# Den Europæiske Unions L 313/30.

| | ISSN 1725-2520 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 313 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 50. årgang30. november 2007 |

ISSN 1725-2520

Den Europæiske Unions

Tidende

L 313

Dansk udgave

Retsforskrifter

50. årgang30. november 2007

---

| Indhold | | II   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RETSAKTER VEDTAGET AF ORGANER OPRETTET VED INTERNATIONALE AFTALER |
| | * | Regulativ nr. 95 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (UN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af køretøjer for så vidt angår beskyttelse af fører og passagerer ved sidepåkørsel | 1 |
| | * | Regulativ nr. 16 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (UN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af: | 58 |

Indhold

II   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

Side

RETSAKTER VEDTAGET AF ORGANER OPRETTET VED INTERNATIONALE AFTALER

*

Regulativ nr. 95 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (UN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af køretøjer for så vidt angår beskyttelse af fører og passagerer ved sidepåkørsel

1

*

Regulativ nr. 16 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (UN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af:

58

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

RETSAKTER VEDTAGET AF ORGANER OPRETTET VED INTERNATIONALE AFTALER

| 30.11.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 313/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 313/1

---

Regulativ Nr. 95 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (UN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af køretøjer for så vidt angår beskyttelse af fører og passagerer ved sidepåkørsel

Tillæg 94: Regulativ Nr. 95

Kun de originale UN/ECE-tekster har retlig virkning i henhold til folkeretten. Dette regulativs nuværende status og ikrafttrædelsesdato bør kontrolleres i den seneste version af UN/ECE's statusdokument TRANS/WP.29/343, der findes på adressen: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Omfattende al gældende tekst frem til:

Supplement 1 til ændringsserie 02 — Ikrafttrædelsesdato: 12. august 2004

Berigtigelse af 21. februar 2005

INDHOLD

REGULATIV

| 1. | Anvendelsesområde |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definitioner |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ansøgning om godkendelse |
| --- | --- |

3.

| 4. | Godkendelse |
| --- | --- |

4.

| 5. | Forskrifter og prøvninger |
| --- | --- |

5.

| 6. | Ændringer af køretøjstypen |
| --- | --- |

6.

| 7. | Produktionens overensstemmelse |
| --- | --- |

7.

| 8. | Sanktioner i tilfælde af produktionens manglende overensstemmelse |
| --- | --- |

8.

| 9. | Endeligt ophør af produktionen |
| --- | --- |

9.

| 10. | Overgangsbestemmelser |
| --- | --- |

10.

| 11. | Navne og adresser på de tekniske tjenester, der udfører godkendelsesprøvningerne, og på de administrative myndigheder |
| --- | --- |

11.

BILAG

| Bilag 1: | Meddelelse vedrørende godkendelse eller udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelse eller endeligt ophør af produktionen af en køretøjstype for så vidt angår beskyttelse af fører og passagerer i tilfælde af sidepåkørsel i henhold til regulativ nr. 95 |
| --- | --- |

Bilag 1:

| Bilag 2: | Udformning af godkendelsesmærket |
| --- | --- |

Bilag 2:

| Bilag 3: | Metode til bestemmelse af H-punkt og faktisk torsovinkel for siddepladser i motorkøretøjer |
| --- | --- |

Bilag 3:

| Tillæg 1 — | Beskrivelse af den tredimensionale »H«-punktmaskine (3-D H-maskine) |
| --- | --- |

Tillæg 1 —

| Tillæg 2 — | Tredimensionalt referencesystem |
| --- | --- |

Tillæg 2 —

| Tillæg 3 — | Referencedata for siddepladser |
| --- | --- |

Tillæg 3 —

| Bilag 4: | Forskrifter for kollisionsprøvning |
| --- | --- |

Bilag 4:

| Tillæg 1 — | Bestemmelse af belastningsindeks |
| --- | --- |

Tillæg 1 —

| Tillæg 2 — | Metode til beregning af viskøs belastning (VC) i forbindelse med EUROSID 1 |
| --- | --- |

Tillæg 2 —

| Bilag 5: | Specifikationer for den mobile, deformerbare barriere |
| --- | --- |

Bilag 5:

| Tillæg 1 — | Kraft-indbøjningskurve til statisk prøvning |
| --- | --- |

Tillæg 1 —

| Tillæg 2 — | Kraft-indbøjningskurve til dynamisk prøvning |
| --- | --- |

Tillæg 2 —

| Bilag 6: | Teknisk beskrivelse af prøvedukken til sidepåkørsel |
| --- | --- |

Bilag 6:

| Bilag 7: | Anbringelse af sidepåkørselsdukken |
| --- | --- |

Bilag 7:

| Bilag 8: | Delvis prøvning |
| --- | --- |

Bilag 8:

1.   ANVENDELSESOMRÅDE

Dette regulativ gælder for egenskaberne ved sidepåkørsel af kabinekonstruktionen på de køretøjer af klasse M1 og N1, på hvilke det laveste sædes R-punkt ikke er over 700 mm over vejbanen, når køretøjets tilstand svarer til dets referencemasse, således som denne er defineret i dette regulativs punkt 2.10.

2.   DEFINITIONER

I dette regulativ forstås ved:

| 2.1. | »Godkendelse af et køretøj«: godkendelse af en køretøjstype med hensyn til passagerkabinens egenskaber ved sidepåkørsel. |
| --- | --- |

2.1.

»Godkendelse af et køretøj«: godkendelse af en køretøjstype med hensyn til passagerkabinens egenskaber ved sidepåkørsel.

| 2.2. | »Køretøjstype«: en klasse af motorkøretøjer, der ikke frembyder væsentlige forskelle med hensyn til: |
| --- | --- |

2.2.

»Køretøjstype«: en klasse af motorkøretøjer, der ikke frembyder væsentlige forskelle med hensyn til:

| 2.2.1. | køretøjets længde, bredde og frihøjde, for så vidt de har negativ indvirkning på de i dette regulativ foreskrevne egenskaber |
| --- | --- |

2.2.1.

køretøjets længde, bredde og frihøjde, for så vidt de har negativ indvirkning på de i dette regulativ foreskrevne egenskaber

| 2.2.2. | konstruktion, dimensioner, form og materialer for passagerkabinens sidevægge, for så vidt de har negativ indvirkning på de i dette direktiv foreskrevne egenskaber |
| --- | --- |

2.2.2.

konstruktion, dimensioner, form og materialer for passagerkabinens sidevægge, for så vidt de har negativ indvirkning på de i dette direktiv foreskrevne egenskaber

| 2.2.3 | kabinens form og indvendige dimensioner og typen af beskyttelsessystemer, for så vidt de har negativ indvirkning på resultaterne af de i dette regulativ foreskrevne egenskaber |
| --- | --- |

2.2.3

kabinens form og indvendige dimensioner og typen af beskyttelsessystemer, for så vidt de har negativ indvirkning på resultaterne af de i dette regulativ foreskrevne egenskaber

| 2.2.4. | motorens placering (front-, hæk- eller centermotor) |
| --- | --- |

2.2.4.

motorens placering (front-, hæk- eller centermotor)

| 2.2.5. | masse af køretøj (ulastet), for så vidt den har negativ indvirkning på resultaterne af de i dette regulativ foreskrevne egenskaber |
| --- | --- |

2.2.5.

masse af køretøj (ulastet), for så vidt den har negativ indvirkning på resultaterne af de i dette regulativ foreskrevne egenskaber

| 2.2.6. | valgmulighederne for indretningen eller det indvendige udstyr for så vidt dette har negativ indvirkning på de i dette regulativ foreskrevne egenskaber |
| --- | --- |

2.2.6.

valgmulighederne for indretningen eller det indvendige udstyr for så vidt dette har negativ indvirkning på de i dette regulativ foreskrevne egenskaber

| 2.2.7. | typen af forsæde(r) og R-punktets beliggenhed, for så vidt de har negativ indvirkning på de i dette regulativ foreskrevne egenskaber. |
| --- | --- |

2.2.7.

typen af forsæde(r) og R-punktets beliggenhed, for så vidt de har negativ indvirkning på de i dette regulativ foreskrevne egenskaber.

| 2.3. | »Passagerkabine«: det rum, hvor passagererne opholder sig, afgrænset af loft, gulv, sidevægge, døre, udvendige ruder, forreste og bageste skillevæg eller planet for bageste sæde. |
| --- | --- |

2.3.

