ale produselor din respectivul grup. Foliile din PET prezintă numeroase caracteristici distinctive care evoluează și care afectează considerabil prețul de vânzare. În consecință, modificările acestor caracteristici au un impact semnificativ asupra prețurilor. Încercarea de a subîmpărți categoriile pentru a le face mai omogene în ceea ce privește caracteristicile fizice ar duce la multiplicarea numărului acestor categorii, ceea ce ar face imposibilă monitorizarea, în special, pentru că ar fi dificil pentru autoritățile vamale să facă distincția între diferitele tipuri de produse și clasificarea produselor pe categorii în momentul importului. Din aceste motive, acceptarea angajamentului nu este considerată practică, în sensul articolului 13 alineatul (3) din regulamentul de bază. Jindal a fost informată cu privire la aceasta și a avut ocazia să își exprime opinia. Cu toate acestea, observațiile sale nu au modificat concluzia de mai sus. |
| --- | --- |

(92)

În comentariile formulate după comunicarea informațiilor, societatea a solicitat Comisiei să accepte un angajament de preț pentru a contracara subvențiile în cauză care pot face obiectul unor măsuri compensatorii. Comisia a examinat propunerea societății și consideră că un angajament de preț nu poate fi acceptat. Angajamentele de preț bazate pe grupe de produse, după cum a sugerat societatea, permit un grad ridicat de flexibilitate în ceea ce privește modificarea caracteristicilor tehnice ale produselor din respectivul grup. Foliile din PET prezintă numeroase caracteristici distinctive care evoluează și care afectează considerabil prețul de vânzare. În consecință, modificările acestor caracteristici au un impact semnificativ asupra prețurilor. Încercarea de a subîmpărți categoriile pentru a le face mai omogene în ceea ce privește caracteristicile fizice ar duce la multiplicarea numărului acestor categorii, ceea ce ar face imposibilă monitorizarea, în special, pentru că ar fi dificil pentru autoritățile vamale să facă distincția între diferitele tipuri de produse și clasificarea produselor pe categorii în momentul importului. Din aceste motive, acceptarea angajamentului nu este considerată practică, în sensul articolului 13 alineatul (3) din regulamentul de bază. Jindal a fost informată cu privire la aceasta și a avut ocazia să își exprime opinia. Cu toate acestea, observațiile sale nu au modificat concluzia de mai sus.

| (93) | Având în vedere că India Polyfilms Limited, o societate asociată în trecut cu Jindal, a fuzionat cu Jindal la 1 aprilie 1999 și, prin urmare, nu mai este o societate distinctă, aceasta a fost retrasă de pe lista care figurează la articolul 1 alineatul (2), |
| --- | --- |

(93)

Având în vedere că India Polyfilms Limited, o societate asociată în trecut cu Jindal, a fuzionat cu Jindal la 1 aprilie 1999 și, prin urmare, nu mai este o societate distinctă, aceasta a fost retrasă de pe lista care figurează la articolul 1 alineatul (2),

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 367/2006 al Consiliului se înlocuiește cu următorul text:

„(2)   Nivelul taxei aplicabil prețului net franco la frontiera comunitară, înainte de vămuire, se stabilește după cum urmează, pentru produsele importate din India și fabricate de următoarele societăți:

| Societate | Taxa definitivă (%) | Cod TARIC adițional |
| --- | --- | --- |
| Ester Industries Limited, 75-76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part-1, |
| New Delhi 110 003, India |

Societate

Taxa definitivă (%)

Cod TARIC adițional

Ester Industries Limited, 75-76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part-1,

New Delhi 110 003, India

12,0

A026

Flex Industries Limited, A-1, Sector 60, Noida 201 301 (U.P.), India

12,5

A027

| Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), |
| --- |
| Mumbai 400 057, India |

Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East),

Mumbai 400 057, India

14,9

A028

Jindal Poly Films Limited, 56 Hanuman Road, New Delhi 110 001, India

17,1

A030

| MTZ Polyfilms Limited, New India Centre, 5th Floor, 17 Co-operage Road, |
| --- |
| Mumbai 400 039, India |

MTZ Polyfilms Limited, New India Centre, 5th Floor, 17 Co-operage Road,

Mumbai 400 039, India

8,7

A031

| Polyplex Corporation Limited, B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist. Gautam Budh Nagar, |
| --- |
| Uttar Pradesh, India |

Polyplex Corporation Limited, B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist. Gautam Budh Nagar,

Uttar Pradesh, India

19,1

A032

Toate celelalte societăți

19,1

A999”

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 28 septembrie 2007.

Pentru Consiliu

Președintele

M. PINHO

---

(1)  JO L 288, 21.10.1997, p. 1. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 461/2004 (JO L 77, 13.3.2004, p. 12).

1

(2)  JO L 316, 10.12.1999, p. 1.

2

(3)  JO C 297, 2.12.2004, p. 2.

3

(4)  JO L 68, 8.3.2006, p. 15. Regulament, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1288/2006 (JO L 236, 31.8.2006, p. 1).

4

(5)  JO C 180, 2.8.2006, p. 90.

5

(6)  Notificarea nr. 1 (RE-2006)/2004-2009 din 7.4.2006 a Ministerului Comerțului și Industriei al Guvernului Indian.

6

---

| 29.9.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 255/12 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 255/12

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 1125/2007 AL COMISIEI

din 28 septembrie 2007

de stabilire a sumelor forfetare la import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 3223/94 al Comisiei din 21 decembrie 1994 de stabilire a normelor de aplicare a regimului de import pentru fructe și legume (1), în special articolul 4 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 3223/94 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din Runda Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a sumelor forfetare la import din țările terțe, pentru produsele și termenele menționate în anexa acestuia. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 3223/94 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din Runda Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a sumelor forfetare la import din țările terțe, pentru produsele și termenele menționate în anexa acestuia.

| (2) | În conformitate cu criteriile menționate anterior, sumele forfetare la import trebuie stabilite la nivelurile prevăzute în anexa la prezentul regulament, |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu criteriile menționate anterior, sumele forfetare la import trebuie stabilite la nivelurile prevăzute în anexa la prezentul regulament,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Sumele forfetare la import prevăzute la articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 3223/94 sunt stabilite așa cum este indicat în tabelul din anexă.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 29 septembrie 2007.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 28 septembrie 2007.

Pentru Comisie

Jean-Luc DEMARTY

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 337, 24.12.1994, p. 66. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 756/2007 (JO L 172, 30.6.2007, p. 41).

1

---

ANEXĂ

la Regulamentul Comisiei din 28 septembrie 2007 de stabilire a sumelor forfetare la import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| (Cod NC) | Codul țărilor terțe (1) | Suma forfetară la import |
| 0702 00 00 | MK | 45,9 |
| TR | 97,6 |
| XS | 28,3 |
| ZZ | 57,3 |
| 0707 00 05 | JO | 151,2 |
| MK | 27,9 |
| TR | 87,4 |
| ZZ | 88,8 |
| 0709 90 70 | IL | 51,9 |
| TR | 107,9 |
| ZZ | 79,9 |
| 0805 50 10 | AR | 67,9 |
| TR | 97,9 |
| UY | 80,4 |
| ZA | 66,1 |
| ZZ | 78,1 |
| 0806 10 10 | IL | 284,6 |
| MK | 11,8 |
| TR | 110,7 |
| US | 284,6 |
| ZZ | 172,9 |
| 0808 10 80 | AR | 87,7 |
| AU | 127,2 |
| CL | 77,6 |
| CN | 79,8 |
| MK | 29,7 |
| NZ | 102,3 |
| US | 96,1 |
| ZA | 77,7 |
| ZZ | 84,8 |
| 0808 20 50 | CN | 86,5 |
| TR | 135,1 |
| ZA | 87,3 |
| ZZ | 103,0 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | TR | 146,4 |
| US | 161,1 |
| ZZ | 153,8 |
| 0809 40 05 | IL | 118,5 |
| ZZ | 118,5 |

(EUR/100 kg)

(Cod NC)

Codul țărilor terțe (1)

Suma forfetară la import

0702 00 00

MK

45,9

TR

97,6

XS

28,3

ZZ

57,3

0707 00 05

JO

151,2

MK

27,9

TR

87,4

ZZ

88,8

0709 90 70

IL

51,9

TR

107,9

ZZ

79,9

0805 50 10

AR

67,9

TR

97,9

UY

80,4

ZA

66,1

ZZ

78,1

0806 10 10

IL

284,6

MK

11,8

TR

110,7

US

284,6

ZZ

172,9

0808 10 80

AR

87,7

AU

127,2

CL

77,6

CN

79,8

MK

29,7

NZ

102,3

US

96,1

ZA

77,7

ZZ

84,8

0808 20 50

CN

86,5

TR

135,1

ZA

87,3

ZZ

103,0

0809 30 10, 0809 30 90

TR

146,4

US

161,1

ZZ

153,8

0809 40 05

IL

118,5

ZZ

118,5

---

(1)  Nomenclatorul țărilor, astfel cum este stabilit de Regulamentul (CE) nr. 1833/2006 al Comisiei (JO L 354, 14.12.2006, p. 19). Codul „ZZ” reprezintă „alte origini”.

---

| 29.9.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 255/14 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 255/14

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 1126/2007 AL COMISIEI

din 28 septembrie 2007

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1881/2006 de stabilire a nivelurilor maxime pentru anumiți contaminanți din produsele alimentare în ceea ce privește toxinele Fusarium din porumb și produse pe bază de porumb

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CEE) nr. 315/93 al Consiliului din 8 februarie 1993 de stabilire a procedurilor comunitare pentru contaminanții din alimente (1), în special articolul 2 alineatul (3),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 1881/2006 al Comisiei din 19 decembrie 2006 de stabilire a nivelurilor maxime pentru anumiți contaminanți din produsele alimentare (2) stabilește niveluri maxime pentru toxinele Fusarium din anumite produse alimentare. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 1881/2006 al Comisiei din 19 decembrie 2006 de stabilire a nivelurilor maxime pentru anumiți contaminanți din produsele alimentare (2) stabilește niveluri maxime pentru toxinele Fusarium din anumite produse alimentare.

| (2) | Nivelurile maxime trebuie să aibă o valoare care poate fi obținută în mod rezonabil prin respectarea bunelor practici agricole și de producție, luând în considerare și riscurile legate de consumul produselor alimentare. |
| --- | --- |

(2)

Nivelurile maxime trebuie să aibă o valoare care poate fi obținută în mod rezonabil prin respectarea bunelor practici agricole și de producție, luând în considerare și riscurile legate de consumul produselor alimentare.

| (3) | Condițiile climatice din timpul creșterii plantei, în special din perioada de înflorire, au o influență puternică asupra conținutului de toxine Fusarium. Cu toate acestea, bunele practici agricole, prin care factorii de risc sunt reduși la minimum, pot preveni într-o anumită măsură contaminarea cu ciuperci Fusarium. Recomandarea 2006/583/CE a Comisiei din 17 august 2006 privind prevenirea și reducerea toxinelor Fusarium în cereale și produsele pe bază de cereale (3) inclusiv porumb și produse pe bază de porumb, conține principii generale pentru prevenirea și reducerea contaminării cu toxine Fusarium (zearalenonă, fumonisine și tricotecene) la cereale, care se vor pune în aplicare prin elaborarea de ghiduri naționale de bune practici bazate pe aceste principii. |
| --- | --- |

(3)

Condițiile climatice din timpul creșterii plantei, în special din perioada de înflorire, au o influență puternică asupra conținutului de toxine Fusarium. Cu toate acestea, bunele practici agricole, prin care factorii de risc sunt reduși la minimum, pot preveni într-o anumită măsură contaminarea cu ciuperci Fusarium. Recomandarea 2006/583/CE a Comisiei din 17 august 2006 privind prevenirea și reducerea toxinelor Fusarium în cereale și produsele pe bază de cereale (3) inclusiv porumb și produse pe bază de porumb, conține principii generale pentru prevenirea și reducerea contaminării cu toxine Fusarium (zearalenonă, fumonisine și tricotecene) la cereale, care se vor pune în aplicare prin elaborarea de ghiduri naționale de bune practici bazate pe aceste principii.

| (4) | În 2005, au fost stabilite niveluri maxime pentru toxinele Fusarium din cereale și produse pe bază de cereale, inclusiv pentru porumb și produse pe bază de porumb. Pentru porumb încă nu se cunosc cu exactitate toți factorii implicați în formarea toxinelor Fusarium, în special în ceea ce privește zearalenona și fumonisinele B1 și B2. Prin urmare, aplicarea nivelurilor maxime pentru porumb și produse pe bază de porumb a fost prevăzută numai începând cu data de 1 iulie 2007 pentru deoxinivalenol și zearalenonă și începând cu data de 1 octombrie 2007 pentru fumonisine B1 și B2, în cazul în care nu sunt stabilite alte niveluri maxime în baza a noi informații cu privire la incidența și formarea toxinelor înainte de această dată. Această perioadă de timp a permis operatorilor din sectorul alimentar cu activitate în lanțul cerealier să efectueze investigații cu privire la sursele de formare a acestor micotoxine cu scopul de a identifica măsurile administrative care trebuie adoptate pentru a preveni, pe cât posibil, apariția acestora. |
| --- | --- |

(4)

În 2005, au fost stabilite niveluri maxime pentru toxinele Fusarium din cereale și produse pe bază de cereale, inclusiv pentru porumb și produse pe bază de porumb. Pentru porumb încă nu se cunosc cu exactitate toți factorii implicați în formarea toxinelor Fusarium, în special în ceea ce privește zearalenona și fumonisinele B1 și B2. Prin urmare, aplicarea nivelurilor maxime pentru porumb și produse pe bază de porumb a fost prevăzută numai începând cu data de 1 iulie 2007 pentru deoxinivalenol și zearalenonă și începând cu data de 1 octombrie 2007 pentru fumonisine B1 și B2, în cazul în care nu sunt stabilite alte niveluri maxime în baza a noi informații cu privire la incidența și formarea toxinelor înainte de această dată. Această perioadă de timp a permis operatorilor din sectorul alimentar cu activitate în lanțul cerealier să efectueze investigații cu privire la sursele de formare a acestor micotoxine cu scopul de a identifica măsurile administrative care trebuie adoptate pentru a preveni, pe cât posibil, apariția acestora.

| (5) | Luând în considerare informațiile noi apărute după 2005, se impune modificarea nivelurilor maxime din porumb și produse pe bază de porumb, precum și a datei de aplicare a acestor niveluri. |
| --- | --- |

(5)

Luând în considerare informațiile noi apărute după 2005, se impune modificarea nivelurilor maxime din porumb și produse pe bază de porumb, precum și a datei de aplicare a acestor niveluri.

| (6) | Informații obținute recent arată că, datorită condițiilor meteorologice, s-au observat niveluri mai ridicate la recoltele de porumb din 2005 și 2006 decât la recoltele din 2003 și 2004, mai ales pentru zearalenonă și fumonisine, și într-o măsură mai mică pentru deoxinivalenol. În consecință, nivelurile prevăzute pentru zearalenonă și fumonisine nu pot fi respectate pentru porumb în anumite condiții meteorologice, chiar și atunci când se aplică, pe cât posibil, măsurile de prevenire. Prin urmare, nivelurile maxime trebuie modificate pentru a evita perturbarea pieței, menținând în același timp un nivel înalt de protecție a sănătății publice prin asigurarea unui nivel de expunere a populației semnificativ mai mic decât valoarea maximă recomandată. |
| --- | --- |

(6)

Informații obținute recent arată că, datorită condițiilor meteorologice, s-au observat niveluri mai ridicate la recoltele de porumb din 2005 și 2006 decât la recoltele din 2003 și 2004, mai ales pentru zearalenonă și fumonisine, și într-o măsură mai mică pentru deoxinivalenol. În consecință, nivelurile prevăzute pentru zearalenonă și fumonisine nu pot fi respectate pentru porumb în anumite condiții meteorologice, chiar și atunci când se aplică, pe cât posibil, măsurile de prevenire. Prin urmare, nivelurile maxime trebuie modificate pentru a evita perturbarea pieței, menținând în același timp un nivel înalt de protecție a sănătății publice prin asigurarea unui nivel de expunere a populației semnificativ mai mic decât valoarea maximă recomandată.

| (7) | De asemenea, pentru a asigura o aplicare corectă și fără probleme a nivelurilor maxime, este necesar ca acestea să se aplice la toată recolta de porumb dintr-un sezon, precum și la produsele pe bază de porumb provenite din această recoltă. Din acest motiv, data aplicării trebuie să corespundă cu data începerii campaniei de comercializare pentru recolta din anul următor. Deoarece recoltarea porumbului în Europa începe de obicei la mijlocul lui septembrie și se încheie la sfârșitul lui octombrie, aceste niveluri ar trebui aplicate de la data de 1 octombrie 2007. |
| --- | --- |

(7)

De asemenea, pentru a asigura o aplicare corectă și fără probleme a nivelurilor maxime, este necesar ca acestea să se aplice la toată recolta de porumb dintr-un sezon, precum și la produsele pe bază de porumb provenite din această recoltă. Din acest motiv, data aplicării trebuie să corespundă cu data începerii campaniei de comercializare pentru recolta din anul următor. Deoarece recoltarea porumbului în Europa începe de obicei la mijlocul lui septembrie și se încheie la sfârșitul lui octombrie, aceste niveluri ar trebui aplicate de la data de 1 octombrie 2007.

| (8) | Având în vedere cele menționate anterior, prezentul regulament ar trebui să se aplice de la 1 iulie 2007. |
| --- | --- |

(8)

Având în vedere cele menționate anterior, prezentul regulament ar trebui să se aplice de la 1 iulie 2007.

| (9) | De asemenea, trebuie făcut un anumit număr de modificări tehnice minore. |
| --- | --- |

(9)

De asemenea, trebuie făcut un anumit număr de modificări tehnice minore.

| (10) | Este important să se prevadă că nivelul maxim nu se aplică porumbului neprocesat destinat procesării prin măcinare umedă (producție de amidon). Într-adevăr, s-a dovedit științific faptul că toxinele Fusarium fie nu au fost detectate, fie au fost prezente în cantitate foarte mică în amidonul de porumb, indiferent de nivelul toxinelor Fusarium prezente în porumbul neprocesat. Cu toate acestea, pentru a asigura protecția sănătății publice și a sănătății animale, operatorii din domeniul măcinării umede trebuie să monitorizeze intensiv subprodusele rezultate în urma măcinării umede destinate hranei animalelor, pentru a asigura conformitatea cu valorile menționate în Recomandarea 2006/576/CE a Comisiei din 17 august 2006 privind prezența deoxinivalenolului, a zearalenonei, a ochratoxinei A, a T-2 și HT-2 și a fumonisinelor în produsele destinate hranei animalelor (4). |
| --- | --- |

(10)

Este important să se prevadă că nivelul maxim nu se aplică porumbului neprocesat destinat procesării prin măcinare umedă (producție de amidon). Într-adevăr, s-a dovedit științific faptul că toxinele Fusarium fie nu au fost detectate, fie au fost prezente în cantitate foarte mică în amidonul de porumb, indiferent de nivelul toxinelor Fusarium prezente în porumbul neprocesat. Cu toate acestea, pentru a asigura protecția sănătății publice și a sănătății animale, operatorii din domeniul măcinării umede trebuie să monitorizeze intensiv subprodusele rezultate în urma măcinării umede destinate hranei animalelor, pentru a asigura conformitatea cu valorile menționate în Recomandarea 2006/576/CE a Comisiei din 17 august 2006 privind prezența deoxinivalenolului, a zearalenonei, a ochratoxinei A, a T-2 și HT-2 și a fumonisinelor în produsele destinate hranei animalelor (4).

| (11) | Prin procesul de măcinare uscată se pot obține, din același lot de porumb neprocesat, fracțiuni cu particule de dimensiuni diferite. S-a dovedit științific că fracțiunile cu particule de dimensiuni mai mici conțin o cantitate mai mare de toxine Fusarium decât fracțiunile cu particule de dimensiuni mai mari. Fracțiunile rezultate din măcinarea porumbului se clasifică diferit în Nomenclatura combinată, în funcție de dimensiunea particulelor, pe baza vitezei de trecere printr-o sită cu dimensiunea ochiurilor de 500 de microni. Se vor stabili niveluri maxime diferite pentru fracțiunile mai mici și mai mari de 500 de microni, pentru a ține cont de nivelul de contaminare diferit al diferitelor fracțiuni. |
| --- | --- |

(11)

Prin procesul de măcinare uscată se pot obține, din același lot de porumb neprocesat, fracțiuni cu particule de dimensiuni diferite. S-a dovedit științific că fracțiunile cu particule de dimensiuni mai mici conțin o cantitate mai mare de toxine Fusarium decât fracțiunile cu particule de dimensiuni mai mari. Fracțiunile rezultate din măcinarea porumbului se clasifică diferit în Nomenclatura combinată, în funcție de dimensiunea particulelor, pe baza vitezei de trecere printr-o sită cu dimensiunea ochiurilor de 500 de microni. Se vor stabili niveluri maxime diferite pentru fracțiunile mai mici și mai mari de 500 de microni, pentru a ține cont de nivelul de contaminare diferit al diferitelor fracțiuni.

| (12) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, |
| --- | --- |

(12)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Regulamentul (CE) nr. 1881/2006 se modifică după cum urmează:

| 1. | La articolul 11, litera (b) se înlocuiește cu următorul text:






  „(b) | 1 octombrie 2007, în ceea ce privește nivelurile maxime pentru deoxinivalenol și zearalenonă prevăzute la punctele 2.4.3, 2.4.8, 2.4.9, 2.5.2, 2.5.4, 2.5.6, 2.5.8, 2.5.9 și 2.5.10 din anexă;” |
| --- | --- | --- |

1.