»Passagerkabine«: det rum, hvor passagererne opholder sig, afgrænset af loft, gulv, sidevægge, døre, udvendige ruder, forreste og bageste skillevæg eller planet for bageste sæde.

| 2.4. | »R-punkt« eller »sædets referencepunkt«: det referencepunkt, der er fastlagt af køretøjets fabrikant, og som: |
| --- | --- |

2.4.

»R-punkt« eller »sædets referencepunkt«: det referencepunkt, der er fastlagt af køretøjets fabrikant, og som:

| 2.4.1. | er bestemt ved koordinater, fastlagt i henhold til køretøjets konstruktion |
| --- | --- |

2.4.1.

er bestemt ved koordinater, fastlagt i henhold til køretøjets konstruktion

| 2.4.2. | svarer til det teoretiske drejningspunkt for overkrop/lår (H-punkt) ved den laveste og mest tilbagestillede normale kørestilling eller brugsstilling, der for hver af de angivne siddepladser angives af køretøjets fabrikant. |
| --- | --- |

2.4.2.

svarer til det teoretiske drejningspunkt for overkrop/lår (H-punkt) ved den laveste og mest tilbagestillede normale kørestilling eller brugsstilling, der for hver af de angivne siddepladser angives af køretøjets fabrikant.

| 2.5. | »H-punkt«: det punkt, der er fastlagt i bilag 3 til dette regulativ. |
| --- | --- |

2.5.

»H-punkt«: det punkt, der er fastlagt i bilag 3 til dette regulativ.

| 2.6. | »Brændstofbeholderens kapacitet«: den af fabrikanten angivne kapacitet af køretøjets brændstofbeholder. |
| --- | --- |

2.6.

»Brændstofbeholderens kapacitet«: den af fabrikanten angivne kapacitet af køretøjets brændstofbeholder.

| 2.7. | »Tværplan«: et lodret plan vinkelret på køretøjets vertikale midterplan i længderetningen. |
| --- | --- |

2.7.

»Tværplan«: et lodret plan vinkelret på køretøjets vertikale midterplan i længderetningen.

| 2.8. | »Beskyttelsessystem«: anordninger beregnet til at fastholde og/eller beskytte fører og passagerer. |
| --- | --- |

2.8.

»Beskyttelsessystem«: anordninger beregnet til at fastholde og/eller beskytte fører og passagerer.

| 2.9. | »Type beskyttelsessystem«: en kategori beskyttelsessystemer, som indbyrdes ikke frembyder væsentlige forskelle med hensyn til deres:






  — | teknologi |
| --- | --- | --- |

2.9.

»Type beskyttelsessystem«: en kategori beskyttelsessystemer, som indbyrdes ikke frembyder væsentlige forskelle med hensyn til deres:

—

teknologi

| — | geometri |
| --- | --- |

—

geometri

| — | materialer. |
| --- | --- |

—

materialer.

| 2.10. | »Referencemasse«: masse af ulastet køretøj, hvortil lægges en masse på 100 kg (vægten af sidepåkørselsdukken og tilhørende instrumenter). |
| --- | --- |

2.10.

»Referencemasse«: masse af ulastet køretøj, hvortil lægges en masse på 100 kg (vægten af sidepåkørselsdukken og tilhørende instrumenter).

| 2.11. | »Masse ulastet«: køretøjets masse, når dette er køreklart, uden fører, passagerer eller last, med brændstoftanken fyldt op til 90 % af kapaciteten samt sædvanligt værktøjssæt og reservehjul, hvor sådant anvendes. |
| --- | --- |

2.11.

»Masse ulastet«: køretøjets masse, når dette er køreklart, uden fører, passagerer eller last, med brændstoftanken fyldt op til 90 % af kapaciteten samt sædvanligt værktøjssæt og reservehjul, hvor sådant anvendes.

| 2.12. | »Mobil, deformerbar barriere«: den anordning, hvormed prøvekøretøjet påkøres. Den består af en prøvevogn og en slaganordning. |
| --- | --- |

2.12.

»Mobil, deformerbar barriere«: den anordning, hvormed prøvekøretøjet påkøres. Den består af en prøvevogn og en slaganordning.

| 2.13. | »Slaganordning«: en sammentrykningsanordning, der er monteret fortil på en mobil, deformerbar barriere. |
| --- | --- |

2.13.

»Slaganordning«: en sammentrykningsanordning, der er monteret fortil på en mobil, deformerbar barriere.

| 2.14. | »Prøvevogn«: en ramme på hjul, der kan bevæge sig i sin længdeakse indtil anslagspunktet. Slaganordningen er monteret på forenden af prøvevognen. |
| --- | --- |

2.14.

»Prøvevogn«: en ramme på hjul, der kan bevæge sig i sin længdeakse indtil anslagspunktet. Slaganordningen er monteret på forenden af prøvevognen.

3.   ANSØGNING OM GODKENDELSE

| 3.1. | Ansøgning om godkendelse af en køretøjstype med hensyn til beskyttelsen af personer i køretøjet ved sidepåkørsel indgives af køretøjets fabrikant eller dennes behørigt befuldmægtigede repræsentant. |
| --- | --- |

3.1.

Ansøgning om godkendelse af en køretøjstype med hensyn til beskyttelsen af personer i køretøjet ved sidepåkørsel indgives af køretøjets fabrikant eller dennes behørigt befuldmægtigede repræsentant.

| 3.2. | Ansøgningen skal ledsages af nedennævnte dokumenter i tre eksemplarer og af følgende: |
| --- | --- |

3.2.

Ansøgningen skal ledsages af nedennævnte dokumenter i tre eksemplarer og af følgende:

| 3.2.1. | detaljeret beskrivelse af køretøjstypen hvad angår dens opbygning, dimensioner, udformning og anvendte materialer |
| --- | --- |

3.2.1.

detaljeret beskrivelse af køretøjstypen hvad angår dens opbygning, dimensioner, udformning og anvendte materialer

| 3.2.2. | fotografier og/eller diagrammer og tegninger af køretøjet, der viser køretøjstypen set forfra, fra siden og bagfra samt oplysninger om udformningen af siderne af konstruktionen |
| --- | --- |

3.2.2.

fotografier og/eller diagrammer og tegninger af køretøjet, der viser køretøjstypen set forfra, fra siden og bagfra samt oplysninger om udformningen af siderne af konstruktionen

| 3.2.3. | nærmere oplysninger om køretøjets vægt som defineret i dette regulativs punkt 2.11 |
| --- | --- |

3.2.3.

nærmere oplysninger om køretøjets vægt som defineret i dette regulativs punkt 2.11

| 3.2.4. | passagerkabinens form og indvendige dimensioner |
| --- | --- |

3.2.4.

passagerkabinens form og indvendige dimensioner

| 3.2.5. | en beskrivelse af relevant sidemonteret udstyr og sidemonterede beskyttelsesanordninger. |
| --- | --- |

3.2.5.

en beskrivelse af relevant sidemonteret udstyr og sidemonterede beskyttelsesanordninger.

| 3.3. | Ansøgeren er berettiget til at fremlægge alle oplysninger og prøvningsresultater, som godtgør, at der på prototypekøretøjer i tilstrækkeligt nøjagtigt omfang kan opnås overensstemmelse med forskrifterne. |
| --- | --- |

3.3.