La articolul 11, litera (b) se înlocuiește cu următorul text:

„(b)

1 octombrie 2007, în ceea ce privește nivelurile maxime pentru deoxinivalenol și zearalenonă prevăzute la punctele 2.4.3, 2.4.8, 2.4.9, 2.5.2, 2.5.4, 2.5.6, 2.5.8, 2.5.9 și 2.5.10 din anexă;”

| 2. | Secțiunea 2 din anexă se modifică după cum urmează:






  (a) | mențiunile cu privire la deoxinivalenol (2.4), zearalenonă (2.5) și fumonisine (2.6) se înlocuiesc cu mențiunile din anexa la prezentul regulament; |
| --- | --- | --- |

2.

Secțiunea 2 din anexă se modifică după cum urmează:

(a)

mențiunile cu privire la deoxinivalenol (2.4), zearalenonă (2.5) și fumonisine (2.6) se înlocuiesc cu mențiunile din anexa la prezentul regulament;

| (b) | textul notei de subsol 20 se înlocuiește cu „Nivelul maxim se aplică de la 1 octombrie 2007.” |
| --- | --- |

(b)

textul notei de subsol 20 se înlocuiește cu „Nivelul maxim se aplică de la 1 octombrie 2007.”

| (c) | nota de subsol 21 se elimină. |
| --- | --- |

(c)

nota de subsol 21 se elimină.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Se aplică de la 1 iulie 2007.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 28 septembrie 2007.

Pentru Comisie

Markos KYPRIANOU

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 37, 13.2.1993, p. 1. Regulament, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1882/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 284, 31.10.2003, p. 1).

1

(2)  JO L 364, 20.12.2006, p. 5.

2

(3)  JO L 234, 29.8.2006, p. 35.

3

(4)  JO L 229, 23.8.2006, p. 7.

4

---

ANEXĂ

| „2.4. | Deoxinivalenol (17) | |
| --- | --- | --- |
| 2.4.1. | Cereale neprocesate (18) (19), altele decât grâul dur, ovăzul și porumbul | 1 250 |
| 2.4.2. | Grâu dur și ovăz neprocesate (18) (19) | 1 750 |
| 2.4.3. | Porumb neprelucrat (18), cu excepția porumbului neprocesat destinat procesării prin măcinare umedă (1) | 1 750 (20) |
| 2.4.4. | Cereale destinate consumului uman direct, făină de cereale, tărâțe și germeni sub formă de produse finale comercializate pentru consum uman direct, cu excepția alimentelor menționate la punctele 2.4.7, 2.4.8 și 2.4.9 | 750 |
| 2.4.5. | Paste făinoase (uscate) (22) | 750 |
| 2.4.6. | Pâine (inclusiv produse de panificație), produse de patiserie, biscuiți, snackuri și cereale pentru micul dejun | 500 |
| 2.4.7. | Produse alimentare pe bază de cereale și alimente pentru copii destinate sugarilor și copiilor de vârstă mică (3) (7) | 200 |
| 2.4.8. | Fracțiuni rezultate din măcinarea porumbului cu dimensiunea particulelor > 500 microni, clasificate la codul NC 1103 13 sau 1103 20 40, și alte produse rezultate din măcinarea porumbului cu dimensiunea particulelor > 500 microni și care nu se folosesc pentru consumul uman direct, clasificate la codul NC 1904 10 10 | 750 (20) |
| 2.4.9. | Fracțiuni rezultate din măcinarea porumbului cu dimensiunea particulelor ≤ 500 microni, clasificate la codul NC 1102 20, și alte produse rezultate din măcinarea porumbului cu dimensiunea particulelor ≤ 500 microni și care nu se folosesc pentru consumul uman direct, clasificate la codul NC 1904 10 10 | 1 250 (20) |
| 2.5. | Zearalenonă (17) | |
| 2.5.1. | Cereale neprocesate (18) (19), altele decât porumbul | 100 |
| 2.5.2. | Porumb neprocesat (18), cu excepția porumbului neprocesat destinat prelucrării prin măcinare umedă (1) | 350 (20) |
| 2.5.3. | Cereale destinate consumului uman direct, făină de cereale, tărâțe și germeni ca produse finale comercializate pentru consumul uman direct, cu excepția produselor alimentare menționate la punctele 2.5.6, 2.5.7, 2.5.8, 2.5.9 și 2.5.10 | 75 |
| 2.5.4. | Ulei de porumb rafinat | 400 (20) |
| 2.5.5. | Pâine (inclusiv produse mici de panificație), produse de patiserie, biscuiți, snackuri și cereale pentru micul dejun, cu excepția snackurilor pe bază de porumb și a cerealelor pentru micul dejun pe bază de porumb | 50 |
| 2.5.6. | Porumb destinat consumului uman direct, snackuri pe bază de porumb și cereale pentru micul dejun pe bază de porumb | 100 (20) |
| 2.5.7. | Produse alimentare pe bază de cereale procesate (cu excepția produselor alimentare pe bază de porumb procesat) și alimente pentru copii destinate sugarilor și copiilor de vârstă mică (3) (7) | 20 |
| 2.5.8. | Produse alimentare pe bază de porumb procesat destinate sugarilor și copiilor de vârstă mică (3) (7) | 20 (20) |
| 2.5.9. | Fracțiuni rezultate din măcinarea porumbului cu dimensiunea particulelor > 500 microni, clasificate la codul NC 1103 13 sau 1103 20 40, și alte produse rezultate din măcinarea porumbului cu dimensiunea particulelor > 500 microni și care nu se folosesc pentru consumul uman direct, clasificate la codul NC 1904 10 10 | 200 (20) |
| 2.5.10. | Fracțiuni rezultate din măcinarea porumbului cu dimensiunea particulelor ≤ 500 microni, clasificate la codul NC 1102 20, și alte produse rezultate din măcinarea porumbului cu dimensiunea particulelor ≤ 500 microni și care nu se folosesc pentru consumul uman direct, clasificate la codul NC 1904 10 10 | 300 (20) |
| 2.6. | Fumonisine | Suma B1 + B2 |
| 2.6.1. | Porumb neprocesat (18), cu excepția porumbului neprocesat destinat procesării prin măcinare umedă (1) | 4 000 (23) |
| 2.6.2. | Porumb destinat consumului uman direct, produse alimentare pe bază de porumb destinate consumului uman direct, cu excepția produselor alimentare menționate la punctele 2.6.3 și 2.6.4 | 1 000 (23) |
| 2.6.3. | Cereale pentru micul dejun pe bază de porumb și snackuri pe bază de porumb | 800 (23) |
| 2.6.4. | Produse alimentare pe bază de porumb procesat și alimente pentru copii destinate sugarilor și copiilor de vârstă mică (3) (7) | 200 (23) |
| 2.6.5. | Fracțiuni rezultate din măcinarea porumbului cu dimensiunea particulelor > 500 microni, clasificate la codul NC 1103 13 sau 1103 20 40, și alte produse rezultate din măcinarea porumbului cu dimensiunea particulelor > 500 microni și care nu se folosesc pentru consumul uman direct, clasificate la codul NC 1904 10 10 | 1 400 (23) |
| 2.6.6. | Fracțiuni rezultate din măcinarea porumbului cu dimensiunea particulelor ≤ 500 microni, clasificate la codul NC 1102 20, și alte produse rezultate din măcinarea porumbului cu dimensiunea particulelor ≤ 500 microni și care nu se folosesc pentru consumul uman direct, clasificate la codul NC 1904 10 10 | 2 000 (23) |

„2.4.

Deoxinivalenol (17)

2.4.1.

Cereale neprocesate (18) (19), altele decât grâul dur, ovăzul și porumbul

1 250

2.4.2.

Grâu dur și ovăz neprocesate (18) (19)

1 750

2.4.3.

Porumb neprelucrat (18), cu excepția porumbului neprocesat destinat procesării prin măcinare umedă (1)

1 750 (20)

2.4.4.

Cereale destinate consumului uman direct, făină de cereale, tărâțe și germeni sub formă de produse finale comercializate pentru consum uman direct, cu excepția alimentelor menționate la punctele 2.4.7, 2.4.8 și 2.4.9

750

2.4.5.

Paste făinoase (uscate) (22)

750

2.4.6.

Pâine (inclusiv produse de panificație), produse de patiserie, biscuiți, snackuri și cereale pentru micul dejun

500

2.4.7.

Produse alimentare pe bază de cereale și alimente pentru copii destinate sugarilor și copiilor de vârstă mică (3) (7)

200

2.4.8.

Fracțiuni rezultate din măcinarea porumbului cu dimensiunea particulelor > 500 microni, clasificate la codul NC 1103 13 sau 1103 20 40, și alte produse rezultate din măcinarea porumbului cu dimensiunea particulelor > 500 microni și care nu se folosesc pentru consumul uman direct, clasificate la codul NC 1904 10 10

750 (20)

2.4.9.

Fracțiuni rezultate din măcinarea porumbului cu dimensiunea particulelor ≤ 500 microni, clasificate la codul NC 1102 20, și alte produse rezultate din măcinarea porumbului cu dimensiunea particulelor ≤ 500 microni și care nu se folosesc pentru consumul uman direct, clasificate la codul NC 1904 10 10

1 250 (20)

2.5.

Zearalenonă (17)

2.5.1.

Cereale neprocesate (18) (19), altele decât porumbul

100

2.5.2.

Porumb neprocesat (18), cu excepția porumbului neprocesat destinat prelucrării prin măcinare umedă (1)

350 (20)

2.5.3.

Cereale destinate consumului uman direct, făină de cereale, tărâțe și germeni ca produse finale comercializate pentru consumul uman direct, cu excepția produselor alimentare menționate la punctele 2.5.6, 2.5.7, 2.5.8, 2.5.9 și 2.5.10

75

2.5.4.

Ulei de porumb rafinat

400 (20)

2.5.5.

Pâine (inclusiv produse mici de panificație), produse de patiserie, biscuiți, snackuri și cereale pentru micul dejun, cu excepția snackurilor pe bază de porumb și a cerealelor pentru micul dejun pe bază de porumb

50

2.5.6.

Porumb destinat consumului uman direct, snackuri pe bază de porumb și cereale pentru micul dejun pe bază de porumb

100 (20)

2.5.7.

Produse alimentare pe bază de cereale procesate (cu excepția produselor alimentare pe bază de porumb procesat) și alimente pentru copii destinate sugarilor și copiilor de vârstă mică (3) (7)

20

2.5.8.

Produse alimentare pe bază de porumb procesat destinate sugarilor și copiilor de vârstă mică (3) (7)

20 (20)

2.5.9.

Fracțiuni rezultate din măcinarea porumbului cu dimensiunea particulelor > 500 microni, clasificate la codul NC 1103 13 sau 1103 20 40, și alte produse rezultate din măcinarea porumbului cu dimensiunea particulelor > 500 microni și care nu se folosesc pentru consumul uman direct, clasificate la codul NC 1904 10 10

200 (20)

2.5.10.

Fracțiuni rezultate din măcinarea porumbului cu dimensiunea particulelor ≤ 500 microni, clasificate la codul NC 1102 20, și alte produse rezultate din măcinarea porumbului cu dimensiunea particulelor ≤ 500 microni și care nu se folosesc pentru consumul uman direct, clasificate la codul NC 1904 10 10

300 (20)

2.6.

Fumonisine

Suma B1 + B2

2.6.1.

Porumb neprocesat (18), cu excepția porumbului neprocesat destinat procesării prin măcinare umedă (1)

4 000 (23)

2.6.2.

Porumb destinat consumului uman direct, produse alimentare pe bază de porumb destinate consumului uman direct, cu excepția produselor alimentare menționate la punctele 2.6.3 și 2.6.4

1 000 (23)

2.6.3.

Cereale pentru micul dejun pe bază de porumb și snackuri pe bază de porumb

800 (23)

2.6.4.

Produse alimentare pe bază de porumb procesat și alimente pentru copii destinate sugarilor și copiilor de vârstă mică (3) (7)

200 (23)

2.6.5.

Fracțiuni rezultate din măcinarea porumbului cu dimensiunea particulelor > 500 microni, clasificate la codul NC 1103 13 sau 1103 20 40, și alte produse rezultate din măcinarea porumbului cu dimensiunea particulelor > 500 microni și care nu se folosesc pentru consumul uman direct, clasificate la codul NC 1904 10 10

1 400 (23)

2.6.6.

Fracțiuni rezultate din măcinarea porumbului cu dimensiunea particulelor ≤ 500 microni, clasificate la codul NC 1102 20, și alte produse rezultate din măcinarea porumbului cu dimensiunea particulelor ≤ 500 microni și care nu se folosesc pentru consumul uman direct, clasificate la codul NC 1904 10 10

2 000 (23)

---

(1)  Excepția se aplică numai porumbului destinat procesului de măcinare umedă (producție de amidon) și care este identificat clar în acest sens, de exemplu, prin etichetare sau destinație.”

1

---

| 29.9.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 255/18 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 255/18

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 1127/2007 AL COMISIEI

din 28 septembrie 2007

de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 3149/92 de stabilire a normelor de punere în aplicare a furnizării de alimente din stocurile de intervenție pentru persoanele cele mai defavorizate din Comunitate

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CEE) nr. 3730/87 al Consiliului din 10 decembrie 1987 de stabilire a normelor generale aplicabile operațiunilor de furnizare către anumite organizații a unor produse alimentare provenind din stocurile de intervenție și destinate distribuirii către persoanele cele mai defavorizate din Comunitate (1), în special articolul 6,

întrucât:

| (1) | În ultimii ani, distribuirea gratuită de produse alimentare, desfășurată în conformitate cu Regulamentul (CEE) nr. 3730/87, s-a dovedit a fi o mare reușită și a avut o mare valoare pentru beneficiarii dintr-un număr tot mai mare de state membre participante. Cu toate acestea, operațiunile de audit au demonstrat necesitatea unor modificări de redactare a Regulamentului (CEE) nr. 3149/92 al Comisiei (2). În plus, circumstanțele de funcționare a pieței agricole s-au schimbat și astfel a apărut necesitatea unor adaptări ale normelor de aplicare a programului. |
| --- | --- |

(1)

În ultimii ani, distribuirea gratuită de produse alimentare, desfășurată în conformitate cu Regulamentul (CEE) nr. 3730/87, s-a dovedit a fi o mare reușită și a avut o mare valoare pentru beneficiarii dintr-un număr tot mai mare de state membre participante. Cu toate acestea, operațiunile de audit au demonstrat necesitatea unor modificări de redactare a Regulamentului (CEE) nr. 3149/92 al Comisiei (2). În plus, circumstanțele de funcționare a pieței agricole s-au schimbat și astfel a apărut necesitatea unor adaptări ale normelor de aplicare a programului.

| (2) | La articolul 1 alineatul (1) din Regulamentul (CEE) nr. 3149/92 se stabilește data de 15 februarie ca dată limită până la care statele membre care doresc să participe la următorul plan anual de distribuire a produselor alimentare în beneficiul celor mai defavorizate persoane din Comunitate trebuie să informeze Comisia în acest sens. În vederea facilitării planificărilor bugetare, această dată trebuie devansată pentru 1 februarie. |
| --- | --- |

(2)

La articolul 1 alineatul (1) din Regulamentul (CEE) nr. 3149/92 se stabilește data de 15 februarie ca dată limită până la care statele membre care doresc să participe la următorul plan anual de distribuire a produselor alimentare în beneficiul celor mai defavorizate persoane din Comunitate trebuie să informeze Comisia în acest sens. În vederea facilitării planificărilor bugetare, această dată trebuie devansată pentru 1 februarie.

| (3) | La articolul 3 alineatul (2), primul, al doilea și al treilea paragraf din Regulamentul (CEE) nr. 3149/92 sunt prevăzute anumite termene limită pentru operațiunile de scoatere a produselor din stocurile de intervenție, pe care statul membru declarat ofertant câștigător trebuie să le respecte. În vederea accentuării necesității de a respecta aceste termene limită, trebuie precizat faptul că, în cazul depășirii termenelor limită, cheltuielile de stocare nu mai sunt suportate din bugetul comunitar. La articolul 3 alineatul (2) al patrulea paragraf, regulamentul în cauză prevede, în cazul retragerii produselor care fac obiectul intervenției, un termen limită de 60 de zile din momentul adjudecării pieței de către ofertantul declarat câștigător. Dat fiind faptul că anumite versiuni lingvistice nu sunt foarte clare în ceea ce privește actul care reglementează termenul limită menționat anterior, este necesară redactarea cât mai exactă a acestei dispoziții. |
| --- | --- |

(3)

La articolul 3 alineatul (2), primul, al doilea și al treilea paragraf din Regulamentul (CEE) nr. 3149/92 sunt prevăzute anumite termene limită pentru operațiunile de scoatere a produselor din stocurile de intervenție, pe care statul membru declarat ofertant câștigător trebuie să le respecte. În vederea accentuării necesității de a respecta aceste termene limită, trebuie precizat faptul că, în cazul depășirii termenelor limită, cheltuielile de stocare nu mai sunt suportate din bugetul comunitar. La articolul 3 alineatul (2) al patrulea paragraf, regulamentul în cauză prevede, în cazul retragerii produselor care fac obiectul intervenției, un termen limită de 60 de zile din momentul adjudecării pieței de către ofertantul declarat câștigător. Dat fiind faptul că anumite versiuni lingvistice nu sunt foarte clare în ceea ce privește actul care reglementează termenul limită menționat anterior, este necesară redactarea cât mai exactă a acestei dispoziții.

| (4) | Regulamentul (CEE) nr. 3149/92 nu prevede un termen limită pentru operațiunile de mobilizare a produselor pe piață în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) literele (c) și (d). Aceste operațiuni se pot așadar desfășura până la sfârșitul perioadei de execuție a programului. Trebuie stabilit un termen limită de desfășurare a acestor operațiuni, care să permită asigurarea coerenței cu anul bugetar. De asemenea, ar trebui ca, în cadrul operațiunilor în cauză, să se prevadă anumite dispoziții referitoare la garanții, astfel încât să se asigure o bună execuție a contractului de furnizare. |
| --- | --- |

(4)

Regulamentul (CEE) nr. 3149/92 nu prevede un termen limită pentru operațiunile de mobilizare a produselor pe piață în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) literele (c) și (d). Aceste operațiuni se pot așadar desfășura până la sfârșitul perioadei de execuție a programului. Trebuie stabilit un termen limită de desfășurare a acestor operațiuni, care să permită asigurarea coerenței cu anul bugetar. De asemenea, ar trebui ca, în cadrul operațiunilor în cauză, să se prevadă anumite dispoziții referitoare la garanții, astfel încât să se asigure o bună execuție a contractului de furnizare.

| (5) | Dat fiind faptul că posibilitatea de a obține produse agricole transformate sau produse alimentare pe piață, prin furnizarea contra plată de produse care provin din stocurile de intervenție, este prevăzută la articolul 4 alineatul (2) litera (a) al doilea paragraf a treia liniuță din Regulamentul (CEE) nr. 3149/92, ar trebui să se precizeze că această posibilitate face parte din execuția normală a planului. În vederea reducerii substanțiale a cantității de produse disponibile în stocurile de intervenție, este necesar să se prevadă că este suficient ca produsele alimentare obținute să includă un ingredient aparținând aceluiași grup de produse ca și produsul de intervenție. |
| --- | --- |

(5)

Dat fiind faptul că posibilitatea de a obține produse agricole transformate sau produse alimentare pe piață, prin furnizarea contra plată de produse care provin din stocurile de intervenție, este prevăzută la articolul 4 alineatul (2) litera (a) al doilea paragraf a treia liniuță din Regulamentul (CEE) nr. 3149/92, ar trebui să se precizeze că această posibilitate face parte din execuția normală a planului. În vederea reducerii substanțiale a cantității de produse disponibile în stocurile de intervenție, este necesar să se prevadă că este suficient ca produsele alimentare obținute să includă un ingredient aparținând aceluiași grup de produse ca și produsul de intervenție.

| (6) | Pentru a răspunde mai bine cererii organizațiilor de caritate și pentru a diversifica gama de produse alimentare furnizate, s-a prevăzut ca produsele scoase din stocurile de intervenție să poată fi încorporate în alte produse în vederea fabricării de produse alimentare. În vederea reducerii substanțiale a diversității produselor de intervenție disponibile în stoc, trebuie anulată obligativitatea respectării unui conținut minim de produse de intervenție în produsul final. |
| --- | --- |

(6)

Pentru a răspunde mai bine cererii organizațiilor de caritate și pentru a diversifica gama de produse alimentare furnizate, s-a prevăzut ca produsele scoase din stocurile de intervenție să poată fi încorporate în alte produse în vederea fabricării de produse alimentare. În vederea reducerii substanțiale a diversității produselor de intervenție disponibile în stoc, trebuie anulată obligativitatea respectării unui conținut minim de produse de intervenție în produsul final.

| (7) | La articolul 4 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CEE) nr. 3149/92 se prevede posibilitatea mobilizării pe piață a unui produs aparținând aceluiași grup de produse ca și produsul temporar indisponibil în stocurile de intervenție. Articolul 4 alineatul (2) litera (a) a treia liniuță din regulamentul în cauză permite obținerea pe piață a produselor agricole transformate sau a produselor alimentare prin furnizarea contra plată de produse de intervenție aparținând aceluiași grup de produse. Ar trebui ca normele referitoare la transformarea produsului de intervenție, prevăzute la articolul 4 alineatul (2a) din regulamentul în cauză să includă aceste posibilități. Cu aceeași ocazie și în scopul clarității, este necesară modificarea structurii articolului 4 alineatul (1). |
| --- | --- |

(7)

La articolul 4 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CEE) nr. 3149/92 se prevede posibilitatea mobilizării pe piață a unui produs aparținând aceluiași grup de produse ca și produsul temporar indisponibil în stocurile de intervenție. Articolul 4 alineatul (2) litera (a) a treia liniuță din regulamentul în cauză permite obținerea pe piață a produselor agricole transformate sau a produselor alimentare prin furnizarea contra plată de produse de intervenție aparținând aceluiași grup de produse. Ar trebui ca normele referitoare la transformarea produsului de intervenție, prevăzute la articolul 4 alineatul (2a) din regulamentul în cauză să includă aceste posibilități. Cu aceeași ocazie și în scopul clarității, este necesară modificarea structurii articolului 4 alineatul (1).

| (8) | În vederea clarificării metodei de aplicare a dispozițiilor privind eliberarea de garanții în cazul nerespectării cerinței secundare, ar trebui definite normele de aplicare a reducerilor, în conformitate cu articolul 23 alineatul (2) litera (a) și litera (b) a treia liniuță din Regulamentul (CEE) nr. 2220/85 al Comisiei din 22 iulie 1985 de stabilire a normelor comune de aplicare a regimului de garanții pentru produsele agricole (3). |
| --- | --- |

(8)

În vederea clarificării metodei de aplicare a dispozițiilor privind eliberarea de garanții în cazul nerespectării cerinței secundare, ar trebui definite normele de aplicare a reducerilor, în conformitate cu articolul 23 alineatul (2) litera (a) și litera (b) a treia liniuță din Regulamentul (CEE) nr. 2220/85 al Comisiei din 22 iulie 1985 de stabilire a normelor comune de aplicare a regimului de garanții pentru produsele agricole (3).

| (9) | În conformitate cu articolul 4 alineatul (4) al doilea paragraf din Regulamentul (CEE) nr. 3149/92, statele membre sunt obligate să trimită Comisiei modelele cererilor de ofertă, înainte de începutul perioadei de execuție a planului. Această obligativitate complică inutil gestionarea sistemului și trebuie eliminată. |
| --- | --- |

(9)

În conformitate cu articolul 4 alineatul (4) al doilea paragraf din Regulamentul (CEE) nr. 3149/92, statele membre sunt obligate să trimită Comisiei modelele cererilor de ofertă, înainte de începutul perioadei de execuție a planului. Această obligativitate complică inutil gestionarea sistemului și trebuie eliminată.

| (10) | Ca urmare a modificărilor survenite în textul articolului 2 alineatul (3) din Regulamentul (CEE) nr. 3149/92, este necesar ca, în scopul clarității, anumite trimiteri făcute cu privire la alineatul în cauză să fie adaptate. |
| --- | --- |

(10)

Ca urmare a modificărilor survenite în textul articolului 2 alineatul (3) din Regulamentul (CEE) nr. 3149/92, este necesar ca, în scopul clarității, anumite trimiteri făcute cu privire la alineatul în cauză să fie adaptate.

| (11) | Articolul 7 din Regulamentul (CEE) nr. 3149/92 stabilește modalitățile care trebuie urmate în caz de transfer. Având în vedere faptul că transferurile necesită o strânsă cooperare între statul membru destinatar și statul membru furnizor, ar trebui ca statul membru furnizor să faciliteze într-o măsură cât mai mare desfășurarea operațiunilor în cauză, astfel încât termenele limită prevăzute la articolul 3 alineatul (2) din regulamentul în cauză să poată fi respectate și pentru ca operațiunile să poată fi efectuate conform dispozițiilor articolului 2 din Regulamentul (CE) nr. 884/2006 al Comisiei din 21 iunie 2006 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1290/2005 al Consiliului, în ceea ce privește finanțarea din Fondul European de Garanție Agricolă (FEGA) a măsurilor de intervenție sub forma depozitării publice și contabilizarea operațiunilor de depozitare publică de către agențiile plătitoare ale statelor membre (4). În acest context, ar trebui precizat că prezentarea unui ordin de ridicare stabilit de agenția de intervenție a statului membru destinatar reprezintă documentul necesar punerii la dispoziția ofertantului declarat câștigător a produselor furnizate de către statul membru furnizor. În plus, în vederea asigurării controlului asupra operațiunii de scoatere din stocuri, este necesar să se prevadă ca agenția de intervenție a statului membru furnizor să informeze autoritatea competentă a statului membru destinatar cu privire la finalizarea operațiunii de scoatere din stoc. |
| --- | --- |

(11)

Articolul 7 din Regulamentul (CEE) nr. 3149/92 stabilește modalitățile care trebuie urmate în caz de transfer. Având în vedere faptul că transferurile necesită o strânsă cooperare între statul membru destinatar și statul membru furnizor, ar trebui ca statul membru furnizor să faciliteze într-o măsură cât mai mare desfășurarea operațiunilor în cauză, astfel încât termenele limită prevăzute la articolul 3 alineatul (2) din regulamentul în cauză să poată fi respectate și pentru ca operațiunile să poată fi efectuate conform dispozițiilor articolului 2 din Regulamentul (CE) nr. 884/2006 al Comisiei din 21 iunie 2006 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1290/2005 al Consiliului, în ceea ce privește finanțarea din Fondul European de Garanție Agricolă (FEGA) a măsurilor de intervenție sub forma depozitării publice și contabilizarea operațiunilor de depozitare publică de către agențiile plătitoare ale statelor membre (4). În acest context, ar trebui precizat că prezentarea unui ordin de ridicare stabilit de agenția de intervenție a statului membru destinatar reprezintă documentul necesar punerii la dispoziția ofertantului declarat câștigător a produselor furnizate de către statul membru furnizor. În plus, în vederea asigurării controlului asupra operațiunii de scoatere din stocuri, este necesar să se prevadă ca agenția de intervenție a statului membru furnizor să informeze autoritatea competentă a statului membru destinatar cu privire la finalizarea operațiunii de scoatere din stoc.

| (12) | Articolul 8a din Regulamentul (CEE) nr. 3149/92, care stabilește regulile de plată, nu oferă nicio indicație pentru cazurile de cereri de plată incomplete. Este necesară precizarea regulilor care trebuie respectate, precum și a sancțiunilor aplicabile în asemenea cazuri. În plus, este necesară prevederea măsurilor care trebuie luate de către Comunitate în cazul întârzierii efectuării plăților. |
| --- | --- |

(12)

Articolul 8a din Regulamentul (CEE) nr. 3149/92, care stabilește regulile de plată, nu oferă nicio indicație pentru cazurile de cereri de plată incomplete. Este necesară precizarea regulilor care trebuie respectate, precum și a sancțiunilor aplicabile în asemenea cazuri. În plus, este necesară prevederea măsurilor care trebuie luate de către Comunitate în cazul întârzierii efectuării plăților.

| (13) | Experiența a demonstrat că cetățenii Uniunii Europene nu sunt suficient de conștienți de rolul jucat de Comunitate în cazul ajutorului alimentar destinat populațiilor defavorizate. În consecință, este necesar să se prevadă afișarea pe ambalaje a drapelului Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(13)

Experiența a demonstrat că cetățenii Uniunii Europene nu sunt suficient de conștienți de rolul jucat de Comunitate în cazul ajutorului alimentar destinat populațiilor defavorizate. În consecință, este necesar să se prevadă afișarea pe ambalaje a drapelului Uniunii Europene.

| (14) | Este necesară o precizare referitoare la nivelurile lanțului de distribuție la care se aplică verificările prevăzute la articolul 9 alineatul (2) primul paragraf din Regulamentul (CEE) nr. 3149/92. În plus, este necesar să se precizeze sancțiunile care se impun în cazul neîndeplinirii obligațiilor sau al neregularităților comise de diferitele părți implicate în procesul de distribuție. |
| --- | --- |

(14)

Este necesară o precizare referitoare la nivelurile lanțului de distribuție la care se aplică verificările prevăzute la articolul 9 alineatul (2) primul paragraf din Regulamentul (CEE) nr. 3149/92. În plus, este necesar să se precizeze sancțiunile care se impun în cazul neîndeplinirii obligațiilor sau al neregularităților comise de diferitele părți implicate în procesul de distribuție.

| (15) | Regulamentul (CEE) nr. 3149/92 trebuie modificat în consecință. |
| --- | --- |

(15)

Regulamentul (CEE) nr. 3149/92 trebuie modificat în consecință.

| (16) | Comitetul de gestionare a cerealelor nu a emis niciun aviz în termenul stabilit de președinte, |
| --- | --- |

(16)

Comitetul de gestionare a cerealelor nu a emis niciun aviz în termenul stabilit de președinte,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Regulamentul (CEE) nr. 3149/92 se modifică după cum urmează:

| 1. | La articolul 1 alineatul (1), data de „15 februarie” se înlocuiește cu „1 februarie”. |
| --- | --- |

1.

La articolul 1 alineatul (1), data de „15 februarie” se înlocuiește cu „1 februarie”.

| 2. | Articolul 3 se modifică după cum urmează:






  (a) | la alineatul (2), al patrulea paragraf se înlocuiește cu următoarele paragrafe:
  „În cazul depășirii termenelor limită prevăzute la primul, al doilea și al treilea paragraf, cheltuielile de stocare a produselor de intervenție nu mai sunt suportate de către Comunitate. Prezenta dispoziție nu se aplică produselor care nu au fost retrase din stocurile de intervenție până la data de 30 septembrie a anului de execuție a planului.
  Produsele destinate retragerii trebuie scoase din stocurile de intervenție în termen de 60 de zile de la data semnării contractului de către ofertantul declarat câștigător al operațiunilor de furnizare sau, în cazul unor transferuri, în termen de 60 de zile de la data la care autoritatea competentă a statului membru furnizor a fost informată.”; |
| --- | --- | --- |

2.

Articolul 3 se modifică după cum urmează:

(a)

la alineatul (2), al patrulea paragraf se înlocuiește cu următoarele paragrafe:

„În cazul depășirii termenelor limită prevăzute la primul, al doilea și al treilea paragraf, cheltuielile de stocare a produselor de intervenție nu mai sunt suportate de către Comunitate. Prezenta dispoziție nu se aplică produselor care nu au fost retrase din stocurile de intervenție până la data de 30 septembrie a anului de execuție a planului.

Produsele destinate retragerii trebuie scoase din stocurile de intervenție în termen de 60 de zile de la data semnării contractului de către ofertantul declarat câștigător al operațiunilor de furnizare sau, în cazul unor transferuri, în termen de 60 de zile de la data la care autoritatea competentă a statului membru furnizor a fost informată.”;

| (b) | se introduce următorul alineat (2a):
  „(2a)   În cazul produselor care trebuie mobilizate pe piață în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) literele (c) și (d), operațiunile de plată pentru produsele care urmează a fi furnizate de operator trebuie finalizate înainte de data de 1 septembrie a anului de execuție a planului.”; |
| --- | --- |

(b)

se introduce următorul alineat (2a):

„(2a)   În cazul produselor care trebuie mobilizate pe piață în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) literele (c) și (d), operațiunile de plată pentru produsele care urmează a fi furnizate de operator trebuie finalizate înainte de data de 1 septembrie a anului de execuție a planului.”;

| 3. | Articolul 4 se modifică după cum urmează:






  (a) | alineatul (1) se înlocuiește cu următoarele alineate (1) și (1a):
  „(1)   Execuția planului presupune:






  (a) | furnizarea produselor preluate din stocurile de intervenție; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Articolul 4 se modifică după cum urmează:

(a)

alineatul (1) se înlocuiește cu următoarele alineate (1) și (1a):

„(1)   Execuția planului presupune:

(a)

furnizarea produselor preluate din stocurile de intervenție;

| (b) | furnizarea produselor mobilizate pe piața comunitară în conformitate cu dispozițiile prevăzute la articolul 2 alineatul (3) literele (c) și (d); |
| --- | --- |

(b)

furnizarea produselor mobilizate pe piața comunitară în conformitate cu dispozițiile prevăzute la articolul 2 alineatul (3) literele (c) și (d);

| (c) | furnizarea de produse agricole transformate sau de produse alimentare, disponibile sau care pot fi obținute pe piață prin furnizarea contra plată de produse care provin din stocurile de intervenție. |
| --- | --- |

(c)

furnizarea de produse agricole transformate sau de produse alimentare, disponibile sau care pot fi obținute pe piață prin furnizarea contra plată de produse care provin din stocurile de intervenție.

(1a)   Produsele mobilizate pe piață, menționate la alineatul (1) litera (b), trebuie să aparțină aceluiași grup de produse ca și produsul temporar indisponibil în stocurile de intervenție.

Cu toate acestea, în cazul în care nu există orez în stocurile de intervenție, Comisia poate autoriza scoaterea de cereale din stocurile de intervenție ca plată a furnizării de orez și de produse pe bază de orez mobilizate pe piață.

De asemenea, în cazul în care nu există cereale în stocurile de intervenție, Comisia poate autoriza scoaterea de orez din stocurile de intervenție ca plată a furnizării de cereale și de produse pe bază de cereale mobilizate pe piață.

Mobilizarea pe piață a unui produs dat poate fi pusă în aplicare numai în cazul în care operațiunile de furnizare care trebuie efectuate și care vizează întreaga cantitate de produse din același grup ce urmează a fi scoasă din stocurile de intervenție în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) punctul 1 litera (b), inclusiv cantitățile ce urmează a fi transferate în conformitate cu articolul 7, au fost atribuite în prealabil. Autoritatea națională competentă informează Comisia cu privire la declanșarea procedurilor de mobilizare pe piață.”;

| (b) | alineatul (2) se modifică după cum urmează:






  (i) | litera (a) se modifică după cum urmează:






  — | la al doilea paragraf, a treia liniuță se înlocuiește cu următorul text:






  „— | fie pentru cantitatea de produse agricole transformate sau de produse alimentare disponibile sau care pot fi obținute pe piață prin furnizarea ca plată a unor produse provenind din stocuri de intervenție; aceste produse alimentare trebuie să includă în compoziția lor un ingredient aparținând aceluiași grup de produse ca și produsul de intervenție furnizat ca plată.”; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(b)

alineatul (2) se modifică după cum urmează:

(i)

litera (a) se modifică după cum urmează:

—

la al doilea paragraf, a treia liniuță se înlocuiește cu următorul text:

„—

fie pentru cantitatea de produse agricole transformate sau de produse alimentare disponibile sau care pot fi obținute pe piață prin furnizarea ca plată a unor produse provenind din stocuri de intervenție; aceste produse alimentare trebuie să includă în compoziția lor un ingredient aparținând aceluiași grup de produse ca și produsul de intervenție furnizat ca plată.”;

| — | al cincilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:

  „Atunci când furnizarea presupune transformarea și/sau ambalarea produsului, oferta de participare la licitație menționează obligația adjudecatarului de a constitui, înainte de a prelua produsul, o garanție în beneficiul organismului de intervenție în conformitate cu titlul III din Regulamentul (CEE) nr. 2220/85 al Comisiei (5), cu o valoare egală cu prețul de intervenție care se aplică în ziua stabilită pentru preluare, majorat cu 10 %. Pentru aplicarea titlului V al regulamentului în cauză, cerința principală o constituie furnizarea produsului către destinația prevăzută. În cazul în care livrarea se efectuează după sfârșitul perioadei de execuție a planului prevăzută la articolul 3 alineatul (1), garanția obținută este echivalentă cu 15 % din cuantumul garantat. Din restul garanției se reține încă 2 % pentru fiecare zi de întârziere. Prezentul paragraf nu se aplică în cazul în care produsul retras din stocurile de intervenție este pus la dispoziția beneficiarului furnizării ca plată pentru o livrare deja efectuată. |
| --- | --- |

—

al cincilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„Atunci când furnizarea presupune transformarea și/sau ambalarea produsului, oferta de participare la licitație menționează obligația adjudecatarului de a constitui, înainte de a prelua produsul, o garanție în beneficiul organismului de intervenție în conformitate cu titlul III din Regulamentul (CEE) nr. 2220/85 al Comisiei (5), cu o valoare egală cu prețul de intervenție care se aplică în ziua stabilită pentru preluare, majorat cu 10 %. Pentru aplicarea titlului V al regulamentului în cauză, cerința principală o constituie furnizarea produsului către destinația prevăzută. În cazul în care livrarea se efectuează după sfârșitul perioadei de execuție a planului prevăzută la articolul 3 alineatul (1), garanția obținută este echivalentă cu 15 % din cuantumul garantat. Din restul garanției se reține încă 2 % pentru fiecare zi de întârziere. Prezentul paragraf nu se aplică în cazul în care produsul retras din stocurile de intervenție este pus la dispoziția beneficiarului furnizării ca plată pentru o livrare deja efectuată.

| (ii) | la litera (b) primul paragraf se adaugă următorul text:
  „Contractul de furnizare este atribuit ofertantului câștigător, cu condiția ca acesta să depună o garanție echivalentă cu 110 % din totalul ofertei sale și care a fost constituită în numele agenției de intervenție, în conformitate cu titlul III din Regulamentul (CEE) nr. 2220/85.”; |
| --- | --- |

(ii)

la litera (b) primul paragraf se adaugă următorul text:

„Contractul de furnizare este atribuit ofertantului câștigător, cu condiția ca acesta să depună o garanție echivalentă cu 110 % din totalul ofertei sale și care a fost constituită în numele agenției de intervenție, în conformitate cu titlul III din Regulamentul (CEE) nr. 2220/85.”;

| (c) | alineatul (2a) se înlocuiește cu următorul text:
  „(2a)   Produsele provenind din intervenție sau mobilizate pe piață conform articolului 2 alineatul (3) literele (c) și (d) sau alineatului (1) primul paragraf litera (c) din prezentul articol pot fi încorporate sau anexate altor produse mobilizate pe piață în vederea fabricării produselor alimentare care urmează să fie furnizate în scopul executării planului.”; |
| --- | --- |

(c)

alineatul (2a) se înlocuiește cu următorul text:

„(2a)   Produsele provenind din intervenție sau mobilizate pe piață conform articolului 2 alineatul (3) literele (c) și (d) sau alineatului (1) primul paragraf litera (c) din prezentul articol pot fi încorporate sau anexate altor produse mobilizate pe piață în vederea fabricării produselor alimentare care urmează să fie furnizate în scopul executării planului.”;

| (d) | la alineatul (4), se elimină al doilea paragraf. |
| --- | --- |

(d)

la alineatul (4), se elimină al doilea paragraf.

| 4. | Articolul 7 se modifică după cum urmează:






  (a) | la alineatul (2), a treia teză se înlocuiește cu următorul text:
  „Cheltuielile sunt compensate pe baza creditelor menționate la articolul 2 alineatul (3) punctul 2.”; |
| --- | --- | --- |

4.

Articolul 7 se modifică după cum urmează:

(a)

la alineatul (2), a treia teză se înlocuiește cu următorul text:

„Cheltuielile sunt compensate pe baza creditelor menționate la articolul 2 alineatul (3) punctul 2.”;

| (b) | alineatul (5) se înlocuiește cu următorul text:
  „(5)   În caz de transfer, statul membru destinatar informează statul membru furnizor cu privire la identitatea beneficiarului operațiunii.
  Agenția de intervenție din statul membru furnizor pune produsele la dispoziția beneficiarului furnizării sau la cea a reprezentantului autorizat al acestuia, pe baza prezentării unui bon de ridicare stabilit de agenția de intervenție a statului membru destinatar.
  Autoritatea competentă verifică dacă bunurile au fost asigurate în condiții corespunzătoare.
  Declarația de expediere emisă de către agenția de intervenție a statului membru furnizor trebuie să cuprindă una dintre mențiunile din anexa I.
  Agenția de intervenție a statului membru furnizor informează fără întârziere autoritatea competentă a statului membru destinatar cu privire la data finalizării operațiunii de retragere din stoc.
  Cheltuielile de transport în spațiul intracomunitar sunt plătite de statul membru destinatar al produselor respective pentru cantitățile primite efectiv.” |
| --- | --- |

(b)

alineatul (5) se înlocuiește cu următorul text:

„(5)   În caz de transfer, statul membru destinatar informează statul membru furnizor cu privire la identitatea beneficiarului operațiunii.