Ansøgeren er berettiget til at fremlægge alle oplysninger og prøvningsresultater, som godtgør, at der på prototypekøretøjer i tilstrækkeligt nøjagtigt omfang kan opnås overensstemmelse med forskrifterne.

| 3.4. | Et køretøj, som er repræsentativt for den type, der skal godkendes, indleveres til den tekniske tjeneste, som forestår godkendelsesprøvningerne. |
| --- | --- |

3.4.

Et køretøj, som er repræsentativt for den type, der skal godkendes, indleveres til den tekniske tjeneste, som forestår godkendelsesprøvningerne.

| 3.4.1. | Et køretøj, der ikke består af alle komponenterne, som findes på typen, kan accepteres til prøvning, hvis det kan bevises, at fraværet af de udeladte komponenter ikke har en negativ indvirkning på de egenskaber, som er foreskrevet i dette regulativ. |
| --- | --- |

3.4.1.

Et køretøj, der ikke består af alle komponenterne, som findes på typen, kan accepteres til prøvning, hvis det kan bevises, at fraværet af de udeladte komponenter ikke har en negativ indvirkning på de egenskaber, som er foreskrevet i dette regulativ.

| 3.4.2. | Det er ansøgerens ansvar at bevise, at anvendelsen af punkt 3.4.1 kan forenes med overholdelsen af kravene i dette regulativ. |
| --- | --- |

3.4.2.

Det er ansøgerens ansvar at bevise, at anvendelsen af punkt 3.4.1 kan forenes med overholdelsen af kravene i dette regulativ.

4.   GODKENDELSE

| 4.1. | Hvis det køretøj, der søges godkendt efter dette regulativ, opfylder forskrifterne i punkt 5 nedenfor, meddeles godkendelse af den pågældende køretøjstype. |
| --- | --- |

4.1.

Hvis det køretøj, der søges godkendt efter dette regulativ, opfylder forskrifterne i punkt 5 nedenfor, meddeles godkendelse af den pågældende køretøjstype.

| 4.2. | I tvivlstilfælde skal der ved efterprøvning af køretøjets overensstemmelse med forskrifterne i dette regulativ tages hensyn til alle oplysninger og prøvningsresultater, som forelægges af fabrikanten, og som kan tages i betragtning ved vurdering af den godkendelsesprøvning, som er foretaget af den tekniske tjeneste. |
| --- | --- |

4.2.

I tvivlstilfælde skal der ved efterprøvning af køretøjets overensstemmelse med forskrifterne i dette regulativ tages hensyn til alle oplysninger og prøvningsresultater, som forelægges af fabrikanten, og som kan tages i betragtning ved vurdering af den godkendelsesprøvning, som er foretaget af den tekniske tjeneste.

| 4.3. | Der tildeles et godkendelsesnummer til hver enkelt godkendt type. De første to cifre (i øjeblikket 01, svarende til ændringsserie 01) angiver den serie ændringer, som omfatter de seneste vigtige tekniske ændringer af regulativet på godkendelsens udstedelsestidspunkt. Samme kontraherende part kan ikke tildele samme nummer til en anden køretøjstype. |
| --- | --- |

4.3.

Der tildeles et godkendelsesnummer til hver enkelt godkendt type. De første to cifre (i øjeblikket 01, svarende til ændringsserie 01) angiver den serie ændringer, som omfatter de seneste vigtige tekniske ændringer af regulativet på godkendelsens udstedelsestidspunkt. Samme kontraherende part kan ikke tildele samme nummer til en anden køretøjstype.

| 4.4. | Meddelelse om godkendelse eller udvidelse eller nægtelse af godkendelse af en køretøjstype efter dette regulativ skal overgives de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular, der er i overensstemmelse med modellen i bilag 1 til dette regulativ, sammen med fotografier og/eller tegninger og diagrammer, leveret af ansøgeren, i et format, der ikke er større end A4 (210 × 297 mm) eller er foldet til dette format, samt i et passende målestoksforhold. |
| --- | --- |

4.4.

Meddelelse om godkendelse eller udvidelse eller nægtelse af godkendelse af en køretøjstype efter dette regulativ skal overgives de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular, der er i overensstemmelse med modellen i bilag 1 til dette regulativ, sammen med fotografier og/eller tegninger og diagrammer, leveret af ansøgeren, i et format, der ikke er større end A4 (210 × 297 mm) eller er foldet til dette format, samt i et passende målestoksforhold.

| 4.5. | Hvert køretøj, som er i overensstemmelse med en type godkendt efter dette regulativ, skal på et let synligt og let tilgængeligt sted, der er angivet i godkendelsesattesten, være påført et internationalt godkendelsesmærke bestående af følgende: |
| --- | --- |

4.5.

Hvert køretøj, som er i overensstemmelse med en type godkendt efter dette regulativ, skal på et let synligt og let tilgængeligt sted, der er angivet i godkendelsesattesten, være påført et internationalt godkendelsesmærke bestående af følgende:

| 4.5.1. | en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (1). |
| --- | --- |

4.5.1.

en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (1).

| 4.5.2. | nummeret på dette regulativ fulgt af bogstavet »R«, en bindestreg og godkendelsesnummeret til højre for cirklen, der er beskrevet i punkt 4.5.1. |
| --- | --- |

4.5.2.

nummeret på dette regulativ fulgt af bogstavet »R«, en bindestreg og godkendelsesnummeret til højre for cirklen, der er beskrevet i punkt 4.5.1.

| 4.6. | Svarer køretøjet til en type, som efter et eller flere af de regulativer, der er bilag til overenskomsten, er godkendt i den stat, som har meddelt godkendelse efter dette regulativ, behøver det i punkt 4.5.1 foreskrevne symbol ikke gentages; i så tilfælde skal regulativet og godkendelsesnumrene samt de ekstra symboler for alle de regulativer, som godkendelsen er udstedt efter i det land, hvor godkendelsen er udstedt i henhold til dette regulativ, placeres i lodrette kolonner til højre for det symbol, der er beskrevet i afsnit 4.5.1. |
| --- | --- |

4.6.

Svarer køretøjet til en type, som efter et eller flere af de regulativer, der er bilag til overenskomsten, er godkendt i den stat, som har meddelt godkendelse efter dette regulativ, behøver det i punkt 4.5.1 foreskrevne symbol ikke gentages; i så tilfælde skal regulativet og godkendelsesnumrene samt de ekstra symboler for alle de regulativer, som godkendelsen er udstedt efter i det land, hvor godkendelsen er udstedt i henhold til dette regulativ, placeres i lodrette kolonner til højre for det symbol, der er beskrevet i afsnit 4.5.1.

| 4.7. | Godkendelsesmærket skal være let læseligt og må ikke kunne fjernes. |
| --- | --- |

4.7.

Godkendelsesmærket skal være let læseligt og må ikke kunne fjernes.

| 4.8. | Godkendelsesmærket skal anbringes tæt ved eller på den identifikationsplade, fabrikanten har anbragt på køretøjet. |
| --- | --- |

4.8.

Godkendelsesmærket skal anbringes tæt ved eller på den identifikationsplade, fabrikanten har anbragt på køretøjet.

| 4.9. | Bilag 2 til dette regulativ indeholder eksempler på godkendelsesmærker. |
| --- | --- |

4.9.

Bilag 2 til dette regulativ indeholder eksempler på godkendelsesmærker.

5.   FORSKRIFTER OG PRØVNINGER

| 5.1. | Køretøjet skal underkastes prøvning i overensstemmelse med bilag 4 til dette regulativ. |
| --- | --- |

5.1.