Agenția de intervenție din statul membru furnizor pune produsele la dispoziția beneficiarului furnizării sau la cea a reprezentantului autorizat al acestuia, pe baza prezentării unui bon de ridicare stabilit de agenția de intervenție a statului membru destinatar.

Autoritatea competentă verifică dacă bunurile au fost asigurate în condiții corespunzătoare.

Declarația de expediere emisă de către agenția de intervenție a statului membru furnizor trebuie să cuprindă una dintre mențiunile din anexa I.

Agenția de intervenție a statului membru furnizor informează fără întârziere autoritatea competentă a statului membru destinatar cu privire la data finalizării operațiunii de retragere din stoc.

Cheltuielile de transport în spațiul intracomunitar sunt plătite de statul membru destinatar al produselor respective pentru cantitățile primite efectiv.”

| 5. | La articolul 8a se adaugă următoarele paragrafe:
  „Cu toate acestea, termenul limită prevăzut la al doilea paragraf poate fi anulat prin intermediul unei înștiințări scrise adresate operatorului sau organizației desemnate să efectueze distribuția produselor, în cazul unor erori majore în documentele justificative. Termenul limită rămâne valabil începând cu data primirii documentelor solicitate, care trebuie transmise în termen de 30 de zile calendaristice. Dacă documentele nu sunt transmise în această perioadă, se va aplica reducerea menționată la primul paragraf.
  Cu excepția cazurilor de forță majoră și ținând cont de posibilitatea suspendării prevăzute la al treilea paragraf, nerespectarea termenului limită de două luni prevăzut la doilea paragraf duce la reducerea rambursării din partea statului membru conform normelor prevăzute la articolul 9 din Regulamentul (CE) nr. 883/2006 al Comisiei (6). |
| --- | --- |

5.

La articolul 8a se adaugă următoarele paragrafe:

„Cu toate acestea, termenul limită prevăzut la al doilea paragraf poate fi anulat prin intermediul unei înștiințări scrise adresate operatorului sau organizației desemnate să efectueze distribuția produselor, în cazul unor erori majore în documentele justificative. Termenul limită rămâne valabil începând cu data primirii documentelor solicitate, care trebuie transmise în termen de 30 de zile calendaristice. Dacă documentele nu sunt transmise în această perioadă, se va aplica reducerea menționată la primul paragraf.

Cu excepția cazurilor de forță majoră și ținând cont de posibilitatea suspendării prevăzute la al treilea paragraf, nerespectarea termenului limită de două luni prevăzut la doilea paragraf duce la reducerea rambursării din partea statului membru conform normelor prevăzute la articolul 9 din Regulamentul (CE) nr. 883/2006 al Comisiei (6).

6

| 6. | Articolul 9 se modifică după cum urmează:






  (a) | alineatul (1) litera (b) se înlocuiește cu următorul text:






  „(b) | mărfurile care nu se livrează în vrac beneficiarilor trebuie să prezinte pe ambalaj, într-un loc vizibil, mențiunea «ajutor CE», însoțită de afișarea drapelului Uniunii Europene, conform instrucțiunilor din anexa II;”; |
| --- | --- | --- | --- |

6.

Articolul 9 se modifică după cum urmează:

(a)

alineatul (1) litera (b) se înlocuiește cu următorul text:

„(b)

mărfurile care nu se livrează în vrac beneficiarilor trebuie să prezinte pe ambalaj, într-un loc vizibil, mențiunea «ajutor CE», însoțită de afișarea drapelului Uniunii Europene, conform instrucțiunilor din anexa II;”;

| (b) | la alineatul (2), primul paragraf se înlocuiește cu următorul text:
  (2)   „Autoritățile competente trebuie să efectueze controale, din momentul primirii produselor la scoaterea din stocurile de intervenție sau, după caz, odată cu mobilizarea produselor pe piață în conformitate cu articolul 2 alineatul 3 literele (c) și (d) sau cu articolul 4 alineatul (1) litera (c), în toate etapele procesului de execuție a planului și la toate nivelurile lanțului de distribuție. Controalele sunt efectuate pe toată durata execuției planului, în toate etapele, inclusiv cele desfășurate pe plan local.”; |
| --- | --- |

(b)

la alineatul (2), primul paragraf se înlocuiește cu următorul text:

(2)   „Autoritățile competente trebuie să efectueze controale, din momentul primirii produselor la scoaterea din stocurile de intervenție sau, după caz, odată cu mobilizarea produselor pe piață în conformitate cu articolul 2 alineatul 3 literele (c) și (d) sau cu articolul 4 alineatul (1) litera (c), în toate etapele procesului de execuție a planului și la toate nivelurile lanțului de distribuție. Controalele sunt efectuate pe toată durata execuției planului, în toate etapele, inclusiv cele desfășurate pe plan local.”;

| (c) | alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:
  „(3)   Statele membre iau toate măsurile necesare pentru a se asigura că planul este pus în aplicare în mod corespunzător, precum și pentru a anticipa și sancționa neregulile. În acest scop, statele membre pot în special să suspende participarea operatorilor la procedurile de licitație sau a organizațiilor desemnate să efectueze distribuția în cadrul planurilor anuale, în funcție de tipul și de gravitatea neîndeplinirii obligațiilor sau a neregulilor constatate.” |
| --- | --- |

(c)

alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

„(3)   Statele membre iau toate măsurile necesare pentru a se asigura că planul este pus în aplicare în mod corespunzător, precum și pentru a anticipa și sancționa neregulile. În acest scop, statele membre pot în special să suspende participarea operatorilor la procedurile de licitație sau a organizațiilor desemnate să efectueze distribuția în cadrul planurilor anuale, în funcție de tipul și de gravitatea neîndeplinirii obligațiilor sau a neregulilor constatate.”

| 7. | Anexa devine anexa I, iar titlul acesteia se înlocuiește cu textul următor: |
| --- | --- |

7.

Anexa devine anexa I, iar titlul acesteia se înlocuiește cu textul următor:

| 8. | Textul anexat la prezentul regulament se adaugă ca anexa II. |
| --- | --- |

8.

Textul anexat la prezentul regulament se adaugă ca anexa II.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a treia zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 28 septembrie 2007.

Pentru Comisie

Mariann FISCHER BOEL

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 352, 15.12.1987, p. 1. Regulament, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 2535/95 (JO L 260, 31.10.1995, p. 3).

1

(2)  JO L 313, 30.10.1992, p. 50. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 758/2007 (JO L 172, 30.6.2007, p. 47).

2

(3)  JO L 205, 3.8.1985, p. 5. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1913/2006 (JO L 365, 21.12.2006, p. 52).

3

(4)  JO L 171, 23.6.2006, p. 35. Regulament, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 721/2007 (JO L 164, 26.6.2007, p. 4).

4

(5)  JO L 205, 3.8.1985, p. 5.”;

5

(6)  JO L 171, 23.6.2006, p. 1.”

6

---

ANEXĂ

„ANEXA II

INSTRUCȚIUNI REFERITOARE LA CREAREA EMBLEMEI ȘI DEFINIREA CULORILOR STANDARDIZATE

1.   Descriere heraldică

Pe un fond azuriu se află douăsprezece stele aurii a câte cinci raze, ale căror vârfuri nu se ating.

2.   Descriere geometrică

Image

Emblema este reprezentată de un drapel dreptunghiular albastru a cărui lungime este echivalentă cu de trei ori lățimea. Douăsprezece stele aurite, situate la distanțe egale, formează un cerc imaginar, al cărui centru este reprezentat de punctul de intersecție al diagonalelor dreptunghiului. Raza cercului este egală cu o treime din înălțimea drapelului. Fiecare dintre stele are cinci colțuri situate pe circumferința unui cerc imaginar a cărui rază este egală cu a optsprezecea parte din înălțimea steagului. Toate stelele sunt dispuse vertical, adică au un colț vertical și două colțuri în linie dreaptă care formează un unghi drept cu catargul. Cercul este astfel dispus încât stelele să fie aranjate la fel ca cifrele de pe cadranul ceasornicului. Numărul stelelor este invariabil.

3.   Coloristică agreată

Emblema are următoarele culori: PANTONE REFLEX BLUE pentru suprafața dreptunghiului; PANTONE YELLOW pentru stele. Gama internațională PANTONE este foarte răspândită și ușor de procurat, chiar și de către amatori.

Reproducerea în tetracromie: În cazul utilizării procedeului tetracromiei, nu este posibilă utilizarea celor două culori standardizate. În consecință, ele trebuie recreate utilizându-se cele patru culori ale tetracromiei. PANTONE YELLOW se obține utilizând 100 % de «Process Yellow». Prin amestecul a 100 % de «Process Cyan» cu 80 % de «Process Magenta», se obține o culoare foarte asemănătoare cu PANTONE REFLEX BLUE.

Reproducere în monocromie: Dacă negrul este singura culoare disponibilă, delimitați suprafața dreptunghiului cu ajutorul unei plase negre, în interiorul căreia introduceți stelele, de asemenea de culoare neagră, pe fond alb. Dacă albastru este singura culoare disponibilă (bineînțeles, trebuie să fie vorba de Reflex Blue), utilizați această culoare în proporție de 100 % pentru a crea fondul, cu stelele obținute în prealabil în negativ pe alb.

Reproducere pe un fond colorat: Emblema se reproduce de preferință pe un fond alb. Evitați fondurile de culori diferite și, în orice caz, de o tonalitate care nu se potrivește cu culoarea albastră. În cazul în care nu există nicio alternativă la fondul colorat, desenați o margine albă în jurul dreptunghiului, lățimea marginii fiind de 1/25 din înălțimea dreptunghiului.”

---

| 29.9.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 255/24 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 255/24

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 1128/2007 AL COMISIEI

din 28 septembrie 2007

de stabilire a taxelor la import în sectorul cerealelor aplicabile de la 1 octombrie 2007

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1784/2003 al Consiliului din 29 septembrie 2003 privind organizarea comună a piețelor în sectorul cerealelor (1),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1249/96 al Comisiei din 28 iunie 1996 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 1766/92 al Consiliului în ceea ce privește taxele de import în sectorul cerealelor (2), în special articolul 2 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Articolul 10 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1784/2003 al Consiliului stipulează că, pentru produsele având codurile NC 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (grâul comun de calitate superioară), 1002, ex 1005, cu excepția hibrizilor pentru sămânță și ex 1007, cu excepția hibrizilor destinați însămânțării, taxa la import este egală cu prețul de intervenție valabil pentru aceste produse la import, majorată cu 55 %, din care se deduce prețul la import CIF aplicabil expedierii în cauză. Cu toate acestea, această taxă nu poate depăși valoarea taxelor din Tariful Vamal Comun. |
| --- | --- |

(1)

Articolul 10 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1784/2003 al Consiliului stipulează că, pentru produsele având codurile NC 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (grâul comun de calitate superioară), 1002, ex 1005, cu excepția hibrizilor pentru sămânță și ex 1007, cu excepția hibrizilor destinați însămânțării, taxa la import este egală cu prețul de intervenție valabil pentru aceste produse la import, majorată cu 55 %, din care se deduce prețul la import CIF aplicabil expedierii în cauză. Cu toate acestea, această taxă nu poate depăși valoarea taxelor din Tariful Vamal Comun.

| (2) | Articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1784/2003 al Consiliului stipulează că, în scopul calculării taxei la import menționate la alineatul (2) din articolul de mai sus, aceasta se stabilește periodic pentru produsele în cauză în funcție de prețurile CIF reprezentative la import. |
| --- | --- |

(2)

Articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1784/2003 al Consiliului stipulează că, în scopul calculării taxei la import menționate la alineatul (2) din articolul de mai sus, aceasta se stabilește periodic pentru produsele în cauză în funcție de prețurile CIF reprezentative la import.

| (3) | În temeiul articolului 2 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1249/96, prețul folosit pentru calcularea taxei la import pentru produsele având codurile NC 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (grâu comun de calitate superioară), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 și 1007 00 90 este prețul CIF reprezentativ la import, stabilit zilnic, în conformitate cu metoda prevăzută la articolul 4 din regulamentul menționat anterior. |
| --- | --- |

(3)

În temeiul articolului 2 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1249/96, prețul folosit pentru calcularea taxei la import pentru produsele având codurile NC 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (grâu comun de calitate superioară), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 și 1007 00 90 este prețul CIF reprezentativ la import, stabilit zilnic, în conformitate cu metoda prevăzută la articolul 4 din regulamentul menționat anterior.

| (4) | Este necesar să se stabilească taxele la import pentru perioada începând cu 1 octombrie 2007, aplicabile până la stabilirea și intrarea în vigoare a unei noi taxe, |
| --- | --- |

(4)

Este necesar să se stabilească taxele la import pentru perioada începând cu 1 octombrie 2007, aplicabile până la stabilirea și intrarea în vigoare a unei noi taxe,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Începând cu 1 octombrie 2007, taxele la import în sectorul cerealelor menționate la articolul 10 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1784/2003 al Consiliului se stabilesc în anexa I la prezentul regulament în baza elementelor care figurează în anexa II.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 1 octombrie 2007.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 28 septembrie 2007.

Pentru Comisie

Jean-Luc DEMARTY

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 270, 21.10.2003, p. 78. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 735/2007 (JO L 169, 29.6.2007, p. 6).

1

(2)  JO L 161, 29.6.1996, p. 125. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1816/2005 (JO L 292, 8.11.2005, p. 5).

2

---

ANEXA I

Taxe la import pentru produsele prevăzute la articolul 10 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1784/2003 aplicabile de la 1 octombrie 2007

| Cod NC | Descrierea mărfurilor | Taxa la import (1)

  (în EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | GRÂU dur de calitate superioară | 0,00 |
| de calitate medie | 0,00 |
| de calitate inferioară | 0,00 |
| 1001 90 91 | GRÂU comun, pentru sămânță | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | GRÂU comun de calitate superioară, altul decât pentru sămânță | 0,00 |
| 1002 00 00 | SECARĂ | 0,00 |
| 1005 10 90 | PORUMB pentru sămânță, altul decât hibrid | 0,00 |
| 1005 90 00 | PORUMB, altul decât pentru sămânță (2) | 0,00 |
| 1007 00 90 | SORG cu boabe, altul decât hibrid, destinat însămânțării | 0,00 |

Cod NC

Descrierea mărfurilor

Taxa la import (1)

(în EUR/t)

1001 10 00

GRÂU dur de calitate superioară

0,00

de calitate medie

0,00

de calitate inferioară

0,00

1001 90 91

GRÂU comun, pentru sămânță

0,00

ex 1001 90 99

GRÂU comun de calitate superioară, altul decât pentru sămânță

0,00

1002 00 00

SECARĂ

0,00

1005 10 90

PORUMB pentru sămânță, altul decât hibrid

0,00

1005 90 00

PORUMB, altul decât pentru sămânță (2)

0,00

1007 00 90

SORG cu boabe, altul decât hibrid, destinat însămânțării

0,00

---

(1)  Pentru mărfurile care intră în Comunitate prin Oceanul Atlantic sau prin Canalul de Suez, importatorul poate beneficia, în aplicarea articolului 2 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1249/96 al Comisiei, de o reducere a taxelor, în valoare de:

| — | 3 EUR/t, dacă portul de descărcare se află la Marea Mediterană, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, dacă portul de descărcare se află la Marea Mediterană,

| — | 2 EUR/t, dacă portul de descărcare se află în Danemarca, Estonia, Irlanda, Letonia, Lituania, Polonia, Finlanda, Suedia, Regatul Unit sau pe coasta atlantică a Peninsulei Iberice. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, dacă portul de descărcare se află în Danemarca, Estonia, Irlanda, Letonia, Lituania, Polonia, Finlanda, Suedia, Regatul Unit sau pe coasta atlantică a Peninsulei Iberice.

(2)  Importatorul poate beneficia de o reducere forfetară de 24 EUR/t atunci când sunt îndeplinite condițiile stabilite la articolul 2 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1249/96 al Comisiei.

---

ANEXA II

Elemente pentru calcularea taxelor prevăzute în anexa I

14.9.2007-27.9.2007

| 1. | Valori medii pentru perioada de referință menționată la articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1249/96:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Grâu comun (1) | Porumb | Grâu dur de calitate superioară | Grâu dur de calitate medie (2) | Grâu dur de calitate inferioară (3) | Orz |
| Bursa | Minneapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Cotația | 231,04 | 102,89 | — | — | — | — |
| Prețul FOB USA | — | — | 299,04 | 289,04 | 269,04 | 172,28 |
| Primă pentru Golf | — | 16,20 | — | — | — | — |
| Primă pentru Marile Lacuri | 0,42 | — | — | — | — | — |

1.

Valori medii pentru perioada de referință menționată la articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1249/96:

(EUR/t)

Grâu comun (1)

Porumb

Grâu dur de calitate superioară

Grâu dur de calitate medie (2)

Grâu dur de calitate inferioară (3)

Orz

Bursa

Minneapolis

Chicago

—

—

—

—

Cotația

231,04

102,89

—

—

—

—

Prețul FOB USA

—

—

299,04

289,04

269,04

172,28

Primă pentru Golf

—

16,20

—

—

—

—

Primă pentru Marile Lacuri

0,42

—

—

—

—

—

| 2. | Valori medii pentru perioada de referință menționată la articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1249/96:






  Taxă de navlu: Golful Mexic–Rotterdam: | 44,83 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Taxă de navlu: Marile Lacuri–Rotterdam: | 42,73 EUR/t |

2.

Valori medii pentru perioada de referință menționată la articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1249/96:

Taxă de navlu: Golful Mexic–Rotterdam:

44,83 EUR/t

Taxă de navlu: Marile Lacuri–Rotterdam:

42,73 EUR/t

---

(1)  Primă pozitivă încorporată de 14 EUR/t [articolul 4 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1249/96].

(2)  Primă negativă de 10 EUR/t [articolul 4 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1249/96].

(3)  Primă negativă de 30 EUR/t [articolul 4 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1249/96].

---

| 29.9.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 255/27 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 255/27

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 1129/2007 AL COMISIEI

din 28 septembrie 2007

de stabilire a restituirilor aplicabile la exportul de cereale, de făină, de crupe și griș de grâu sau de secară

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1784/2003 al Consiliului din 29 septembrie 2003 privind organizarea comună a piețelor în sectorul cerealelor (1), în special articolul 13 alineatul (3),

întrucât:

| (1) | În temeiul articolului 13 din Regulamentul (CE) nr. 1784/2003, diferența dintre cotațiile sau prețurile de pe piața mondială ale produselor menționate la articolul 1 din regulamentul menționat anterior și prețurile acestor produse în Comunitate poate fi acoperită printr-o restituire la export. |
| --- | --- |

(1)

În temeiul articolului 13 din Regulamentul (CE) nr. 1784/2003, diferența dintre cotațiile sau prețurile de pe piața mondială ale produselor menționate la articolul 1 din regulamentul menționat anterior și prețurile acestor produse în Comunitate poate fi acoperită printr-o restituire la export.

| (2) | Restituirile trebuie stabilite luând în considerare elementele menționate la articolul 1 din Regulamentul (CE) nr. 1501/95 al Comisiei din 29 iunie 1995 de stabilire a unor norme de aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 1766/92 al Consiliului privind acordarea restituirilor la export pentru cereale și măsurile care trebuie luate în cazul dereglării piețelor în sectorul cerealelor (2). |
| --- | --- |

(2)

Restituirile trebuie stabilite luând în considerare elementele menționate la articolul 1 din Regulamentul (CE) nr. 1501/95 al Comisiei din 29 iunie 1995 de stabilire a unor norme de aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 1766/92 al Consiliului privind acordarea restituirilor la export pentru cereale și măsurile care trebuie luate în cazul dereglării piețelor în sectorul cerealelor (2).

| (3) | În ceea ce privește făina, crupele și grișul de grâu sau de secară, restituirea aplicabilă acestor produse trebuie calculată în funcție de cantitatea de cereale necesară fabricării produselor respective. Aceste cantități au fost stabilite în Regulamentul (CE) nr. 1501/95. |
| --- | --- |

(3)

În ceea ce privește făina, crupele și grișul de grâu sau de secară, restituirea aplicabilă acestor produse trebuie calculată în funcție de cantitatea de cereale necesară fabricării produselor respective. Aceste cantități au fost stabilite în Regulamentul (CE) nr. 1501/95.

| (4) | Situația pieței mondiale sau exigențele specifice ale anumitor piețe pot face necesară diferențierea restituirii pentru anumite produse, în funcție de destinația acestora. |
| --- | --- |

(4)

Situația pieței mondiale sau exigențele specifice ale anumitor piețe pot face necesară diferențierea restituirii pentru anumite produse, în funcție de destinația acestora.

| (5) | Restituirea se stabilește o dată pe lună. Aceasta poate fi modificată în intervalul respectiv. |
| --- | --- |

(5)

Restituirea se stabilește o dată pe lună. Aceasta poate fi modificată în intervalul respectiv.

| (6) | Aplicarea acestor norme situației actuale a piețelor în sectorul cerealelor, în special cotațiilor sau prețurilor acestor produse în Comunitate și pe piața mondială, determină stabilirea restituirii la valorile prezentate în anexă. |
| --- | --- |

(6)

Aplicarea acestor norme situației actuale a piețelor în sectorul cerealelor, în special cotațiilor sau prețurilor acestor produse în Comunitate și pe piața mondială, determină stabilirea restituirii la valorile prezentate în anexă.

| (7) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a cerealelor, |
| --- | --- |

(7)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a cerealelor,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Restituirile la export pentru produsele în aceeași stare menționate la articolul 1 literele (a), (b) și (c) din Regulamentul (CE) nr. 1784/2003, cu excepția malțului, sunt stabilite la valorile prezentate în anexă.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 1 octombrie 2007.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 28 septembrie 2007.