Køretøjet skal underkastes prøvning i overensstemmelse med bilag 4 til dette regulativ.

| 5.1.1. | Prøvningen udføres i førersiden, medmindre der er så stor forskel mellem siderne, at det har indvirkning på sidepåkørselsegenskaberne. I så fald kan der i samråd mellem fabrikanten og prøvningsmyndigheden vælges en af mulighederne i punkt 5.1.1.1 eller 5.1.1.2. |
| --- | --- |

5.1.1.

Prøvningen udføres i førersiden, medmindre der er så stor forskel mellem siderne, at det har indvirkning på sidepåkørselsegenskaberne. I så fald kan der i samråd mellem fabrikanten og prøvningsmyndigheden vælges en af mulighederne i punkt 5.1.1.1 eller 5.1.1.2.

| 5.1.1.1. | Fabrikanten forsyner prøvningsmyndigheden med oplysninger om egenskabernes sammenlignelighed med førersidens, når prøvningen udføres i denne side. |
| --- | --- |

5.1.1.1.

Fabrikanten forsyner prøvningsmyndigheden med oplysninger om egenskabernes sammenlignelighed med førersidens, når prøvningen udføres i denne side.

| 5.1.1.2. | Såfremt den godkendende myndighed nærer betænkeligheder med hensyn til køretøjets konstruktion, kan den beslutte at lade prøvningen udføre i siden modsat førersiden, når dette anses for at være mindre gunstigt. |
| --- | --- |

5.1.1.2.

Såfremt den godkendende myndighed nærer betænkeligheder med hensyn til køretøjets konstruktion, kan den beslutte at lade prøvningen udføre i siden modsat førersiden, når dette anses for at være mindre gunstigt.

| 5.1.2. | Den tekniske tjeneste kan efter samråd med fabrikanten kræve, at prøvningen udføres med sædet i en anden position end den i bilag 4, punkt 5.5.1 angivne. Denne position angives i prøvningsrapporten (2). |
| --- | --- |

5.1.2.

Den tekniske tjeneste kan efter samråd med fabrikanten kræve, at prøvningen udføres med sædet i en anden position end den i bilag 4, punkt 5.5.1 angivne. Denne position angives i prøvningsrapporten (2).

| 5.1.3. | Resultatet af denne prøvning anses for tilfredsstillende, hvis de i punkt 5.2 og 5.3 anførte betingelser er opfyldt. |
| --- | --- |

5.1.3.

Resultatet af denne prøvning anses for tilfredsstillende, hvis de i punkt 5.2 og 5.3 anførte betingelser er opfyldt.

5.2.   Belastningsindekser

| 5.2.1. | De for kollisionsprøvningen fastlagte belastningsindekser, som er bestemt i overensstemmelse med tillæggene til bilag 4 til dette regulativ, skal opfylde følgende krav: |
| --- | --- |

5.2.1.

De for kollisionsprøvningen fastlagte belastningsindekser, som er bestemt i overensstemmelse med tillæggene til bilag 4 til dette regulativ, skal opfylde følgende krav:

| 5.2.1.1. | belastningsindeks for hovedet (Head Performance Criterion, HPC) må ikke overstige 1 000; er hovedet ikke kommet i berøring, skal HPC ikke måles eller beregnes, men registreres som »Ingen berøring med hovedet«. |
| --- | --- |

5.2.1.1.

belastningsindeks for hovedet (Head Performance Criterion, HPC) må ikke overstige 1 000; er hovedet ikke kommet i berøring, skal HPC ikke måles eller beregnes, men registreres som »Ingen berøring med hovedet«.

| 5.2.1.2. | for belastningsindekset for brystkassen gælder:






  a) | indbøjningen af ribbenene (RDC) må ikke overstige 42 mm |
| --- | --- | --- |

5.2.1.2.

for belastningsindekset for brystkassen gælder:

a)

indbøjningen af ribbenene (RDC) må ikke overstige 42 mm

| b) | den viskøse belastning (VC) må ikke overstige 1,0 m/s. |
| --- | --- |

b)

den viskøse belastning (VC) må ikke overstige 1,0 m/s.

I en overgangsperiode på to år efter den i dette regulativs punkt 10.2 angivne dato skal V*C-værdien ikke være et beståelseskrav ved godkendelsesprøvningen; værdien skal imidlertid angives i prøvningsrapporten og registreres af de godkendende myndigheder. Efter denne overgangsperiode, skal en VC-værdi på 1,0 m/s gælde som beståelseskrav, medmindre de kontraherende parter, som anvender dette regulativ, træffer anden beslutning herom

| 5.2.1.3. | for belastningsindeks for hoften gælder:
  den maksimale kraft mod skambenssammenføjningen (Pubic Symphysis Peak Force, PSPF) må ikke overstige 6 kN |
| --- | --- |

5.2.1.3.

for belastningsindeks for hoften gælder:

den maksimale kraft mod skambenssammenføjningen (Pubic Symphysis Peak Force, PSPF) må ikke overstige 6 kN

| 5.2.1.4. | for belastningen af underlivet gælder:
  den maksimale kraft mod underlivet (Abdominal Peak Force, APF) må ikke overstige 2,5 kN som indvendig kraft (svarende til en udvendig kraft på 4,5 kN). |
| --- | --- |

5.2.1.4.

for belastningen af underlivet gælder:

den maksimale kraft mod underlivet (Abdominal Peak Force, APF) må ikke overstige 2,5 kN som indvendig kraft (svarende til en udvendig kraft på 4,5 kN).

5.3.   Særlige krav

| 5.3.1. | Ingen døre må åbne sig under prøvningen. |
| --- | --- |

5.3.1.

Ingen døre må åbne sig under prøvningen.

| 5.3.2. | Efter kollisionen skal det uden brug af værktøj være muligt at: |
| --- | --- |

5.3.2.

Efter kollisionen skal det uden brug af værktøj være muligt at:

| 5.3.2.1. | åbne et tilstrækkeligt antal døre, således at passagerer kan komme ud eller ind på normal vis, og om nødvendigt vippe ryglæn eller lægge sæder ned for at muliggøre evakuering af alle personer i køretøjet |
| --- | --- |

5.3.2.1.

åbne et tilstrækkeligt antal døre, således at passagerer kan komme ud eller ind på normal vis, og om nødvendigt vippe ryglæn eller lægge sæder ned for at muliggøre evakuering af alle personer i køretøjet

| 5.3.2.2. | frigøre prøvedukken fra beskyttelsessystemet |
| --- | --- |

5.3.2.2.

frigøre prøvedukken fra beskyttelsessystemet

| 5.3.2.3. | fjerne prøvedukken fra køretøjet. |
| --- | --- |

5.3.2.3.

fjerne prøvedukken fra køretøjet.

| 5.3.3. | Ingen indvendig anordning eller komponent må løsne sig på en sådan måde, at det mærkbart øger risikoen for kvæstelser forårsaget af fremspringende dele eller forrevne kanter. |
| --- | --- |

5.3.3.

Ingen indvendig anordning eller komponent må løsne sig på en sådan måde, at det mærkbart øger risikoen for kvæstelser forårsaget af fremspringende dele eller forrevne kanter.

| 5.3.4. | Brud som følge af permanent deformation kan accepteres, forudsat at de ikke er forbundet med øget risiko for tilskadekomst. |
| --- | --- |

5.3.4.

Brud som følge af permanent deformation kan accepteres, forudsat at de ikke er forbundet med øget risiko for tilskadekomst.

| 5.3.5. | Såfremt der efter kollisionen er fortsat udsivning af væske fra brændstoftilførselsanordningen, må udsivningen ikke overstige 30 g/min; sker der blanding af væsken fra brændstoftilførselsanordningen med væske fra de øvrige systemer, og er det ikke på en nem måde muligt at skille og identificere de forskellige væsker, skal al opsamlet væske medregnes ved bedømmelsen af den fortsatte udsivning. |
| --- | --- |

5.3.5.

Såfremt der efter kollisionen er fortsat udsivning af væske fra brændstoftilførselsanordningen, må udsivningen ikke overstige 30 g/min; sker der blanding af væsken fra brændstoftilførselsanordningen med væske fra de øvrige systemer, og er det ikke på en nem måde muligt at skille og identificere de forskellige væsker, skal al opsamlet væske medregnes ved bedømmelsen af den fortsatte udsivning.

6.   ÆNDRINGER AF KØRETØJSTYPEN

| 6.1. | Enhver ændring, som har betydning for konstruktionen, antallet og typen af sæder, indtræk eller indretning eller placeringen af køretøjets instrumenter eller af mekaniske dele, som kan påvirke køretøjets energioptagelse ved sidepåkørsel, skal meddeles den administrative myndighed, som har godkendt køretøjet. Denne myndighed kan så enten: |
| --- | --- |

6.1.

Enhver ændring, som har betydning for konstruktionen, antallet og typen af sæder, indtræk eller indretning eller placeringen af køretøjets instrumenter eller af mekaniske dele, som kan påvirke køretøjets energioptagelse ved sidepåkørsel, skal meddeles den administrative myndighed, som har godkendt køretøjet. Denne myndighed kan så enten:

| 6.1.1. | vurdere, at de foretagne ændringer ikke har en væsentlig negativ virkning, og at køretøjet under alle omstændigheder stadig opfylder kravene, eller |
| --- | --- |

6.1.1.

vurdere, at de foretagne ændringer ikke har en væsentlig negativ virkning, og at køretøjet under alle omstændigheder stadig opfylder kravene, eller

| 6.1.2. | forlange endnu en prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, som udfører prøvningerne. |
| --- | --- |

6.1.2.

forlange endnu en prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, som udfører prøvningerne.

| 6.1.2.1. | Enhver ændring af køretøjet, som berører den almindelige form af køretøjets konstruktion, eller eventuelle variationer i referencemassen på over 8 %, og som efter myndighedens skøn vil få mærkbar indvirkning på resultaterne af prøvningen, skal medføre gentagelse af den i bilag 4 beskrevne prøvning. |
| --- | --- |

6.1.2.1.

Enhver ændring af køretøjet, som berører den almindelige form af køretøjets konstruktion, eller eventuelle variationer i referencemassen på over 8 %, og som efter myndighedens skøn vil få mærkbar indvirkning på resultaterne af prøvningen, skal medføre gentagelse af den i bilag 4 beskrevne prøvning.

| 6.1.2.2. | Såfremt den tekniske tjeneste, efter at have rådført sig med køretøjsfabrikanten, skønner, at de foretagne ændringer af køretøjstypen ikke er så omfattende, at der er behov for at gentage hele prøvningen, kan der gennemføres en delvis prøvning. Dette gælder, hvis referencemassen ikke afviger mere end 8 % i forhold til det oprindelige køretøj, eller hvis antallet af forsæder er uændret. Ændringer af sædetypen eller den indre indretning medfører ikke automatisk en fuldstændig gentagelse af prøvningen. Der er vist et eksempel på tilgangen til dette problem i bilag 8. |
| --- | --- |

6.1.2.2.

Såfremt den tekniske tjeneste, efter at have rådført sig med køretøjsfabrikanten, skønner, at de foretagne ændringer af køretøjstypen ikke er så omfattende, at der er behov for at gentage hele prøvningen, kan der gennemføres en delvis prøvning. Dette gælder, hvis referencemassen ikke afviger mere end 8 % i forhold til det oprindelige køretøj, eller hvis antallet af forsæder er uændret. Ændringer af sædetypen eller den indre indretning medfører ikke automatisk en fuldstændig gentagelse af prøvningen. Der er vist et eksempel på tilgangen til dette problem i bilag 8.

| 6.2. | Godkendelse eller afslag på godkendelse skal sammen med detaljer om ændringerne meddeles i henhold til fremgangsmåden beskrevet i punkt 4.4 ovenfor til de kontraherende parter, der anvender dette regulativ. |
| --- | --- |

6.2.

Godkendelse eller afslag på godkendelse skal sammen med detaljer om ændringerne meddeles i henhold til fremgangsmåden beskrevet i punkt 4.4 ovenfor til de kontraherende parter, der anvender dette regulativ.

| 6.3. | Den kompetente myndighed, der udsteder udvidelse af godkendelser, skal tildele et serienummer til hver enkelt meddelelsesblanket, der udarbejdes i forbindelse med en sådan udvidelse. |
| --- | --- |

6.3.

Den kompetente myndighed, der udsteder udvidelse af godkendelser, skal tildele et serienummer til hver enkelt meddelelsesblanket, der udarbejdes i forbindelse med en sådan udvidelse.

7.   PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE

Procedurer til sikring af produktionens overensstemmelse skal opfylde bestemmelserne i overenskomstens tillæg 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), idet følgende forskrifter finder anvendelse:

| 7.1. | Et køretøj, der er godkendt i henhold til dette regulativ, skal være således fremstillet, at det svarer til den godkendte type, idet det skal opfylde de krav, der er opstillet i punkt 5 ovenfor. |
| --- | --- |

7.1.

Et køretøj, der er godkendt i henhold til dette regulativ, skal være således fremstillet, at det svarer til den godkendte type, idet det skal opfylde de krav, der er opstillet i punkt 5 ovenfor.

| 7.2. | Indehaveren af godkendelsen skal for hver køretøjstype sikre, at mindst de prøvninger, der vedrører målinger, udføres. |
| --- | --- |

7.2.

Indehaveren af godkendelsen skal for hver køretøjstype sikre, at mindst de prøvninger, der vedrører målinger, udføres.

| 7.3. | Den myndighed, som har meddelt typegodkendelse, kan til enhver tid efterprøve de metoder til overensstemmelsesprøvning, som anvendes på hvert produktionsanlæg. Sådanne efterprøvninger foretages normalt en gang hvert andet år. |
| --- | --- |

7.3.

Den myndighed, som har meddelt typegodkendelse, kan til enhver tid efterprøve de metoder til overensstemmelsesprøvning, som anvendes på hvert produktionsanlæg. Sådanne efterprøvninger foretages normalt en gang hvert andet år.

8.   SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE

| 8.1. | Godkendelsen af en køretøjstype efter dette regulativ kan inddrages, hvis kravene i punkt 7.1 ovenfor ikke er opfyldt, eller det/de udvalgt(e) køretøj(er) ikke består de i punkt 7.2 ovenfor foreskrevne kontroller. |
| --- | --- |

8.1.

Godkendelsen af en køretøjstype efter dette regulativ kan inddrages, hvis kravene i punkt 7.1 ovenfor ikke er opfyldt, eller det/de udvalgt(e) køretøj(er) ikke består de i punkt 7.2 ovenfor foreskrevne kontroller.

| 8.2. | Såfremt en af de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som han tidligere har udstedt, skal han straks underrette de øvrige kontraherende parter, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af et anmeldelsesskema svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ. |
| --- | --- |

8.2.

Såfremt en af de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som han tidligere har udstedt, skal han straks underrette de øvrige kontraherende parter, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af et anmeldelsesskema svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ.

9.   ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN

Hvis indehaveren af godkendelsen helt ophører med at fremstille en køretøjstype, der er godkendt i henhold til dette regulativ, skal han meddele dette til den myndighed, der har udstedt godkendelsen. Efter modtagelse af den pågældende meddelelse underretter myndigheden de andre parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, ved hjælp af en meddelelse, der svarer til modellen i bilag 1 til dette regulativ.