Pentru Comisie

Jean-Luc DEMARTY

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 270, 21.10.2003, p. 78. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 735/2007 (JO L 169, 29.6.2007, p. 6).

1

(2)  JO L 147, 30.6.1995, p. 7. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1996/2006 (JO L 398, 30.12.2006, p. 1).

2

---

ANEXĂ

la Regulamentul Comisiei din 28 septembrie 2007 de stabilire a restituirilor aplicabile la exportul de cereale, de făină, de crupe și griș de grâu sau de secară

| Codul produselor | Destinație | Unitatea de măsură | Valoarea restituirilor |
| --- | --- | --- | --- |
| 1001 10 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1001 10 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1001 90 91 9000 | — | EUR/t | — |
| 1001 90 99 9000 | A00 | EUR/t | — |
| 1002 00 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1003 00 10 9000 | — | EUR/t | — |
| 1003 00 90 9000 | A00 | EUR/t | — |
| 1004 00 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1004 00 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1005 10 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1005 90 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1007 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1008 20 00 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 11 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 15 9100 | C01 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9130 | C01 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9150 | C01 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9170 | C01 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9180 | C01 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9190 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1102 10 00 9500 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9700 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 10 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 90 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 90 9800 | — | EUR/t | — |
| NB: Codurile produselor, precum și codurile destinațiilor de serie „A” sunt definite de Regulamentul (CEE) nr. 3846/87 al Comisiei (JO L 366, 24.12.1987, p. 1), astfel cum a fost modificat.







  C01 | : | Toate țările terțe, cu excepția Albaniei, Croației, Bosniei și Herțegovinei, Muntenegrului, Serbiei, Fostei Republici Iugoslave a Macedoniei, Liechtensteinului și Elveției. |

Codul produselor

Destinație

Unitatea de măsură

Valoarea restituirilor

1001 10 00 9200

—

EUR/t

—

1001 10 00 9400

A00

EUR/t

0

1001 90 91 9000

—

EUR/t

—

1001 90 99 9000

A00

EUR/t

—

1002 00 00 9000

A00

EUR/t

0

1003 00 10 9000

—

EUR/t

—

1003 00 90 9000

A00

EUR/t

—

1004 00 00 9200

—

EUR/t

—

1004 00 00 9400

A00

EUR/t

0

1005 10 90 9000

—

EUR/t

—

1005 90 00 9000

A00

EUR/t

0

1007 00 90 9000

—

EUR/t

—

1008 20 00 9000

—

EUR/t

—

1101 00 11 9000

—

EUR/t

—

1101 00 15 9100

C01

EUR/t

0

1101 00 15 9130

C01

EUR/t

0

1101 00 15 9150

C01

EUR/t

0

1101 00 15 9170

C01

EUR/t

0

1101 00 15 9180

C01

EUR/t

0

1101 00 15 9190

—

EUR/t

—

1101 00 90 9000

—

EUR/t

—

1102 10 00 9500

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9700

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9900

—

EUR/t

—

1103 11 10 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9400

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9900

—

EUR/t

—

1103 11 90 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 90 9800

—

EUR/t

—

NB: Codurile produselor, precum și codurile destinațiilor de serie „A” sunt definite de Regulamentul (CEE) nr. 3846/87 al Comisiei (JO L 366, 24.12.1987, p. 1), astfel cum a fost modificat.

C01

:

Toate țările terțe, cu excepția Albaniei, Croației, Bosniei și Herțegovinei, Muntenegrului, Serbiei, Fostei Republici Iugoslave a Macedoniei, Liechtensteinului și Elveției.

---

| 29.9.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 255/29 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 255/29

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 1130/2007 AL COMISIEI

din 28 septembrie 2007

de stabilire a coeficientului de corecție aplicabil la restituirea pentru cereale

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1784/2003 al Consiliului din 29 septembrie 2003 privind organizarea comună a piețelor în sectorul cerealelor (1), în special articolul 15 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 14 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1784/2003, restituirea aplicabilă la exporturile de cereale în ziua prezentării cererii de licență trebuie aplicată, la cerere, unei operațiuni de export care urmează să fie desfășurată pe perioada de valabilitate a licenței. În acest caz, un coeficient de corecție poate fi aplicat la restituire. |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 14 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1784/2003, restituirea aplicabilă la exporturile de cereale în ziua prezentării cererii de licență trebuie aplicată, la cerere, unei operațiuni de export care urmează să fie desfășurată pe perioada de valabilitate a licenței. În acest caz, un coeficient de corecție poate fi aplicat la restituire.

| (2) | Regulamentul (CE) nr. 1501/95 al Comisiei din 29 iunie 1995 de stabilire a unor norme de aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 1766/92 al Consiliului privind acordarea restituirilor la export pentru cereale și a măsurilor care trebuie luate în cazul dereglării piețelor în sectorul cerealelor (2) a permis stabilirea unui coeficient de corecție pentru produsele menționate la articolul 1 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (CE) nr. 1784/2003. Acest coeficient de corecție se calculează luând în considerare elementele care figurează la articolul 1 din Regulamentul (CE) nr. 1501/95. |
| --- | --- |

(2)

Regulamentul (CE) nr. 1501/95 al Comisiei din 29 iunie 1995 de stabilire a unor norme de aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 1766/92 al Consiliului privind acordarea restituirilor la export pentru cereale și a măsurilor care trebuie luate în cazul dereglării piețelor în sectorul cerealelor (2) a permis stabilirea unui coeficient de corecție pentru produsele menționate la articolul 1 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (CE) nr. 1784/2003. Acest coeficient de corecție se calculează luând în considerare elementele care figurează la articolul 1 din Regulamentul (CE) nr. 1501/95.

| (3) | Situația de pe piața mondială sau cerințele specifice de pe anumite piețe pot necesita diferențierea coeficientului de corecție în funcție de destinație. |
| --- | --- |

(3)

Situația de pe piața mondială sau cerințele specifice de pe anumite piețe pot necesita diferențierea coeficientului de corecție în funcție de destinație.

| (4) | Coeficientul de corecție trebuie stabilit conform aceleiași proceduri folosite pentru stabilirea restituirii. Acesta poate fi modificat în perioada dintre două stabiliri. |
| --- | --- |

(4)

Coeficientul de corecție trebuie stabilit conform aceleiași proceduri folosite pentru stabilirea restituirii. Acesta poate fi modificat în perioada dintre două stabiliri.

| (5) | Din dispozițiile menționate mai sus rezultă că se fixează coeficientul de corecție conform anexei la prezentul regulament. |
| --- | --- |

(5)

Din dispozițiile menționate mai sus rezultă că se fixează coeficientul de corecție conform anexei la prezentul regulament.

| (6) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a cerealelor, |
| --- | --- |

(6)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a cerealelor,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Coeficientul de corecție aplicabil restituirilor stabilite anterior pentru exporturile de produse menționate la articolul 1 literele (a), (b) și (c) din Regulamentul (CE) nr. 1784/2003, cu excepția malțului, se stabilește în anexă.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 1 octombrie 2007.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 28 septembrie 2007.

Pentru Comisie

Jean-Luc DEMARTY

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 270, 21.10.2003, p. 78. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 735/2007 (JO L 169, 29.6.2007, p. 6).

1

(2)  JO L 147, 30.6.1995, p. 7. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1996/2006 (JO L 398, 30.12.2006, p. 1).

2

---

ANEXĂ

la Regulamentul Comisiei din 28 septembrie 2007 de stabilire a coeficientului de corecție aplicabil la restituirea pentru cereale

| (în EUR/t) |
| --- |
| Codul produselor | Destinația | Curent
  10 | Primul termen
  11 | Al 2-lea termen
  12 | Al 3-lea termen
  1 | Al 4-lea termen
  2 | Al 5-lea termen
  3 | Al 6-lea termen
  4 |
| 1001 10 00 9200 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1001 10 00 9400 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1001 90 91 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1001 90 99 9000 | C01 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1002 00 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1003 00 10 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1003 00 90 9000 | C02 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1004 00 00 9200 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1004 00 00 9400 | C03 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1005 10 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1005 90 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1007 00 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1008 20 00 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 11 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 15 9100 | C01 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1101 00 15 9130 | C01 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1101 00 15 9150 | C01 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1101 00 15 9170 | C01 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1101 00 15 9180 | C01 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1101 00 15 9190 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1102 10 00 9500 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1102 10 00 9700 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1102 10 00 9900 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1103 11 10 9200 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1103 11 10 9400 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1103 11 10 9900 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1103 11 90 9200 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1103 11 90 9800 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| NB: Codurile produselor și codurile destinațiilor din seria „A” sunt definite în Regulamentul (CEE) nr. 3846/87 al Comisiei (JO L 366, 24.12.1987, p. 1), astfel cum a fost modificat.
  Codurile destinațiilor numerice sunt definite în Regulamentul (CE) nr. 2081/2003 al Comisiei (JO L 313, 28.11.2003, p. 11).







  C01 | : | Toate țările terțe cu excepția Albaniei, Bulgariei, României, Croației, Bosniei și Herțegovinei, Muntenegrului, Serbiei, Fostei Republici Iugoslave a Macedoniei, Liechtensteinului și Elveției. |
| C02 | : | Algeria, Arabia Saudită, Bahrain, Egipt, Emiratele Arabe Unite, Iran, Irak, Israel, Iordania, Kuweit, Liban, Libia, Maroc, Mauritania, Oman, Qatar, Siria, Tunisia și Yemen. |
| C03 | : | Toate țările terțe cu excepția Bulgariei, Norvegiei, României, Elveției și Liechtensteinului. |

(în EUR/t)

Codul produselor

Destinația

Curent

10

Primul termen

11

Al 2-lea termen

12

Al 3-lea termen

1

Al 4-lea termen

2

Al 5-lea termen

3

Al 6-lea termen

4

1001 10 00 9200

—

—

—

—

—

—

—

—

1001 10 00 9400

A00

0

0

0

0

0

—

—

1001 90 91 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1001 90 99 9000

C01

0

0

0

0

0

—

—

1002 00 00 9000

A00

0

0

0

0

0

—

—

1003 00 10 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1003 00 90 9000

C02

0

0

0

0

0

—

—

1004 00 00 9200

—

—

—

—

—

—

—

—

1004 00 00 9400

C03

0

0

0

0

0

—

—

1005 10 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1005 90 00 9000

A00

0

0

0

0

0

—

—

1007 00 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1008 20 00 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 11 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 15 9100

C01

0

0

0

0

0

—

—

1101 00 15 9130

C01

0

0

0

0

0

—

—

1101 00 15 9150

C01

0

0

0

0

0

—

—

1101 00 15 9170

C01

0

0

0

0

0

—

—

1101 00 15 9180

C01

0

0

0

0

0

—

—

1101 00 15 9190

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1102 10 00 9500

A00

0

0

0

0

0

—

—

1102 10 00 9700

A00

0

0

0

0

0

—

—

1102 10 00 9900

—

—

—

—

—

—

—

—

1103 11 10 9200

A00

0

0

0

0

0

—

—

1103 11 10 9400

A00

0

0

0

0

0

—

—

1103 11 10 9900

—

—

—

—

—

—

—

—

1103 11 90 9200

A00

0

0

0

0

0

—

—

1103 11 90 9800

—

—

—

—

—

—

—

—

NB: Codurile produselor și codurile destinațiilor din seria „A” sunt definite în Regulamentul (CEE) nr. 3846/87 al Comisiei (JO L 366, 24.12.1987, p. 1), astfel cum a fost modificat.

Codurile destinațiilor numerice sunt definite în Regulamentul (CE) nr. 2081/2003 al Comisiei (JO L 313, 28.11.2003, p. 11).

C01

:

Toate țările terțe cu excepția Albaniei, Bulgariei, României, Croației, Bosniei și Herțegovinei, Muntenegrului, Serbiei, Fostei Republici Iugoslave a Macedoniei, Liechtensteinului și Elveției.

C02

:

Algeria, Arabia Saudită, Bahrain, Egipt, Emiratele Arabe Unite, Iran, Irak, Israel, Iordania, Kuweit, Liban, Libia, Maroc, Mauritania, Oman, Qatar, Siria, Tunisia și Yemen.

C03

:

Toate țările terțe cu excepția Bulgariei, Norvegiei, României, Elveției și Liechtensteinului.

---

| 29.9.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 255/31 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 255/31

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 1131/2007 AL COMISIEI

din 28 septembrie 2007

de stabilire a restituirilor aplicabile la export pentru malț

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1784/2003 al Consiliului din 29 septembrie 2003 privind organizarea comună a piețelor în sectorul cerealelor (1), în special articolul 13 alineatul (3),

întrucât:

| (1) | În temeiul articolului 13 din Regulamentul (CE) nr. 1784/2003, diferența dintre cursurile sau prețurile pe piața mondială ale produselor prevăzute la articolul 1 din regulamentul menționat anterior și prețurile produselor respective în Comunitate poate fi acoperită de o restituire la export. |
| --- | --- |

(1)

În temeiul articolului 13 din Regulamentul (CE) nr. 1784/2003, diferența dintre cursurile sau prețurile pe piața mondială ale produselor prevăzute la articolul 1 din regulamentul menționat anterior și prețurile produselor respective în Comunitate poate fi acoperită de o restituire la export.

| (2) | Restituirile trebuie stabilite luând în considerare elementele prevăzute la articolul 1 din Regulamentul (CE) nr. 1501/95 al Comisiei din 29 iunie 1995 de stabilire a unor norme de aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 1766/92 al Consiliului privind acordarea restituirilor la export pentru cereale și a măsurilor care trebuie luate în cazul dereglării piețelor în sectorul cerealelor (2). |
| --- | --- |

(2)

Restituirile trebuie stabilite luând în considerare elementele prevăzute la articolul 1 din Regulamentul (CE) nr. 1501/95 al Comisiei din 29 iunie 1995 de stabilire a unor norme de aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 1766/92 al Consiliului privind acordarea restituirilor la export pentru cereale și a măsurilor care trebuie luate în cazul dereglării piețelor în sectorul cerealelor (2).

| (3) | Restituirea aplicabilă tipurilor de malț trebuie calculată ținând seama de cantitatea de cereale necesară fabricării produselor respective. Cantitățile respective au fost stabilite în Regulamentul (CE) nr. 1501/95. |
| --- | --- |

(3)

Restituirea aplicabilă tipurilor de malț trebuie calculată ținând seama de cantitatea de cereale necesară fabricării produselor respective. Cantitățile respective au fost stabilite în Regulamentul (CE) nr. 1501/95.

| (4) | Situația de pe piața mondială sau cerințele specifice ale anumitor piețe pot face necesară diferențierea restituirii pentru anumite produse, în funcție de destinația acestora. |
| --- | --- |

(4)

Situația de pe piața mondială sau cerințele specifice ale anumitor piețe pot face necesară diferențierea restituirii pentru anumite produse, în funcție de destinația acestora.

| (5) | Restituirea trebuie stabilită o dată pe lună. Ea poate fi modificată în acest interval. |
| --- | --- |

(5)

Restituirea trebuie stabilită o dată pe lună. Ea poate fi modificată în acest interval.

| (6) | Aplicarea acestor norme la situația actuală a piețelor în sectorul cerealelor, în special cursurilor sau prețurilor acestor produse în Comunitate și pe piața mondială, determină stabilirea restituirii la sumele prezentate în anexă. |
| --- | --- |

(6)

Aplicarea acestor norme la situația actuală a piețelor în sectorul cerealelor, în special cursurilor sau prețurilor acestor produse în Comunitate și pe piața mondială, determină stabilirea restituirii la sumele prezentate în anexă.

| (7) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a cerealelor, |
| --- | --- |

(7)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a cerealelor,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Restituirile la exportul malțului prevăzut la articolul 1 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (CE) nr. 1784/2003 sunt stabilite la sumele prevăzute în anexă.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 1 octombrie 2007.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 28 septembrie 2007.

Pentru Comisie

Jean-Luc DEMARTY

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 270, 21.10.2003, p. 78. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 735/2007 (JO L 169, 29.6.2007, p. 6).

1

(2)  JO L 147, 30.6.1995, p. 7. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1996/2006 (JO L 398, 30.12.2006, p. 1).

2

---

ANEXĂ

la Regulamentul Comisiei din 28 septembrie 2007 de stabilire a restituirilor aplicabile la export pentru malț

| Codul produselor | Destinație | Unitatea de măsură | Valoarea restituirilor |
| --- | --- | --- | --- |
| 1107 10 19 9000 | A00 | EUR/t | 0,00 |
| 1107 10 99 9000 | A00 | EUR/t | 0,00 |
| 1107 20 00 9000 | A00 | EUR/t | 0,00 |
| NB: Codurile produselor, precum și codurile destinațiilor din seria „A” sunt definite în Regulamentul (CEE) nr. 3846/87 al Comisiei (JO L 366, 24.12.1987, p. 1), astfel cum a fost modificat.
  Codurile destinațiilor numerice sunt definite în Regulamentul (CE) nr. 2081/2003 al Comisiei (JO L 313, 28.11.2003, p. 11). |

Codul produselor

Destinație

Unitatea de măsură

Valoarea restituirilor

1107 10 19 9000

A00

EUR/t

0,00

1107 10 99 9000

A00

EUR/t

0,00

1107 20 00 9000

A00

EUR/t

0,00

NB: Codurile produselor, precum și codurile destinațiilor din seria „A” sunt definite în Regulamentul (CEE) nr. 3846/87 al Comisiei (JO L 366, 24.12.1987, p. 1), astfel cum a fost modificat.

Codurile destinațiilor numerice sunt definite în Regulamentul (CE) nr. 2081/2003 al Comisiei (JO L 313, 28.11.2003, p. 11).

---

| 29.9.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 255/33 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 255/33

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 1132/2007 AL COMISIEI

din 28 septembrie 2007

de stabilire a coeficientului de corecție aplicabil restituirii pentru malț

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1784/2003 al Consiliului din 29 septembrie 2003 privind organizarea comună a piețelor în sectorul cerealelor (1), în special articolul 15 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | În temeiul articolului 14 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1784/2003, restituirea aplicabilă exporturilor de cereale în ziua depunerii cererii de licență trebuie aplicată, la cerere, unui export care urmează să fie realizat în perioada de valabilitate a licenței. În acest caz, se poate aplica un coeficient de corecție restituirii. |
| --- | --- |

(1)

În temeiul articolului 14 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1784/2003, restituirea aplicabilă exporturilor de cereale în ziua depunerii cererii de licență trebuie aplicată, la cerere, unui export care urmează să fie realizat în perioada de valabilitate a licenței. În acest caz, se poate aplica un coeficient de corecție restituirii.

| (2) | Regulamentul (CE) nr. 1501/95 al Comisiei din 29 iunie 1995 de stabilire a unor norme de aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 1766/92 al Consiliului privind acordarea restituirilor la export pentru cereale și a măsurilor care trebuie luate în cazul dereglării piețelor în sectorul cerealelor (2) a permis stabilirea unui coeficient de corecție pentru malțul prevăzut la articolul 1 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (CE) nr. 1784/2003. Coeficientul de corecție respectiv trebuie calculat luând în considerare elementele prevăzute la articolul 1 din Regulamentul (CE) nr. 1501/95. |
| --- | --- |

(2)

Regulamentul (CE) nr. 1501/95 al Comisiei din 29 iunie 1995 de stabilire a unor norme de aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 1766/92 al Consiliului privind acordarea restituirilor la export pentru cereale și a măsurilor care trebuie luate în cazul dereglării piețelor în sectorul cerealelor (2) a permis stabilirea unui coeficient de corecție pentru malțul prevăzut la articolul 1 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (CE) nr. 1784/2003. Coeficientul de corecție respectiv trebuie calculat luând în considerare elementele prevăzute la articolul 1 din Regulamentul (CE) nr. 1501/95.

| (3) | Din dispozițiile menționate anterior rezultă că trebuie stabilit coeficientul de corecție în conformitate cu anexa la prezentul regulament. |
| --- | --- |

(3)

Din dispozițiile menționate anterior rezultă că trebuie stabilit coeficientul de corecție în conformitate cu anexa la prezentul regulament.

| (4) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a cerealelor, |
| --- | --- |

(4)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a cerealelor,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Coeficientul de corecție aplicabil restituirilor stabilite în avans pentru exporturile de malț, prevăzut la articolul 15 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1784/2003, este stabilit în anexă.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 1 octombrie 2007.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 28 septembrie 2007.

Pentru Comisie

Jean-Luc DEMARTY

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 270, 21.10.2003, p. 78. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 735/2007 (JO L 169, 29.6.2007, p. 6).

1

(2)  JO L 147, 30.6.1995, p. 7. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1996/2006 (JO L 398, 30.12.2006, p. 1).

2

---

ANEXĂ

La Regulamentul Comisiei din 28 septembrie 2007 de stabilire a coeficientului de corecție aplicabil restituirii pentru malț

NB: Codurile produselor și seria „A“ a codurilor de destinație sunt definite în Regulamentul (CEE) nr. 3846/87 al Comisiei (JO L 366, 24.12.1987, p. 1), astfel cum a fost modificat.

Numerele din cadrul codurilor de destinație sunt definite în Regulamentul (CE) nr. 2081/2003 al Comisiei (JO L 313, 28.11.2003, p. 11).

| (EUR/t) |
| --- |
| Codul produselor | Destinație | Curent
  10 | Primul termen
  11 | Al 2-lea termen
  12 | Al 3-lea termen
  1 | Al 4-lea termen
  2 | Al 5-lea termen
  3 |
| 1107 10 11 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 19 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 91 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 99 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 20 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

(EUR/t)

Codul produselor

Destinație

Curent

10

Primul termen

11

Al 2-lea termen

12

Al 3-lea termen

1

Al 4-lea termen

2

Al 5-lea termen

3

1107 10 11 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 19 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 91 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 99 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 20 00 9000

A00

0

0

0

0

0

0

| (EUR/t) |
| --- |
| Codul produselor | Destinație | Al 6-lea termen
  4 | Al 7-lea termen
  5 | Al 8-lea termen
  6 | Al 9-lea termen
  7 | Al 10-lea termen
  8 | Al 11-lea termen
  9 |
| 1107 10 11 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 19 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 91 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 99 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 20 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

(EUR/t)

Codul produselor

Destinație

Al 6-lea termen

4

Al 7-lea termen

5

Al 8-lea termen

6

Al 9-lea termen

7

Al 10-lea termen

8

Al 11-lea termen

9

1107 10 11 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 19 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 91 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 99 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 20 00 9000

A00

0

0

0

0

0

0

---

| 29.9.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 255/35 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 255/35

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 1133/2007 AL COMISIEI

din 28 septembrie 2007

de stabilire a restituirilor aplicabile produselor din sectoarele cerealelor și orezului livrate în cadrul acțiunilor de ajutoare alimentare comunitare și naționale

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1784/2003 al Consiliului din 29 septembrie 2003 privind organizarea comună a piețelor în sectorul cerealelor (1), în special articolul 13 alineatul (3),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1785/2003 al Consiliului din 29 septembrie 2003 privind organizarea comună a pieței orezului (2), în special articolul 14 alineatul (3),

întrucât:

| (1) | Articolul 2 din Regulamentul (CEE) nr. 2681/74 al Consiliului din 21 octombrie 1974 privind finanțarea comunitară a cheltuielilor rezultate din furnizarea produselor agricole ca ajutoare alimentare (3) prevede că acea parte a cheltuielilor care corespunde restituirilor la export stabilite în domeniu în conformitate cu normele comunitare se impută Fondului European de Orientare și Garantare Agricolă, secțiunea „Garantare”. |
| --- | --- |

(1)

Articolul 2 din Regulamentul (CEE) nr. 2681/74 al Consiliului din 21 octombrie 1974 privind finanțarea comunitară a cheltuielilor rezultate din furnizarea produselor agricole ca ajutoare alimentare (3) prevede că acea parte a cheltuielilor care corespunde restituirilor la export stabilite în domeniu în conformitate cu normele comunitare se impută Fondului European de Orientare și Garantare Agricolă, secțiunea „Garantare”.

| (2) | Pentru a facilita stabilirea și gestionarea bugetului pentru acțiunile comunitare de ajutoare alimentare și pentru a permite statelor membre să cunoască nivelul participării comunitare la finanțarea acțiunilor naționale de ajutoare alimentare, este necesar să se determine nivelul restituirilor acordate pentru aceste acțiuni. |
| --- | --- |

(2)

Pentru a facilita stabilirea și gestionarea bugetului pentru acțiunile comunitare de ajutoare alimentare și pentru a permite statelor membre să cunoască nivelul participării comunitare la finanțarea acțiunilor naționale de ajutoare alimentare, este necesar să se determine nivelul restituirilor acordate pentru aceste acțiuni.

| (3) | Dispozițiile generale și normele de aplicare prevăzute la articolul 13 din Regulamentul (CE) nr. 1784/2003 și la articolul 13 din Regulamentul (CE) nr. 1785/2003 pentru restituirile la export sunt aplicabile mutatis mutandis operațiunilor menționate anterior. |
| --- | --- |

(3)

Dispozițiile generale și normele de aplicare prevăzute la articolul 13 din Regulamentul (CE) nr. 1784/2003 și la articolul 13 din Regulamentul (CE) nr. 1785/2003 pentru restituirile la export sunt aplicabile mutatis mutandis operațiunilor menționate anterior.

| (4) | Criteriile specifice de care urmează să se țină seama la calcularea restituirii la export pentru orez sunt definite la articolul 14 din Regulamentul (CE) nr. 1785/2003. |
| --- | --- |

(4)

Criteriile specifice de care urmează să se țină seama la calcularea restituirii la export pentru orez sunt definite la articolul 14 din Regulamentul (CE) nr. 1785/2003.

| (5) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a cerealelor, |
| --- | --- |

(5)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a cerealelor,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Pentru acțiunile de ajutoare alimentare comunitare și naționale prevăzute în cadrul convențiilor internaționale sau al altor programe complementare, cât și pentru alte acțiuni comunitare de furnizare gratuită, restituirile aplicabile produselor din sectoarele cerealelor și orezului sunt stabilite în conformitate cu anexa.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 1 octombrie 2007.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 28 septembrie 2007.

Pentru Comisie

Jean-Luc DEMARTY

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 270, 21.10.2003, p. 78. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 735/2007 (JO L 169, 29.6.2007, p. 6).

1

(2)  JO L 270, 21.10.2003, p. 96. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 797/2006 al Comisiei (JO L 144, 31.5.2006, p. 1).

2

(3)  JO L 288, 25.10.1974, p. 1.

3

---

ANEXĂ

La Regulamentul Comisiei din 28 septembrie 2007 de stabilire a restituirilor aplicabile produselor din sectoarele cerealelor și orezului livrate în cadrul acțiunilor de ajutoare alimentare comunitare și naționale

| (EUR/t) |
| --- |
| Codul produsului | Valoarea restituirilor |
| 1001 10 00 9400 | 0,00 |
| 1001 90 99 9000 | 0,00 |
| 1002 00 00 9000 | 0,00 |
| 1003 00 90 9000 | 0,00 |
| 1005 90 00 9000 | 0,00 |
| 1006 30 92 9100 | 0,00 |
| 1006 30 92 9900 | 0,00 |
| 1006 30 94 9100 | 0,00 |
| 1006 30 94 9900 | 0,00 |
| 1006 30 96 9100 | 0,00 |
| 1006 30 96 9900 | 0,00 |
| 1006 30 98 9100 | 0,00 |
| 1006 30 98 9900 | 0,00 |
| 1006 30 65 9900 | 0,00 |
| 1007 00 90 9000 | 0,00 |
| 1101 00 15 9100 | 0,00 |
| 1101 00 15 9130 | 0,00 |
| 1102 10 00 9500 | 0,00 |
| 1102 20 10 9200 | 5,28 |
| 1102 20 10 9400 | 4,52 |
| 1103 11 10 9200 | 0,00 |
| 1103 13 10 9100 | 6,79 |
| 1104 12 90 9100 | 0,00 |
| NB: Codurile produselor sunt definite în Regulamentul (CEE) nr. 3846/87 al Comisiei (JO L 366, 24.12.1987, p. 1), modificat. |

(EUR/t)

Codul produsului

Valoarea restituirilor

1001 10 00 9400

0,00

1001 90 99 9000

0,00

1002 00 00 9000

0,00

1003 00 90 9000

0,00

1005 90 00 9000

0,00

1006 30 92 9100

0,00

1006 30 92 9900

0,00

1006 30 94 9100

0,00

1006 30 94 9900

0,00

1006 30 96 9100

0,00

1006 30 96 9900

0,00

1006 30 98 9100

0,00

1006 30 98 9900

0,00

1006 30 65 9900

0,00

1007 00 90 9000

0,00

1101 00 15 9100

0,00

1101 00 15 9130

0,00

1102 10 00 9500

0,00

1102 20 10 9200

5,28

1102 20 10 9400

4,52

1103 11 10 9200

0,00

1103 13 10 9100

6,79

1104 12 90 9100

0,00

NB: Codurile produselor sunt definite în Regulamentul (CEE) nr. 3846/87 al Comisiei (JO L 366, 24.12.1987, p. 1), modificat.

---

II Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie

DECIZII

Consiliu

| 29.9.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 255/37 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 255/37

---

DECIZIA CONSILIULUI

din 28 septembrie 2007

de denunțare, în numele Comunității, a Acordului dintre Comunitatea Economică Europeană și Republica India privind zahărul din trestie

(2007/626/CE)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 133, coroborat cu articolul 300 alineatul (2) primul paragraf prima teză,

având în vedere propunerea Comisiei,

întrucât:

| (1) | În conformitate cu Acordul dintre Comunitatea Economică Europeană și Republica India privind zahărul din trestie (denumit în continuare „acordul”), aprobat prin Decizia 75/456/CEE a Consiliului (1), Comunitatea se angajează să achiziționeze și să importe, la prețuri garantate, o cantitate determinată de zahăr din trestie, brut sau alb, originar din India, și India se obligă să o livreze Comunității. Articolul 11 din acord prevede că fiecare parte poate denunța acordul după notificarea în scris cu un preaviz de doi ani a celeilalte părți. |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu Acordul dintre Comunitatea Economică Europeană și Republica India privind zahărul din trestie (denumit în continuare „acordul”), aprobat prin Decizia 75/456/CEE a Consiliului (1), Comunitatea se angajează să achiziționeze și să importe, la prețuri garantate, o cantitate determinată de zahăr din trestie, brut sau alb, originar din India, și India se obligă să o livreze Comunității. Articolul 11 din acord prevede că fiecare parte poate denunța acordul după notificarea în scris cu un preaviz de doi ani a celeilalte părți.

| (2) | La încetarea intervenției în cadrul organizării comune reformate a pieței zahărului, prețurile acestuia de pe piața internă nu vor mai fi garantate prin achiziții de intervenție. Se impune încetarea aplicării sistemului de prețuri garantate pentru zahărul importat în temeiul acordului. |
| --- | --- |

(2)

La încetarea intervenției în cadrul organizării comune reformate a pieței zahărului, prețurile acestuia de pe piața internă nu vor mai fi garantate prin achiziții de intervenție. Se impune încetarea aplicării sistemului de prețuri garantate pentru zahărul importat în temeiul acordului.

| (3) | În consecință, se impune denunțarea acordului în conformitate cu articolul 11 din respectivul acord, precum și notificarea acestei denunțări Indiei, în calitatea sa de stat semnatar al acordului, |
| --- | --- |

(3)

În consecință, se impune denunțarea acordului în conformitate cu articolul 11 din respectivul acord, precum și notificarea acestei denunțări Indiei, în calitatea sa de stat semnatar al acordului,

DECIDE:

Articolul 1

Prin prezenta se denunță, în numele Comunității, cu începere de la 1 octombrie 2009, Acordul dintre Comunitatea Economică Europeană și Republica India privind zahărul din trestie, semnat la 18 iulie 1975.

Articolul 2

Președintele Consiliului este autorizat prin prezenta să desemneze persoana sau persoanele împuternicite să notifice guvernului Indiei denunțarea respectivului acord.

Articolul 3

Prezenta decizie se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Bruxelles, 28 septembrie 2007.

Pentru Consiliu

Președintele

M. PINHO

---

(1)  JO L 190, 23.7.1975, p. 35.

1

---

| 29.9.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 255/38 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 255/38

---

DECIZIA CONSILIULUI

din 28 septembrie 2007

de denunțare, în numele Comunității, a Protocolului nr. 3 privind zahărul ACP care figurează în Convenția ACP-CEE de la Lomé și a declarațiilor corespunzătoare anexate la această convenție, cuprinse în Protocolul nr. 3 atașat la anexa V la Acordul de parteneriat ACP-CE, cu privire la Barbados, Belize, Republica Congo, Republica Côte d'Ivoire, Republica Insulelor Fiji, Republica Guyana, Jamaica, Republica Kenya, Republica Madagascar, Republica Malawi, Republica Mauritius, Republica Mozambic, Federația Saint Kitts și Nevis, Republica Surinam, Regatul Swaziland, Republica Unită Tanzania, Republica Trinidad și Tobago, Republica Uganda, Republica Zambia și Republica Zimbabwe

(2007/627/CE)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 133 coroborat cu articolul 300 alineatul (2) primul paragraf prima teză,

având în vedere propunerea Comisiei,

întrucât:

| (1) | În temeiul Protocolului nr. 3 privind zahărul ACP care figurează în Convenția ACP-CEE de la Lomé semnată la 28 februarie 1975 și al declarațiilor corespunzătoare anexate la această Convenție („Protocolul privind zahărul”), cuprinse în Protocolul nr. 3 atașat la anexa V la Acordul de parteneriat dintre membrii grupului statelor din Africa, Caraibe și Pacific, pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de altă parte, semnat la Cotonou la 23 iunie 2000 („Acordul de parteneriat ACP-CE”) (1), Comunitatea se angajează să achiziționeze și să importe, la prețuri garantate, cantități specificate de zahăr din trestie de zahăr, brut sau alb, originar din statele ACP semnatare, pe care respectivele state se angajează să i le furnizeze. Protocolul privind zahărul prevede posibilitatea denunțării protocolului de către Comunitate în raport cu fiecare stat ACP și de către oricare stat ACP în raport cu Comunitatea, sub rezerva unui preaviz de doi ani. |
| --- | --- |

(1)

În temeiul Protocolului nr. 3 privind zahărul ACP care figurează în Convenția ACP-CEE de la Lomé semnată la 28 februarie 1975 și al declarațiilor corespunzătoare anexate la această Convenție („Protocolul privind zahărul”), cuprinse în Protocolul nr. 3 atașat la anexa V la Acordul de parteneriat dintre membrii grupului statelor din Africa, Caraibe și Pacific, pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de altă parte, semnat la Cotonou la 23 iunie 2000 („Acordul de parteneriat ACP-CE”) (1), Comunitatea se angajează să achiziționeze și să importe, la prețuri garantate, cantități specificate de zahăr din trestie de zahăr, brut sau alb, originar din statele ACP semnatare, pe care respectivele state se angajează să i le furnizeze. Protocolul privind zahărul prevede posibilitatea denunțării protocolului de către Comunitate în raport cu fiecare stat ACP și de către oricare stat ACP în raport cu Comunitatea, sub rezerva unui preaviz de doi ani.

| (2) | Actualele dispoziții comerciale aplicabile statelor ACP, prevăzute în anexa V la Acordul de parteneriat ACP-CE, expiră la 31 decembrie 2007. În conformitate cu articolul 36 din Acordul de parteneriat ACP-CE, acordurile de parteneriat economic (APE) vor stabili noul cadru juridic în ceea ce privește comerțul cu statele ACP și vor înlocui regimul comercial al Acordului de parteneriat ACP-CE. Articolul 36 alineatul (4) din Acordul de parteneriat ACP-CE impune părților revizuirea protocolului privind zahărul în contextul negocierilor APE. Dispensa de la obligațiile Comunității în temeiul articolului I din GATT cu privire la preferințele comerciale pentru statele ACP în conformitate cu Acordul de parteneriat ACP-CE, acordate cu ocazia Conferinței ministeriale a OMC, adoptată la Doha la 14 noiembrie 2001, expiră, de asemenea, la 31 decembrie 2007. |
| --- | --- |

(2)

Actualele dispoziții comerciale aplicabile statelor ACP, prevăzute în anexa V la Acordul de parteneriat ACP-CE, expiră la 31 decembrie 2007. În conformitate cu articolul 36 din Acordul de parteneriat ACP-CE, acordurile de parteneriat economic (APE) vor stabili noul cadru juridic în ceea ce privește comerțul cu statele ACP și vor înlocui regimul comercial al Acordului de parteneriat ACP-CE. Articolul 36 alineatul (4) din Acordul de parteneriat ACP-CE impune părților revizuirea protocolului privind zahărul în contextul negocierilor APE. Dispensa de la obligațiile Comunității în temeiul articolului I din GATT cu privire la preferințele comerciale pentru statele ACP în conformitate cu Acordul de parteneriat ACP-CE, acordate cu ocazia Conferinței ministeriale a OMC, adoptată la Doha la 14 noiembrie 2001, expiră, de asemenea, la 31 decembrie 2007.

| (3) | Pentru a garanta includerea regimului de import pentru zahăr în regimul de import prevăzut de APE, se impune luarea tuturor măsurilor necesare care să garanteze rezilierea protocolului privind zahărul și a oricăror angajamente cuprinse în acesta într-o etapă cât mai timpurie, astfel încât să se respecte cerința privind preavizul de doi ani, în temeiul protocolului privind zahărul. |
| --- | --- |

(3)

Pentru a garanta includerea regimului de import pentru zahăr în regimul de import prevăzut de APE, se impune luarea tuturor măsurilor necesare care să garanteze rezilierea protocolului privind zahărul și a oricăror angajamente cuprinse în acesta într-o etapă cât mai timpurie, astfel încât să se respecte cerința privind preavizul de doi ani, în temeiul protocolului privind zahărul.

| (4) | Înțelegerile în cadrul protocolului privind zahărul au servit atât intereselor statelor ACP, cât și Comunității, garantând exportatorilor ACP deschiderea pe o piață profitabilă și asigurând aprovizionarea regulată a rafinăriilor de zahăr de trestie din Comunitate. Cu toate acestea înțelegerile din cadrul Protocolului privind zahărul nu pot fi menținute în continuare. În contextul reformării pieței comunitare a zahărului, Comunitatea va înceta să garanteze producătorilor europeni de zahăr prețurile, vechiul mecanism de intervenție fiind depășit. |
| --- | --- |

(4)

Înțelegerile în cadrul protocolului privind zahărul au servit atât intereselor statelor ACP, cât și Comunității, garantând exportatorilor ACP deschiderea pe o piață profitabilă și asigurând aprovizionarea regulată a rafinăriilor de zahăr de trestie din Comunitate. Cu toate acestea înțelegerile din cadrul Protocolului privind zahărul nu pot fi menținute în continuare. În contextul reformării pieței comunitare a zahărului, Comunitatea va înceta să garanteze producătorilor europeni de zahăr prețurile, vechiul mecanism de intervenție fiind depășit.

| (5) | În contextul tranziției spre liberalizarea comerțului ACP-CE, cantitățile nelimitate nu pot coexista cu prețurile și volumele garantate din cadrul protocolului privind zahărul. În ceea ce privește țările în curs de dezvoltare, accesul nelimitat pentru zahăr este planificat de la 1 iulie 2009 conform inițiativei „Totul în afară de arme” (Everything But Arms) („EBA”). Deoarece începutul celei de-a doua etape a perioadei de tranziție este prevăzut la 1 octombrie 2009, regimul EBA pentru zahăr ar trebui să fie adaptat în consecință. |
| --- | --- |

(5)

În contextul tranziției spre liberalizarea comerțului ACP-CE, cantitățile nelimitate nu pot coexista cu prețurile și volumele garantate din cadrul protocolului privind zahărul. În ceea ce privește țările în curs de dezvoltare, accesul nelimitat pentru zahăr este planificat de la 1 iulie 2009 conform inițiativei „Totul în afară de arme” (Everything But Arms) („EBA”). Deoarece începutul celei de-a doua etape a perioadei de tranziție este prevăzut la 1 octombrie 2009, regimul EBA pentru zahăr ar trebui să fie adaptat în consecință.

| (6) | Denunțarea nu aduce atingere unui acord reciproc ulterior între Comunitate și statele ACP cu privire la tratarea zahărului în contextul unor APE-uri generale. |
| --- | --- |

(6)

Denunțarea nu aduce atingere unui acord reciproc ulterior între Comunitate și statele ACP cu privire la tratarea zahărului în contextul unor APE-uri generale.

| (7) | În consecință, este necesar să fie denunțat protocolul privind zahărul în conformitate cu articolul 10 din respectivul protocol și ca această denunțare să fie notificată fiecărui stat ACP semnatar al protocolului privind zahărul, |
| --- | --- |

(7)

În consecință, este necesar să fie denunțat protocolul privind zahărul în conformitate cu articolul 10 din respectivul protocol și ca această denunțare să fie notificată fiecărui stat ACP semnatar al protocolului privind zahărul,

DECIDE:

Articolul 1

Prin prezenta sunt denunțate, în numele Comunității, Protocolul nr. 3 privind zahărul ACP care figurează în Convenția ACP-CEE de la Lomé semnată la 28 februarie 1975 și declarațiile corespunzătoare anexate la această convenție, cuprinse în Protocolul nr. 3 atașat la anexa V la Acordul de parteneriat ACP-CE semnat la Cotonou la 23 iunie 2000, începând cu 1 octombrie 2009 în raport cu: Barbados, Belize, Republica Congo, Republica Côte d'Ivoire, Republica Insulelor Fiji, Republica Guyana, Jamaica, Republica Kenya, Republica Madagascar, Republica Malawi, Republica Mauritius, Republica Mozambic, Federația Saint Kitts și Nevis, Republica Surinam, Regatul Swaziland, Republica Unită Tanzania, Republica Trinidad și Tobago, Republica Uganda, Republica Zambia și Republica Zimbabwe.