10.   OVERGANGSBESTEMMELSER

| 10.1. | Efter ikrafttrædelsesdatoen for supplement 1 til ændringsserie 02 kan de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ikke nægte at udstede ECE-godkendelse i henhold til dette regulativ som ændret ved supplement 1 til ændringsserie 02. |
| --- | --- |

10.1.

Efter ikrafttrædelsesdatoen for supplement 1 til ændringsserie 02 kan de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ikke nægte at udstede ECE-godkendelse i henhold til dette regulativ som ændret ved supplement 1 til ændringsserie 02.

| 10.2. | Fra 12 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for ændringsserie 02 skal kontraherende parter, som anvender dette regulativ, kun udstede ECE-godkendelse til køretøjstyper, som opfylder kravene i dette regulativ som ændret ved ændringsserie 02. |
| --- | --- |

10.2.

Fra 12 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for ændringsserie 02 skal kontraherende parter, som anvender dette regulativ, kun udstede ECE-godkendelse til køretøjstyper, som opfylder kravene i dette regulativ som ændret ved ændringsserie 02.

| 10.3. | Fra 60 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for ændringsserie 02 kan de kontraherende parter, som anvender dette regulativ, nægte den første nationale indregistrering (første ibrugtagning) af køretøjer, som ikke opfylder kravene i dette regulativ som ændret ved ændringsserie 02. |
| --- | --- |

10.3.

Fra 60 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for ændringsserie 02 kan de kontraherende parter, som anvender dette regulativ, nægte den første nationale indregistrering (første ibrugtagning) af køretøjer, som ikke opfylder kravene i dette regulativ som ændret ved ændringsserie 02.

| 10.4. | Fra 36 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for supplement 1 til ændringsserie 02 skal kontraherende parter, som anvender dette regulativ, kun udstede ECE-godkendelse til køretøjstyper, som opfylder kravene i dette regulativ som ændret ved supplement 1 til ændringsserie 02. |
| --- | --- |

10.4.

Fra 36 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for supplement 1 til ændringsserie 02 skal kontraherende parter, som anvender dette regulativ, kun udstede ECE-godkendelse til køretøjstyper, som opfylder kravene i dette regulativ som ændret ved supplement 1 til ændringsserie 02.

| 10.5. | Fra 84 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for supplement 1 til ændringsserie 02 kan de kontraherende parter, som anvender dette regulativ, nægte den første nationale indregistrering (første ibrugtagning) af køretøjer, som ikke opfylder kravene i dette regulativ som ændret ved supplement 1 til ændringsserie 02. |
| --- | --- |

10.5.

Fra 84 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for supplement 1 til ændringsserie 02 kan de kontraherende parter, som anvender dette regulativ, nægte den første nationale indregistrering (første ibrugtagning) af køretøjer, som ikke opfylder kravene i dette regulativ som ændret ved supplement 1 til ændringsserie 02.

11.   NAVNE OG ADRESSER PÅ DE TEKNISKE TJENESTER, DER UDFØRER GODKENDELSESPRØVNINGERNE, OG PÅ DE ADMINISTRATIVE MYNDIGHEDER

De kontraherende parter i overenskomsten, som anvender dette regulativ, meddeler De Forenede Nationers sekretariat navne og adresser på de tekniske tjenester, som udfører godkendelsesprøvninger, og på de administrative myndigheder, som meddeler godkendelser, og hvortil meddelelser udstedt i andre lande om godkendelse eller udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelse skal sendes.

---

(1)  1 for Tyskland, 2 for Frankrig, 3 for Italien, 4 for Nederlandene, 5 for Sverige, 6 for Belgien, 7 for Ungarn, 8 for Tjekkiet, 9 for Spanien, 10 for Jugoslavien, 11 for Det Forenede Kongerige, 12 for Østrig, 13 for Luxembourg, 14 for Schweiz, 15 (ubenyttet), 16 for Norge, 17 for Finland, 18 for Danmark, 19 for Rumænien, 20 for Polen, 21 for Portugal, 22 for Den Russiske Føderation, 23 for Grækenland, 24 for Irland, 25 for Kroatien, 26 for Slovenien, 27 for Slovakiet, 28 for Belarus, 29 for Estland, 30 (ubenyttet), 31 for Bosnien-Hercegovina, 32 for Letland, 33 (ubenyttet), 34 for Bulgarien, 35-36 (ubenyttet), 37 for Tyrkiet, 38-39 (ubenyttet), 40 for Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, 41 (ubenyttet), 42 for Det Europæiske Fællesskab (godkendelse meddeles af dets medlemsstater med anvendelse af deres respektive ECE-symbol), 43 for Japan, 44 (ubenyttet), 45 for Australien og 46 for Ukraine. Efterfølgende numre skal tildeles andre lande i den kronologiske rækkefølge, i hvilken de ratificerer eller tilslutter sig aftalen angående indførelse af ensartede tekniske forskrifter for køretøjer med hjul, udstyr og dele, der kan monteres og/eller anvendes på køretøjer med hjul, og betingelserne for gensidig anerkendelse af godkendelser udstedt i henhold til disse forskrifter, og de således tildelte numre skal kommunikeres af FN's generalsekretær til de deltagende parter i aftalen.

(2)  Indtil 30.9.2000 er det normale indstillingsområde i længderetningen i den i prøveforskrifterne anvendte forstand således begrænset, at H-punktet ligger inden for døråbningens længde.

---

BILAG 1

(største format: A4 (210 × 297 mm))

MEDDELELSE

Image

---

BILAG 2

UDFORMNING AF GODKENDELSESMÆRKET

Model A

(se punkt 4.5 i dette regulativ)

Image

a = 8 mm min.

Ovenstående godkendelsesmærke påført et køretøj viser, at køretøjstypen, hvad angår beskyttelsen af føreren og passagererne i tilfælde af en sidepåkørsel, er godkendt i Nederlandene (E4) i henhold til regulativ nr. 95. Godkendelsesnummeret angiver, at godkendelsen er meddelt efter forskrifterne i regulativ nr. 95 som ændret ved ændringsserie 01.

Model B

(se punkt 4.6 i dette regulativ)

Image

a = 8 mm min.

Det ovenstående godkendelsesmærke, som er påført et køretøj, viser, at den pågældende køretøjstype er blevet godkendt i Nederlandene (E4) i henhold til regulativ nr. 95 og 24 (1). (For så vidt angår sidstnævnte regulativ angiver det yderligere symbol efter regulativets nummer, at den korrigerede energioptagende faktor er 1,30 m-1). De to første godkendelsesnumre angiver, at regulativ nr. 95 på meddelelsestidspunktet for de respektive godkendelser omfattede ændringsserie 01, og at regulativ nr. 24 omfattede ændringsserie 03.

---

(1)  Det sidstnævnte nummer er kun et eksempel.

---

BILAG 3

METODE TIL BESTEMMELSE AF H-PUNKT OG FAKTISK TORSOVINKEL FOR SIDDEPLADSER I MOTORKØRETØJER

1.   FORMÅL

Den i dette bilag beskrevne metode anvendes til bestemmelse af H-punkt og faktisk torsovinkel for en eller flere siddepladser i et motorkøretøj og til eftervisning af sammenhængen mellem målte data og de konstruktivt bestemte specifikationer, som er angivet af fabrikanten (1).

2.   DEFINITIONER

I dette bilag forestås ved:

| 2.1. | »Referencedata«: en eller flere af følgende specifikationer for siddepladsen: |
| --- | --- |

2.1.

»Referencedata«: en eller flere af følgende specifikationer for siddepladsen:

| 2.1.1. | H-punktet og R-punktet og disses indbyrdes relation |
| --- | --- |

2.1.1.