Articolul 2

Prin prezenta, președintele Consiliului este autorizat să desemneze persoana sau persoanele împuternicite să notifice denunțarea respectivului protocol guvernelor din Barbados, Belize, Republica Congo, Republica Côte d'Ivoire, Republica Insulelor Fiji, Republica Guyana, Jamaica, Republica Kenya, Republica Madagascar, Republica Malawi, Republica Mauritius, Republica Mozambic, Federația Saint Kitts și Nevis, Republica Surinam, Regatul Swaziland, Republica Unită Tanzania, Republica Trinidad și Tobago, Republica Uganda, Republica Zambia și Republica Zimbabwe.

Articolul 3

Prezenta decizie se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Bruxelles, 28 septembrie 2007.

Pentru Consiliu

Președintele

M. PINHO

---

(1)  JO L 317, 15.12.2000, p. 3, revizuit la Luxemburg la 25 iunie 2005 (JO L 287, 28.10.2005, p. 4).

1

---

Comisie

| 29.9.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 255/40 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 255/40

---

DECIZIA COMISIEI

din 19 septembrie 2007

privind neincluderea metomilului în anexa I la Directiva 91/414/CEE a Consiliului și retragerea autorizațiilor pentru produsele de protecție a plantelor conținând această substanță

[notificată cu numărul C(2007) 4258]

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2007/628/CE)

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Directiva 91/414/CEE a Consiliului din 15 iulie 1991 privind introducerea pe piață a produselor de uz fitosanitar (1), în special articolul 8 alineatul (2) al patrulea paragraf,

întrucât:

| (1) | Articolul 8 alineatul (2) din Directiva 91/414/CEE prevede că un stat membru are posibilitatea, de-a lungul unei perioade de 12 ani de la data notificării directivei respective, de a autoriza introducerea pe piață a produselor de protecție a plantelor conținând substanțe active ce nu sunt menționate în anexa I la directiva respectivă și care se află deja pe piață la doi ani de la notificarea prezentei directive, iar aceste substanțe sunt examinate progresiv în cadrul unui program de lucru. |
| --- | --- |

(1)

Articolul 8 alineatul (2) din Directiva 91/414/CEE prevede că un stat membru are posibilitatea, de-a lungul unei perioade de 12 ani de la data notificării directivei respective, de a autoriza introducerea pe piață a produselor de protecție a plantelor conținând substanțe active ce nu sunt menționate în anexa I la directiva respectivă și care se află deja pe piață la doi ani de la notificarea prezentei directive, iar aceste substanțe sunt examinate progresiv în cadrul unui program de lucru.

| (2) | Regulamentele (CE) nr. 451/2000 (2) și (CE) nr. 703/2001 (3) ale Comisiei stabilesc normele detaliate de aplicare a fazei a doua din programul de lucru, menționat în articolul 8 alineatul (2) din Directiva 91/414/CEE, precum și o listă de substanțe active care urmează să fie evaluate în ceea ce privește eventuala lor includere în anexa I la Directiva 91/414/CEE. Această listă include metomilul. |
| --- | --- |

(2)

Regulamentele (CE) nr. 451/2000 (2) și (CE) nr. 703/2001 (3) ale Comisiei stabilesc normele detaliate de aplicare a fazei a doua din programul de lucru, menționat în articolul 8 alineatul (2) din Directiva 91/414/CEE, precum și o listă de substanțe active care urmează să fie evaluate în ceea ce privește eventuala lor includere în anexa I la Directiva 91/414/CEE. Această listă include metomilul.

| (3) | Efectele metomilului asupra sănătății umane și asupra mediului au fost evaluate în conformitate cu dispozițiile Regulamentelor (CE) nr. 451/2000 și (CE) nr. 703/2001 pentru o serie de utilizări propuse de autorul notificării. În plus, regulamentele respective desemnează statele membre raportoare care trebuie să înainteze rapoartele de evaluare și recomandările relevante către Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (AESA) în conformitate cu articolul 8 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 451/2000. Pentru metomil, statul membru raportor a fost Regatul Unit și toate informațiile relevante au fost prezentate la 3 mai 2004. |
| --- | --- |

(3)

Efectele metomilului asupra sănătății umane și asupra mediului au fost evaluate în conformitate cu dispozițiile Regulamentelor (CE) nr. 451/2000 și (CE) nr. 703/2001 pentru o serie de utilizări propuse de autorul notificării. În plus, regulamentele respective desemnează statele membre raportoare care trebuie să înainteze rapoartele de evaluare și recomandările relevante către Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (AESA) în conformitate cu articolul 8 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 451/2000. Pentru metomil, statul membru raportor a fost Regatul Unit și toate informațiile relevante au fost prezentate la 3 mai 2004.

| (4) | Raportul de evaluare a fost revizuit reciproc de către statele membre și AESA și a fost prezentat Comisiei la 23 iunie 2006 sub forma concluziei AESA cu privire la revizuirea reciprocă a evaluării riscului de pesticid în cazul substanței active metomil (4). Acest raport a fost examinat de statele membre și Comisie în cadrul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală. |
| --- | --- |

(4)

Raportul de evaluare a fost revizuit reciproc de către statele membre și AESA și a fost prezentat Comisiei la 23 iunie 2006 sub forma concluziei AESA cu privire la revizuirea reciprocă a evaluării riscului de pesticid în cazul substanței active metomil (4). Acest raport a fost examinat de statele membre și Comisie în cadrul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală.

| (5) | În urma evaluării acestei substanțe active a fost identificată o serie de probleme. Înainte de toate, pe baza informațiilor disponibile, expunerea operatorului ar depăși NAEO admis (nivelul de expunere a operatorului) și nu a fost demonstrat că nivelul expunerii lucrătorului și a persoanelor din apropiere este acceptabil. În plus, în ceea ce privește ecotoxicologia, există îngrijorări datorate riscului ridicat pentru păsări și mamifere, organisme acvatice, albine și antropode nevizate. |
| --- | --- |

(5)

În urma evaluării acestei substanțe active a fost identificată o serie de probleme. Înainte de toate, pe baza informațiilor disponibile, expunerea operatorului ar depăși NAEO admis (nivelul de expunere a operatorului) și nu a fost demonstrat că nivelul expunerii lucrătorului și a persoanelor din apropiere este acceptabil. În plus, în ceea ce privește ecotoxicologia, există îngrijorări datorate riscului ridicat pentru păsări și mamifere, organisme acvatice, albine și antropode nevizate.

| (6) | Comisia l-a invitat pe notificator să-și prezinte observațiile cu privire la rezultatele revizuirii reciproce și la intenția sa de a mai solicita sau nu includerea substanței respective. Autorul notificării și-a prezentat observațiile, care au fost examinate cu atenție. Cu toate acestea, în pofida argumentelor invocate de notificator, problemele identificate nu au putut fi soluționate, iar evaluările efectuate pe baza informațiilor furnizate și examinate în cursul întâlnirilor experților AESA nu au demonstrat posibilitatea ca, în condițiile de utilizare propuse, produsele de protecție a plantelor care conțin metomil să îndeplinească în general cerințele prevăzute la articolul 5 alineatul (1) literele (a) și (b) din Directiva 91/414/CEE. |
| --- | --- |

(6)

Comisia l-a invitat pe notificator să-și prezinte observațiile cu privire la rezultatele revizuirii reciproce și la intenția sa de a mai solicita sau nu includerea substanței respective. Autorul notificării și-a prezentat observațiile, care au fost examinate cu atenție. Cu toate acestea, în pofida argumentelor invocate de notificator, problemele identificate nu au putut fi soluționate, iar evaluările efectuate pe baza informațiilor furnizate și examinate în cursul întâlnirilor experților AESA nu au demonstrat posibilitatea ca, în condițiile de utilizare propuse, produsele de protecție a plantelor care conțin metomil să îndeplinească în general cerințele prevăzute la articolul 5 alineatul (1) literele (a) și (b) din Directiva 91/414/CEE.

| (7) | Prin urmare, metomilul nu ar trebui inclus în anexa I la Directiva 91/414/CEE. |
| --- | --- |

(7)

Prin urmare, metomilul nu ar trebui inclus în anexa I la Directiva 91/414/CEE.

| (8) | Ar trebui luate măsuri care să garanteze că autorizațiile acordate pentru produsele de protecție a plantelor care conțin metomil sunt retrase într-o perioadă de timp determinată și nu sunt reînnoite și că nu se mai acordă autorizații noi pentru astfel de produse. |
| --- | --- |

(8)

Ar trebui luate măsuri care să garanteze că autorizațiile acordate pentru produsele de protecție a plantelor care conțin metomil sunt retrase într-o perioadă de timp determinată și nu sunt reînnoite și că nu se mai acordă autorizații noi pentru astfel de produse.

| (9) | Orice perioadă de grație acordată de un stat membru pentru eliminarea, depozitarea, introducerea pe piață și utilizarea stocurilor existente de produse de protecție a plantelor care conțin metomil nu trebuie să depășească 12 luni, pentru a limita utilizarea stocurilor existente pentru o perioadă de vegetație suplimentară, ceea ce garantează faptul că produsele de protecție a plantelor care conțin metomil rămân la dispoziția agricultorilor 18 luni de la adoptarea prezentei decizii. |
| --- | --- |

(9)

Orice perioadă de grație acordată de un stat membru pentru eliminarea, depozitarea, introducerea pe piață și utilizarea stocurilor existente de produse de protecție a plantelor care conțin metomil nu trebuie să depășească 12 luni, pentru a limita utilizarea stocurilor existente pentru o perioadă de vegetație suplimentară, ceea ce garantează faptul că produsele de protecție a plantelor care conțin metomil rămân la dispoziția agricultorilor 18 luni de la adoptarea prezentei decizii.

| (10) | Prezenta decizie nu exclude posibilitatea introducerii unei cereri în conformitate cu dispozițiile articolului 6 alineatul (2) din Directiva 91/414/CEE, în vederea unei eventuale includeri a metomilului în anexa I. |
| --- | --- |

(10)

Prezenta decizie nu exclude posibilitatea introducerii unei cereri în conformitate cu dispozițiile articolului 6 alineatul (2) din Directiva 91/414/CEE, în vederea unei eventuale includeri a metomilului în anexa I.

| (11) | Comitetul permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală nu a emis un aviz în termenul stabilit de președinte. În consecință, Comisia a prezentat Consiliului o propunere privind aceste măsuri. La data expirării perioadei stabilite la articolul 19 alineatul (2) al doilea paragraf din Directiva 91/414/CEE, Consiliul nu a adoptat actul legal propus în vederea punerii în aplicarea acestuia, nici nu și-a manifestat opoziția cu privire la propunerea de punere în aplicare a măsurilor. Prin urmare, este de competența Comisiei să adopte aceste măsuri, |
| --- | --- |

(11)

Comitetul permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală nu a emis un aviz în termenul stabilit de președinte. În consecință, Comisia a prezentat Consiliului o propunere privind aceste măsuri. La data expirării perioadei stabilite la articolul 19 alineatul (2) al doilea paragraf din Directiva 91/414/CEE, Consiliul nu a adoptat actul legal propus în vederea punerii în aplicarea acestuia, nici nu și-a manifestat opoziția cu privire la propunerea de punere în aplicare a măsurilor. Prin urmare, este de competența Comisiei să adopte aceste măsuri,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Metomilul nu este inclus, ca substanță activă, în anexa I la Directiva 91/414/CEE.

Articolul 2

Statele membre se asigură că:

| (a) | autorizațiile pentru produse de protecție a plantelor conținând metomil sunt retrase până la data de 19 martie 2008; |
| --- | --- |

(a)

autorizațiile pentru produse de protecție a plantelor conținând metomil sunt retrase până la data de 19 martie 2008;

| (b) | autorizațiile pentru produsele de protecție a plantelor conținând metomil nu se mai acordă sau reînnoiesc începând cu data publicării prezentei decizii. |
| --- | --- |

(b)

autorizațiile pentru produsele de protecție a plantelor conținând metomil nu se mai acordă sau reînnoiesc începând cu data publicării prezentei decizii.

Articolul 3

Orice perioadă de grație acordată de către statele membre în conformitate cu dispozițiile articolului 4 alineatul (6) din Directiva 91/414/CEE trebuie să fie cât mai scurtă posibil și să expire până la 19 martie 2009.

Articolul 4

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 19 septembrie 2007.

Pentru Comisie

Markos KYPRIANOU

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 230, 19.8.1991, p. 1. Directivă, astfel cum a fost modificată ultima dată prin Directiva 2007/52/CE a Comisiei (JO L 214, 17.8.2007, p. 3).

1

(2)  JO L 55, 29.2.2000, p. 25. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1044/2003 (JO L 151, 19.6.2003, p. 32).

2

(3)  JO L 98, 7.4.2001, p. 6.

3

(4)  EFSA Scientific Report (2006) 83, 1-73, Conclusion regarding the peer review of pesticide risk assessment of methomyl.

4

EFSA Scientific Report (2006) 83, 1-73, Conclusion regarding the peer review of pesticide risk assessment of methomyl

---

| 29.9.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 255/42 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 255/42

---

DECIZIA COMISIEI

din 20 septembrie 2007

privind neincluderea trifluralinului în anexa I la Directiva 91/414/CEE a Consiliului și retragerea autorizațiilor pentru produsele de protecție a plantelor care conțin această substanță

[notificată cu numărul C(2007) 4282]

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2007/629/CE)

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Directiva 91/414/CEE a Consiliului din 15 iulie 1991 privind introducerea pe piață a produselor de uz fitosanitar (1), în special articolul 8 alineatul (2) al patrulea paragraf,

întrucât:

| (1) | Articolul 8 alineatul (2) din Directiva 91/414/CEE prevede că un stat membru are posibilitatea, pe parcursul unei perioade de 12 ani de la notificarea directivei respective, de a autoriza introducerea pe piață a produselor de protecție a plantelor care conțin substanțe active ce nu sunt menționate în anexa I la directiva respectivă și care se află deja pe piață la doi ani de la notificarea prezentei directive, iar aceste substanțe sunt examinate progresiv în cadrul unui program de lucru. |
| --- | --- |

(1)

Articolul 8 alineatul (2) din Directiva 91/414/CEE prevede că un stat membru are posibilitatea, pe parcursul unei perioade de 12 ani de la notificarea directivei respective, de a autoriza introducerea pe piață a produselor de protecție a plantelor care conțin substanțe active ce nu sunt menționate în anexa I la directiva respectivă și care se află deja pe piață la doi ani de la notificarea prezentei directive, iar aceste substanțe sunt examinate progresiv în cadrul unui program de lucru.

| (2) | Regulamentele (CE) nr. 451/2000 (2) și (CE) nr. 703/2001 (3) ale Comisiei stabilesc normele detaliate de aplicare a fazei a doua din programul de lucru, menționat în articolul 8 alineatul (2) din Directiva 91/414/CEE, precum și o listă de substanțe active care urmează să fie evaluate în ceea ce privește posibila lor includere în anexa I la Directiva 91/414/CEE. Această listă include trifluralin. |
| --- | --- |

(2)

Regulamentele (CE) nr. 451/2000 (2) și (CE) nr. 703/2001 (3) ale Comisiei stabilesc normele detaliate de aplicare a fazei a doua din programul de lucru, menționat în articolul 8 alineatul (2) din Directiva 91/414/CEE, precum și o listă de substanțe active care urmează să fie evaluate în ceea ce privește posibila lor includere în anexa I la Directiva 91/414/CEE. Această listă include trifluralin.

| (3) | Efectele trifluralinului asupra sănătății umane și asupra mediului în domeniile de utilizare propuse de notificator au fost evaluate în conformitate cu dispozițiile Regulamentelor (CE) nr. 451/2000 și (CE) nr. 703/2001. În plus, aceste regulamente desemnează statele membre raportoare care trebuie să prezinte rapoarte de evaluare pertinente și recomandări către Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (AESA) în conformitate cu articolul 8 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 451/2000. Pentru trifluralin, statul membru raportor a fost Grecia și toate informațiile pertinente au fost prezentate la 11 iulie 2003. |
| --- | --- |

(3)

Efectele trifluralinului asupra sănătății umane și asupra mediului în domeniile de utilizare propuse de notificator au fost evaluate în conformitate cu dispozițiile Regulamentelor (CE) nr. 451/2000 și (CE) nr. 703/2001. În plus, aceste regulamente desemnează statele membre raportoare care trebuie să prezinte rapoarte de evaluare pertinente și recomandări către Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (AESA) în conformitate cu articolul 8 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 451/2000. Pentru trifluralin, statul membru raportor a fost Grecia și toate informațiile pertinente au fost prezentate la 11 iulie 2003.

| (4) | Raportul de evaluare a fost revizuit reciproc de către statele membre și AESA în cadrul grupului său de lucru „Evaluare” și a fost prezentat Comisiei la 14 martie 2005 sub forma concluziei AESA cu privire la revizuirea reciprocă a evaluării riscului de pesticid în cazul substanței active trifluralin (4). Acest raport de evaluare a fost examinat de către statele membre și Comisie în cadrul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală și a fost finalizat la 16 martie 2007 sub forma unui raport de examinare al Comisiei cu privire la trifluralin. |
| --- | --- |

(4)

Raportul de evaluare a fost revizuit reciproc de către statele membre și AESA în cadrul grupului său de lucru „Evaluare” și a fost prezentat Comisiei la 14 martie 2005 sub forma concluziei AESA cu privire la revizuirea reciprocă a evaluării riscului de pesticid în cazul substanței active trifluralin (4). Acest raport de evaluare a fost examinat de către statele membre și Comisie în cadrul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală și a fost finalizat la 16 martie 2007 sub forma unui raport de examinare al Comisiei cu privire la trifluralin.

| (5) | În urma evaluării acestei substanțe active, au fost identificate o serie de probleme. Trifluralin prezintă un grad ridicat de toxicitate pentru organisme acvatice, în special pentru pești. De asemenea, este foarte persistent în sol și nu este ușor biodegradabil. În plus, are potențial de acumulare. În special, depășește în mod semnificativ factorul maxim de bioconcentrare (BCF) stabilit în Directiva 91/414/CEE pentru organisme acvatice, indicând un potențial pentru bioacumulare în astfel de organisme. Având în vedere gradul ridicat de volatilitate, propagarea sa prin aer nu poate fi exclusă și, în ciuda unei degradări fotochimice rapide, programele de monitorizare au demonstrat capacitatea sa de migrație către alte locații decât cea de aplicare. Aceste preocupări au condus la concluzia conform căreia trifluralin nu îndeplinește criteriile pentru a fi inclus în anexa I la Directiva 91/414/CEE. |
| --- | --- |

(5)

În urma evaluării acestei substanțe active, au fost identificate o serie de probleme. Trifluralin prezintă un grad ridicat de toxicitate pentru organisme acvatice, în special pentru pești. De asemenea, este foarte persistent în sol și nu este ușor biodegradabil. În plus, are potențial de acumulare. În special, depășește în mod semnificativ factorul maxim de bioconcentrare (BCF) stabilit în Directiva 91/414/CEE pentru organisme acvatice, indicând un potențial pentru bioacumulare în astfel de organisme. Având în vedere gradul ridicat de volatilitate, propagarea sa prin aer nu poate fi exclusă și, în ciuda unei degradări fotochimice rapide, programele de monitorizare au demonstrat capacitatea sa de migrație către alte locații decât cea de aplicare. Aceste preocupări au condus la concluzia conform căreia trifluralin nu îndeplinește criteriile pentru a fi inclus în anexa I la Directiva 91/414/CEE.

| (6) | Comisia l-a invitat pe notificator să-și prezinte observațiile privind rezultatele revizuirii reciproce și privind intenția sa de a mai solicita sau nu includerea substanței respective. Autorul notificării și-a prezentat observațiile, care au fost examinate cu atenție. Cu toate acestea, în ciuda argumentelor invocate de notificator, problemele identificate nu au putut fi eliminate, iar evaluările efectuate pe baza informațiilor furnizate și examinate în cursul întâlnirilor experților AESA nu au demonstrat posibilitatea ca, în condițiile de utilizare propuse, produsele de protecție a plantelor care conțin trifluralin să îndeplinească în general cerințele prevăzute la articolul 5 alineatul (1) literele (a) și (b) din Directiva 91/414/CEE. |
| --- | --- |

(6)

Comisia l-a invitat pe notificator să-și prezinte observațiile privind rezultatele revizuirii reciproce și privind intenția sa de a mai solicita sau nu includerea substanței respective. Autorul notificării și-a prezentat observațiile, care au fost examinate cu atenție. Cu toate acestea, în ciuda argumentelor invocate de notificator, problemele identificate nu au putut fi eliminate, iar evaluările efectuate pe baza informațiilor furnizate și examinate în cursul întâlnirilor experților AESA nu au demonstrat posibilitatea ca, în condițiile de utilizare propuse, produsele de protecție a plantelor care conțin trifluralin să îndeplinească în general cerințele prevăzute la articolul 5 alineatul (1) literele (a) și (b) din Directiva 91/414/CEE.

| (7) | Prin urmare, trifluralinul nu trebuie inclus în anexa I la Directiva 91/414/CEE. |
| --- | --- |

(7)

Prin urmare, trifluralinul nu trebuie inclus în anexa I la Directiva 91/414/CEE.

| (8) | Trebuie luate măsuri care să garanteze că autorizațiile acordate pentru produsele de protecție a plantelor care conțin trifluralin sunt retrase într-o perioadă de timp determinată și nu sunt reînnoite și că nu se mai acordă autorizații noi pentru astfel de produse. |
| --- | --- |

(8)

Trebuie luate măsuri care să garanteze că autorizațiile acordate pentru produsele de protecție a plantelor care conțin trifluralin sunt retrase într-o perioadă de timp determinată și nu sunt reînnoite și că nu se mai acordă autorizații noi pentru astfel de produse.

| (9) | Orice perioadă de grație acordată de un stat membru pentru eliminarea, depozitarea, introducerea pe piață și utilizarea stocurilor existente de produse pentru protecția plantelor care conțin trifluralin nu trebuie să depășească 12 luni, pentru a limita utilizarea stocurilor existente la o singură perioadă de vegetație suplimentară, ceea ce garantează că produsele de protecție a plantelor care conțin trifluralin sunt la dispoziția agricultorilor pentru o perioadă de 18 luni de la adoptarea prezentei decizii. |
| --- | --- |

(9)

Orice perioadă de grație acordată de un stat membru pentru eliminarea, depozitarea, introducerea pe piață și utilizarea stocurilor existente de produse pentru protecția plantelor care conțin trifluralin nu trebuie să depășească 12 luni, pentru a limita utilizarea stocurilor existente la o singură perioadă de vegetație suplimentară, ceea ce garantează că produsele de protecție a plantelor care conțin trifluralin sunt la dispoziția agricultorilor pentru o perioadă de 18 luni de la adoptarea prezentei decizii.

| (10) | Prezenta decizie nu aduce atingere înaintării unei cereri pentru trifluralin în conformitate cu dispozițiile articolului 6 alineatul (2) din Directiva 91/414/CEE, în vederea unei posibile includeri în anexa I. |
| --- | --- |

(10)

Prezenta decizie nu aduce atingere înaintării unei cereri pentru trifluralin în conformitate cu dispozițiile articolului 6 alineatul (2) din Directiva 91/414/CEE, în vederea unei posibile includeri în anexa I.

| (11) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, |
| --- | --- |

(11)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Trifluralin nu este inclus ca substanță activă în anexa I la Directiva 91/414/CEE.

Articolul 2

Statele membre se asigură că:

| (a) | autorizațiile pentru produse de protecție a plantelor care conțin trifluralin sunt retrase până la 20 martie 2008; |
| --- | --- |

(a)

autorizațiile pentru produse de protecție a plantelor care conțin trifluralin sunt retrase până la 20 martie 2008;

| (b) | de la data publicării prezentei decizii, nu se acordă și nu se reînnoiesc autorizații pentru produsele de protecție a plantelor care conțin trifluralin. |
| --- | --- |

(b)

de la data publicării prezentei decizii, nu se acordă și nu se reînnoiesc autorizații pentru produsele de protecție a plantelor care conțin trifluralin.

Articolul 3

Orice perioadă de grație acordată de către statele membre în conformitate cu dispozițiile articolului 4 alineatul (6) din Directiva 91/414/CEE trebuie să fie cât mai scurtă posibil și să expire cel mai târziu la 20 martie 2009.

Articolul 4

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 20 septembrie 2007.

Pentru Comisie

Markos KYPRIANOU

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 230, 19.8.1991, p. 1. Directivă, astfel cum a fost modificată ultima dată prin Directiva 2007/52/CE a Comisiei (JO L 214, 17.8.2007, p. 3).

1

(2)  JO L 55, 29.2.2000, p. 25. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1044/2003 (JO L 151, 19.6.2003, p. 32).

2

(3)  JO L 98, 7.4.2001, p. 6.

3

(4)  Raport științific AESA (2005) 28, 1-77, Concluzie privind revizuirea reciprocă a evaluării riscului de pesticid al substanței active trifluralin (finalizat: 14 martie 2005) [EFSA Scientific Report (2005) 28, 1-77, Conclusion regarding the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance trifluralin (finalised: 14 March 2005)].

4

EFSA Scientific Report (2005) 28, 1-77, Conclusion regarding the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance trifluralin

---

| 29.9.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 255/44 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 255/44

---

DECIZIA COMISIEI

din 27 septembrie 2007

de modificare a Deciziei 2006/779/CE privind prelungirea perioadei de aplicare a acesteia

[notificată cu numărul C(2007) 4459]

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2007/630/CE)

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Directiva 90/425/CEE a Consiliului din 26 iunie 1990 privind controalele veterinare și zootehnice aplicabile în schimburile intracomunitare cu anumite animale vii și produse în vederea realizării pieței interne (1), în special articolul 10 alineatul (4),

având în vedere Directiva 89/662/CEE a Consiliului din 11 decembrie 1989 privind controlul veterinar în cadrul schimburilor intracomunitare în vederea realizării pieței interne (2), în special articolul 9 alineatul (4),

întrucât:

| (1) | Decizia 2006/779/CE a Comisiei din 14 noiembrie 2006 privind măsurile tranzitorii de sănătate animală pentru combaterea pestei porcine clasice în România (3) a fost adoptată ca răspuns la apariția de focare de pestă porcină clasică în România. |
| --- | --- |

(1)

Decizia 2006/779/CE a Comisiei din 14 noiembrie 2006 privind măsurile tranzitorii de sănătate animală pentru combaterea pestei porcine clasice în România (3) a fost adoptată ca răspuns la apariția de focare de pestă porcină clasică în România.

| (2) | Decizia 2006/779/CE se aplică pentru o perioadă de nouă luni de la data intrării în vigoare a Tratatului de aderare a Bulgariei și a României. Ca urmare a situației generale privind pesta porcină clasică în România, este necesar să se prelungească perioada de aplicare a Deciziei 2006/805/CE până la 31 decembrie 2009. |
| --- | --- |

(2)

Decizia 2006/779/CE se aplică pentru o perioadă de nouă luni de la data intrării în vigoare a Tratatului de aderare a Bulgariei și a României. Ca urmare a situației generale privind pesta porcină clasică în România, este necesar să se prelungească perioada de aplicare a Deciziei 2006/805/CE până la 31 decembrie 2009.

| (3) | Prin urmare, Decizia 2006/779/CE trebuie modificată în consecință. |
| --- | --- |

(3)

Prin urmare, Decizia 2006/779/CE trebuie modificată în consecință.

| (4) | Măsurile prevăzute de prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, |
| --- | --- |

(4)

Măsurile prevăzute de prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Articolul 7 din Decizia 2006/779/CE se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 7

Aplicabilitate

Prezenta decizie se aplică până la 31 decembrie 2009.”.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 27 septembrie 2007.

Pentru Comisie

Markos KYPRIANOU

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 224, 18.8.1990, p. 29. Directivă, astfel cum a fost modificată ultima dată prin Directiva 2002/33/CE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 315, 19.11.2002, p. 14).

1

(2)  JO L 395, 30.12.1989, p. 13. Directivă, astfel cum a fost modificată ultima dată prin Directiva 2004/41/CE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 157, 30.4.2004, p. 33).

2

(3)  JO L 314, 15.11.2006, p. 48.

3

---

| 29.9.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 255/45 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 255/45

---

DECIZIA COMISIEI

din 27 septembrie 2007

de modificare a Deciziei 2006/805/CE privind prelungirea perioadei de aplicare a acesteia

[notificată cu numărul C(2007) 4460]

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2007/631/CE)

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Directiva 90/425/CEE a Consiliului din 26 iunie 1990 privind controalele veterinare și zootehnice aplicabile în schimburile intracomunitare cu anumite animale vii și produse în vederea realizării pieței interne (1), în special articolul 10 alineatul (4),

având în vedere Directiva 89/662/CEE a Consiliului din 11 decembrie 1989 privind controlul veterinar în cadrul schimburilor intracomunitare în vederea realizării pieței interne (2), în special articolul 9 alineatul (4),

întrucât:

| (1) | Decizia 2006/805/CE a Comisiei din 24 noiembrie 2006 privind măsurile zoosanitare de combatere a pestei porcine clasice în anumite state membre (3), a fost adoptată ca urmare a apariției de focare de pestă porcină clasică în aceste state membre. Decizia menționată anterior stabilește anumite măsuri de combatere a pestei porcine clasice în aceste state membre. |
| --- | --- |

(1)

Decizia 2006/805/CE a Comisiei din 24 noiembrie 2006 privind măsurile zoosanitare de combatere a pestei porcine clasice în anumite state membre (3), a fost adoptată ca urmare a apariției de focare de pestă porcină clasică în aceste state membre. Decizia menționată anterior stabilește anumite măsuri de combatere a pestei porcine clasice în aceste state membre.

| (2) | Decizia 2006/805/CE se aplică pentru o perioadă de nouă luni de la data intrării în vigoare a Tratatului de aderare a Bulgariei și României. Ca urmare a situației generale privind pesta porcină clasică în Bulgaria, Germania, Franța, Ungaria și Slovacia, este necesar să se prelungească perioada de aplicare a Deciziei 2006/805/CE până la 31 iulie 2008. |
| --- | --- |

(2)

Decizia 2006/805/CE se aplică pentru o perioadă de nouă luni de la data intrării în vigoare a Tratatului de aderare a Bulgariei și României. Ca urmare a situației generale privind pesta porcină clasică în Bulgaria, Germania, Franța, Ungaria și Slovacia, este necesar să se prelungească perioada de aplicare a Deciziei 2006/805/CE până la 31 iulie 2008.

| (3) | Prin urmare, Decizia 2006/805/CE trebuie modificată în consecință. |
| --- | --- |

(3)

Prin urmare, Decizia 2006/805/CE trebuie modificată în consecință.

| (4) | Măsurile prevăzute de prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, |
| --- | --- |

(4)

Măsurile prevăzute de prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Articolul 14 din Decizia 2006/805/CE se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 14

Aplicabilitate

Prezenta decizie se aplică de la 31 iulie 2008.”.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 27 septembrie 2007.

Pentru Comisie

Markos KYPRIANOU

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 224, 18.8.1990, p. 29. Directivă, astfel cum a fost modificată ultima dată prin Directiva 2002/33/CE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 315, 19.11.2002, p. 14).

1

(2)  JO L 395, 30.12.1989, p. 13. Directivă, astfel cum a fost modificată ultima dată prin Directiva 2004/41/CE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 157, 30.4.2004, p. 33; versiune corectată JO L 195, 2.6.2004, p. 12.

2

(3)  JO L 329, 25.11.2006, p. 67. Decizie, astfel cum a fost modificată ultima dată prin Decizia 2007/152/CE (JO L 67, 7.3.2007, p. 10).

3

---

| 29.9.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 255/46 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 255/46

---

DECIZIA COMISIEI

din 28 septembrie 2007

de modificare a Deciziei 2006/415/CE privind anumite măsuri de protecție referitoare la influența aviară de subtip H5N1 cu grad patogenic ridicat la păsările de curte din Germania

[notificată cu numărul C(2007) 4480]

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2007/632/CE)

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Directiva 89/662/CEE a Consiliului din 11 decembrie 1989 privind controlul veterinar în cadrul schimburilor intracomunitare în vederea realizării pieței interne (1), în special articolul 9 alineatul (4),

având în vedere Directiva 90/425/CEE a Consiliului din 26 iunie 1990 privind controalele veterinare și zootehnice aplicabile în schimburile intracomunitare cu anumite animale vii și produse în vederea realizării pieței interne (2), în special articolul 10 alineatul (4),

având în vedere Directiva 2005/94/CE a Consiliului din 20 decembrie 2005 privind măsurile comunitare de combatere a influenței aviare și de abrogare a Directivei 92/40/CEE (3), în special articolul 63 alineatul (3),

întrucât:

| (1) | Decizia 2006/415/CE a Comisiei din 14 iunie 2006 privind anumite măsuri de protecție referitoare la influența aviară de subtip H5N1 cu grad patogenic ridicat la păsările de curte din Comunitate și de abrogare a Deciziei 2006/135/CE (4) prevede aplicarea anumitor măsuri de protecție pentru a preveni răspândirea bolii, inclusiv stabilirea unor zone A și B ca urmare a suspectării sau confirmării unui focar de gripă aviară. |
| --- | --- |

(1)

Decizia 2006/415/CE a Comisiei din 14 iunie 2006 privind anumite măsuri de protecție referitoare la influența aviară de subtip H5N1 cu grad patogenic ridicat la păsările de curte din Comunitate și de abrogare a Deciziei 2006/135/CE (4) prevede aplicarea anumitor măsuri de protecție pentru a preveni răspândirea bolii, inclusiv stabilirea unor zone A și B ca urmare a suspectării sau confirmării unui focar de gripă aviară.

| (2) | Germania a notificat Comisia cu privire la prezența unui focar de gripă aviară de subtip H5N1 la o fermă de păsări de pe teritoriul său, din landul Bavaria, și a luat măsurile adecvate în conformitate cu Decizia 2006/415/CE, inclusiv instituind zone A și B în conformitate cu dispozițiile articolului 4 din decizia menționată anterior. |
| --- | --- |

(2)

Germania a notificat Comisia cu privire la prezența unui focar de gripă aviară de subtip H5N1 la o fermă de păsări de pe teritoriul său, din landul Bavaria, și a luat măsurile adecvate în conformitate cu Decizia 2006/415/CE, inclusiv instituind zone A și B în conformitate cu dispozițiile articolului 4 din decizia menționată anterior.

| (3) | Comisia, în colaborare cu Germania, a examinat aceste măsuri și s-a asigurat că delimitarea zonelor A și B a fost stabilită de către autoritatea competentă din statul membru menționat anterior la o distanță suficientă de localizarea efectivă a focarului. Prin urmare, zonele A și B din Germania pot fi confirmate și se poate stabili durata regionalizării fixate. |
| --- | --- |

(3)

Comisia, în colaborare cu Germania, a examinat aceste măsuri și s-a asigurat că delimitarea zonelor A și B a fost stabilită de către autoritatea competentă din statul membru menționat anterior la o distanță suficientă de localizarea efectivă a focarului. Prin urmare, zonele A și B din Germania pot fi confirmate și se poate stabili durata regionalizării fixate.

| (4) | Prin urmare, Decizia 2006/415/CE trebuie modificată în consecință. |
| --- | --- |

(4)

Prin urmare, Decizia 2006/415/CE trebuie modificată în consecință.

| (5) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, |
| --- | --- |

(5)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Anexa la Decizia 2006/415/CE se modifică în conformitate cu textul anexei la prezenta decizie.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 28 septembrie 2007.

Pentru Comisie

Markos KYPRIANOU

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 395, 30.12.1989, p. 13. Directivă, astfel cum a fost modificată ultima dată prin Directiva 2004/41/CE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 157, 30.4.2004, p. 33).

1

(2)  JO L 224, 18.8.1990, p. 29. Directivă, astfel cum a fost modificată ultima dată prin Directiva 2002/33/CE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 315, 19.11.2002, p. 14).

2

(3)  JO L 10, 14.1.2006, p. 16.

3

(4)  JO L 164, 16.6.2006, p. 51. Decizie, astfel cum a fost modificată ultima dată prin Decizia 2007/604/CE (JO L 236, 8.9.2007, p. 11).

4

---

ANEXĂ

Anexa la Decizia 2006/415/CE se modifică după cum urmează:

| 1. | Următorul text se adaugă la partea A:









  Codul ISO al țării | Stat membru | Zona A | Aplicabil până la [articolul 4 alineatul (4) litera (b) punctul (iii)] |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Cod (dacă este disponibil) | Denumire |
| DE | GERMANIA | | Zona de 10 km instituită în jurul focarului din comunele Bruck in der Oberpfalz și Nittenau, incluzând următoarele comune în întregime sau părți din acestea: | 18.10.2007 |
| LANDKREIS SCHWANDORF | BODENWÖHR
  BODENWÖHRER FORST
  BRUCK IN DER OBERPFALZ
  EINSIEDLER UND WALDERBACHER FORST
  MAXHÜTTE-HAIDHOF
  NEUNBURG VORM WALD
  NEUKIRCHEN-BALBINI
  NITTENAU
  ÖSTL. NEUBÄUER FORST
  SCHWANDORF
  SCHWARZENFELD
  STEINBERG
  TEUBLITZ
  WACKERSDORF |
| LANDKREIS REGENSBURG | ALTENTHANN
  BERNHARDSWALD
  REGENSTAUF |
| LANDKREIS CHAM | REICHENBACH
  RODING
  WALD
  WALDERBACH
  ZELL |

1.

Următorul text se adaugă la partea A:

Codul ISO al țării

Stat membru

Zona A

Aplicabil până la [articolul 4 alineatul (4) litera (b) punctul (iii)]

Cod (dacă este disponibil)

Denumire

DE

GERMANIA

Zona de 10 km instituită în jurul focarului din comunele Bruck in der Oberpfalz și Nittenau, incluzând următoarele comune în întregime sau părți din acestea:

18.10.2007

LANDKREIS SCHWANDORF

BODENWÖHR

BODENWÖHRER FORST

BRUCK IN DER OBERPFALZ

EINSIEDLER UND WALDERBACHER FORST

MAXHÜTTE-HAIDHOF

NEUNBURG VORM WALD

NEUKIRCHEN-BALBINI

NITTENAU

ÖSTL. NEUBÄUER FORST

SCHWANDORF

SCHWARZENFELD

STEINBERG

TEUBLITZ

WACKERSDORF

LANDKREIS REGENSBURG

ALTENTHANN

BERNHARDSWALD

REGENSTAUF

LANDKREIS CHAM

REICHENBACH

RODING

WALD

WALDERBACH

ZELL

| 2. | Următorul text se adaugă la partea B:









  Codul ISO al țării | Stat membru | Zona B | Aplicabil până la [articolul 4 alineatul (4) litera (b) punctul (iii)] |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Cod (dacă este disponibil) | Denumire |
| DE | GERMANIA | | Comunele: | 18.10.2007 |
| LANDKREIS SCHWANDORF | BODENWÖHR
  BODENWÖHRER FORST
  BRUCK IN DER OBERPFALZ
  EINSIEDLER UND WALDERBACHER FORST
  MAXHÜTTE-HAIDHOF
  NEUNBURG VORM WALD
  NEUKIRCHEN-BALBINI
  NITTENAU
  ÖSTL. NEUBÄUER FORST
  SCHWANDORF
  SCHWARZENFELD
  SCHWARZHOFEN
  STEINBERG
  TEUBLITZ
  WACKERSDORF |
| LANDKREIS REGENSBURG | ALTENTHANN
  BERNHARDSWALD
  BRENNBERG
  REGENSTAUF |
| LANDKREIS CHAM | FALKENSTEIN
  REICHENBACH
  RODING
  WALD
  WALDERBACH
  ZELL |

2.

Următorul text se adaugă la partea B:

Codul ISO al țării

Stat membru

Zona B

Aplicabil până la [articolul 4 alineatul (4) litera (b) punctul (iii)]

Cod (dacă este disponibil)

Denumire

DE

GERMANIA

Comunele:

18.10.2007

LANDKREIS SCHWANDORF

BODENWÖHR

BODENWÖHRER FORST

BRUCK IN DER OBERPFALZ

EINSIEDLER UND WALDERBACHER FORST

MAXHÜTTE-HAIDHOF

NEUNBURG VORM WALD

NEUKIRCHEN-BALBINI

NITTENAU

ÖSTL. NEUBÄUER FORST

SCHWANDORF

SCHWARZENFELD

SCHWARZHOFEN

STEINBERG

TEUBLITZ

WACKERSDORF

LANDKREIS REGENSBURG

ALTENTHANN

BERNHARDSWALD

BRENNBERG

REGENSTAUF

LANDKREIS CHAM

FALKENSTEIN

REICHENBACH

RODING

WALD

WALDERBACH

ZELL

---