H-punktet og R-punktet og disses indbyrdes relation

| 2.1.2. | faktisk torsovinkel og konstruktivt bestemt torsovinkel og disses indbyrdes relation. |
| --- | --- |

2.1.2.

faktisk torsovinkel og konstruktivt bestemt torsovinkel og disses indbyrdes relation.

| 2.2. | »Tredimensional H-punktmaskine« (3-D H-maskine): den anordning, som anvendes til bestemmelse af H-punkt og faktisk torsovinkel. Denne anordning er beskrevet i tillæg 1 til dette bilag. |
| --- | --- |

2.2.

»Tredimensional H-punktmaskine« (3-D H-maskine): den anordning, som anvendes til bestemmelse af H-punkt og faktisk torsovinkel. Denne anordning er beskrevet i tillæg 1 til dette bilag.

| 2.3. | »H-punkt«: omdrejningscentrum for torso og lår af 3-D H-maskinen, når denne er anbragt i køretøjets sæde i overensstemmelse med punkt 4 nedenfor. H-punktet er beliggende i midtpunktet af anordningens centerlinje, som forbinder sigtepunkterne for H-punktet på hver side af 3-D H-maskinen. H-punktet svarer teoretisk til R-punktet (vedr. tolerancer henvises til punkt 3.2.2 nedenfor). Når H-punktet er bestemt efter fremgangsmåden i punkt 4, betragtes H-punktet som fastliggende i forhold til sædehyndens konstruktion og flytter sammen med denne, når sædet justeres. |
| --- | --- |

2.3.

»H-punkt«: omdrejningscentrum for torso og lår af 3-D H-maskinen, når denne er anbragt i køretøjets sæde i overensstemmelse med punkt 4 nedenfor. H-punktet er beliggende i midtpunktet af anordningens centerlinje, som forbinder sigtepunkterne for H-punktet på hver side af 3-D H-maskinen. H-punktet svarer teoretisk til R-punktet (vedr. tolerancer henvises til punkt 3.2.2 nedenfor). Når H-punktet er bestemt efter fremgangsmåden i punkt 4, betragtes H-punktet som fastliggende i forhold til sædehyndens konstruktion og flytter sammen med denne, når sædet justeres.

| 2.4. | »R-punkt eller sædets referencepunkt«: et konstruktivt bestemt punkt, som fastlægges af køretøjsfabrikanten for hver siddeplads, og er bestemt i forhold til det tredimensionale referencesystem. |
| --- | --- |

2.4.

»R-punkt eller sædets referencepunkt«: et konstruktivt bestemt punkt, som fastlægges af køretøjsfabrikanten for hver siddeplads, og er bestemt i forhold til det tredimensionale referencesystem.

| 2.5. | »Torsolinje«: midteraksen af 3-D H-maskinens målestok, når denne er ført helt tilbage. |
| --- | --- |

2.5.

»Torsolinje«: midteraksen af 3-D H-maskinens målestok, når denne er ført helt tilbage.

| 2.6. | »Faktisk torsovinkel«: vinklen mellem en lodret linje gennem H-punktet og torsolinjen, målt med 3-D H-maskinens rygvinkelkvadrant. Den faktiske torsovinkel svarer teoretisk til den konstruktivt bestemte torsovinkel (vedrørende tolerancer henvises til punkt 3.2.2 nedenfor). |
| --- | --- |

2.6.

»Faktisk torsovinkel«: vinklen mellem en lodret linje gennem H-punktet og torsolinjen, målt med 3-D H-maskinens rygvinkelkvadrant. Den faktiske torsovinkel svarer teoretisk til den konstruktivt bestemte torsovinkel (vedrørende tolerancer henvises til punkt 3.2.2 nedenfor).

| 2.7. | »Konstruktivt bestemt torsovinkel«: vinklen mellem en lodret linje gennem R-punktet og torsolinjen i en position svarende til ryglænets konstruktivt bestemte placering, som er fastlagt af køretøjets fabrikant. |
| --- | --- |

2.7.

»Konstruktivt bestemt torsovinkel«: vinklen mellem en lodret linje gennem R-punktet og torsolinjen i en position svarende til ryglænets konstruktivt bestemte placering, som er fastlagt af køretøjets fabrikant.

| 2.8. | »Førerens/passagerens midterplan« (C/LO): midterplanet af 3-D H-maskinen, når denne er anbragt på den foreskrevne siddeplads; det repræsenteres af H-punktets koordinat på Y-aksen. For enkeltsæder falder sædets midterplan sammen med passagerens/førerens midterplan. For de øvrige sæder angives passagerens/førerens midterplan af fabrikanten. |
| --- | --- |

2.8.

»Førerens/passagerens midterplan« (C/LO): midterplanet af 3-D H-maskinen, når denne er anbragt på den foreskrevne siddeplads; det repræsenteres af H-punktets koordinat på Y-aksen. For enkeltsæder falder sædets midterplan sammen med passagerens/førerens midterplan. For de øvrige sæder angives passagerens/førerens midterplan af fabrikanten.

| 2.9. | »Tredimensionalt referenceplan«: et system svarende til det, der er beskrevet i tillæg 2 til dette bilag. |
| --- | --- |

2.9.

»Tredimensionalt referenceplan«: et system svarende til det, der er beskrevet i tillæg 2 til dette bilag.

| 2.10. | »Referencemærker«: fysiske punkter (huller, overflader, mærker eller fordybninger) på karrosseriets overflade som defineret af fabrikanten. |
| --- | --- |

2.10.

»Referencemærker«: fysiske punkter (huller, overflader, mærker eller fordybninger) på karrosseriets overflade som defineret af fabrikanten.

| 2.11. | »Køretøjets målestilling«: køretøjets position, bestemt ved referencemærkernes koordinater i det tredimensionale referencesystem. |
| --- | --- |

2.11.

»Køretøjets målestilling«: køretøjets position, bestemt ved referencemærkernes koordinater i det tredimensionale referencesystem.

3.   FORSKRIFTER

3.1.   Datapræsentation

For hver siddeplads, for hvilken der kræves referencedata til at godtgøre overensstemmelse med dette regulativs bestemmelser, skal alle nedenstående data eller et passende udvalg heraf forelægges i den form, der er angivet i tillæg 3 til dette bilag:

| 3.1.1. | R-punktets koordinater i det tredimensionale referencesystem |
| --- | --- |

3.1.1.

R-punktets koordinater i det tredimensionale referencesystem

| 3.1.2. | den konstruktivt bestemte torsovinkel |
| --- | --- |

3.1.2.

den konstruktivt bestemte torsovinkel

| 3.1.3. | alle angivelser, som er nødvendige for indstilling af sædet (såfremt det er indstilleligt) i den i punkt 4.3 nedenfor fastlagte måleposition. |
| --- | --- |

3.1.3.

alle angivelser, som er nødvendige for indstilling af sædet (såfremt det er indstilleligt) i den i punkt 4.3 nedenfor fastlagte måleposition.

3.2.   Forhold mellem måleværdier og konstruktivt bestemte specifikationer

| 3.2.1. | H-punktets koordinater og værdien af den faktiske torsovinkel, som fremkommer ved den i punkt 4 nedenfor beskrevne fremgangsmåde, sammenholdes med henholdsvis R-punktets koordinater og værdien af den konstruktivt bestemte torsovinkel angivet af køretøjets fabrikant. |
| --- | --- |

3.2.1.

H-punktets koordinater og værdien af den faktiske torsovinkel, som fremkommer ved den i punkt 4 nedenfor beskrevne fremgangsmåde, sammenholdes med henholdsvis R-punktets koordinater og værdien af den konstruktivt bestemte torsovinkel angivet af køretøjets fabrikant.

| 3.2.2. | For den pågældende siddeplads anses den indbyrdes beliggenhed af R-punktet og H-punktet og forholdet mellem den konstruktivt bestemte torsovinkel og den faktiske torsovinkel for tilfredsstillende, såfremt H-punktet, bestemt ved sine koordinater, ligger inden for et kvadrat, hvis sidelængde er 50 mm, og hvis diagonaler skærer hinanden i R-punktet, og såfremt den faktiske torsovinkel er inden for 5o fra den konstruktivt bestemte torsovinkel. |
| --- | --- |

3.2.2.

For den pågældende siddeplads anses den indbyrdes beliggenhed af R-punktet og H-punktet og forholdet mellem den konstruktivt bestemte torsovinkel og den faktiske torsovinkel for tilfredsstillende, såfremt H-punktet, bestemt ved sine koordinater, ligger inden for et kvadrat, hvis sidelængde er 50 mm, og hvis diagonaler skærer hinanden i R-punktet, og såfremt den faktiske torsovinkel er inden for 5o fra den konstruktivt bestemte torsovinkel.

| 3.2.3. | Er disse betingelser opfyldt, anvendes R-punktet og den konstruktivt bestemte torsovinkel til påvisning af, at dette regulativs bestemmelser er overholdt. |
| --- | --- |

3.2.3.

Er disse betingelser opfyldt, anvendes R-punktet og den konstruktivt bestemte torsovinkel til påvisning af, at dette regulativs bestemmelser er overholdt.

| 3.2.4. | Opfylder H-punktet og den faktiske torsovinkel ikke kravene i punkt 3.2.2 ovenfor, bestemmes H-punktet og den faktiske torsovinkel yderligere to gange (tre gange i alt). Såfremt resultaterne af to af disse tre gennemførelser opfylder kravene, finder betingelserne i punkt 3.2.3 ovenfor anvendelse. |
| --- | --- |

3.2.4.

Opfylder H-punktet og den faktiske torsovinkel ikke kravene i punkt 3.2.2 ovenfor, bestemmes H-punktet og den faktiske torsovinkel yderligere to gange (tre gange i alt). Såfremt resultaterne af to af disse tre gennemførelser opfylder kravene, finder betingelserne i punkt 3.2.3 ovenfor anvendelse.

| 3.2.5. | Såfremt resultaterne af mindst to af de i punkt 3.2.4 ovenfor beskrevne gennemførelser ikke opfylder kravene i punkt 3.2.2 ovenfor, eller såfremt efterprøvning ikke kan finde sted, fordi køretøjets fabrikant har undladt at give oplysninger om R-punktets beliggenhed eller om den konstruktivt bestemte torsovinkel, finder det geometriske tyngdepunkt af de tre målte punkter eller gennemsnittet af de tre målte vinkler anvendelse og anses for at gælde i alle tilfælde, hvor der henvises til R-punkt eller konstruktivt bestemt torsovinkel i dette regulativ. |
| --- | --- |

3.2.5.

Såfremt resultaterne af mindst to af de i punkt 3.2.4 ovenfor beskrevne gennemførelser ikke opfylder kravene i punkt 3.2.2 ovenfor, eller såfremt efterprøvning ikke kan finde sted, fordi køretøjets fabrikant har undladt at give oplysninger om R-punktets beliggenhed eller om den konstruktivt bestemte torsovinkel, finder det geometriske tyngdepunkt af de tre målte punkter eller gennemsnittet af de tre målte vinkler anvendelse og anses for at gælde i alle tilfælde, hvor der henvises til R-punkt eller konstruktivt bestemt torsovinkel i dette regulativ.

4.   METODE TIL BESTEMMELSE AF H-PUNKT OG FAKTISK TORSOVINKEL

| 4.1. | Køretøjet konditioneres efter fabrikantens skøn ved en temperatur på 20 ± 10 oC for at sikre, at sædematerialet har nået rumtemperatur. Har prøvesædet aldrig været benyttet, skal en 70 til 80 kg tung person eller genstand anbringes på sædet to gange ét minut for at komprimere dets sædehynde og ryglæn. Hvis fabrikanten begærer det, skal alle sæder være ubelastet i et tidsrum af mindst 30 min. før montering af 3-D H-maskinen. |
| --- | --- |

4.1.

Køretøjet konditioneres efter fabrikantens skøn ved en temperatur på 20 ± 10 oC for at sikre, at sædematerialet har nået rumtemperatur. Har prøvesædet aldrig været benyttet, skal en 70 til 80 kg tung person eller genstand anbringes på sædet to gange ét minut for at komprimere dets sædehynde og ryglæn. Hvis fabrikanten begærer det, skal alle sæder være ubelastet i et tidsrum af mindst 30 min. før montering af 3-D H-maskinen.

| 4.2. | Køretøjet skal være i den i punkt 2.11 ovenfor fastlagte måleposition. |
| --- | --- |

4.2.

Køretøjet skal være i den i punkt 2.11 ovenfor fastlagte måleposition.

| 4.3. | Er sædet justerbart, indstilles det i den bageste normale køreposition, som angives af køretøjets fabrikant, idet kun sædets indstilling i længderetningen tages i betragtning, og idet der ses bort fra indstilling til andet formål end normal kørsel. Anvendes andre former for indstilling af sædet (højde, vinkel, ryglæn osv.), vælges den indstilling, som foreskrives af køretøjets fabrikant. Affjedrede sæder skal i lodret retning være stift fastgjort i den normale kørestilling angivet af fabrikanten. |
| --- | --- |

4.3.

Er sædet justerbart, indstilles det i den bageste normale køreposition, som angives af køretøjets fabrikant, idet kun sædets indstilling i længderetningen tages i betragtning, og idet der ses bort fra indstilling til andet formål end normal kørsel. Anvendes andre former for indstilling af sædet (højde, vinkel, ryglæn osv.), vælges den indstilling, som foreskrives af køretøjets fabrikant. Affjedrede sæder skal i lodret retning være stift fastgjort i den normale kørestilling angivet af fabrikanten.

| 4.4. | Det område af sædet, som berøres af 3-D H-maskinen, skal være dækket af bomuldsmusselin af tilstrækkelig størrelse og passende vævning, beskrevet som almindeligt bomuldsstof med 18,9 tråde pr. cm2 og vægt 0,228 kg/m2, eller af strikket eller uvævet stof med tilsvarende egenskaber. Foretages prøvningen på et sæde uden for køretøjet, skal det gulv, som sædet er anbragt på, have samme væsentlige egenskaber (2) som bunden i det køretøj, hvor sædet påtænkes anvendt. |
| --- | --- |

4.4.

Det område af sædet, som berøres af 3-D H-maskinen, skal være dækket af bomuldsmusselin af tilstrækkelig størrelse og passende vævning, beskrevet som almindeligt bomuldsstof med 18,9 tråde pr. cm2 og vægt 0,228 kg/m2, eller af strikket eller uvævet stof med tilsvarende egenskaber. Foretages prøvningen på et sæde uden for køretøjet, skal det gulv, som sædet er anbragt på, have samme væsentlige egenskaber (2) som bunden i det køretøj, hvor sædet påtænkes anvendt.

| 4.5. | 3-D H-maskinens sæde og ryglæn anbringes således, at passagerens midterplan (C/LO) falder sammen med 3-D H-maskinens midterplan. På fabrikantens begæring kan 3-D H-maskinen flyttes, så den er inden for C/LO, hvis 3-D H-maskinen er anbragt så yderligt, at sædets kant ikke gør det muligt at bringe 3-D H-maskinen i niveau. |
| --- | --- |

4.5.

3-D H-maskinens sæde og ryglæn anbringes således, at passagerens midterplan (C/LO) falder sammen med 3-D H-maskinens midterplan. På fabrikantens begæring kan 3-D H-maskinen flyttes, så den er inden for C/LO, hvis 3-D H-maskinen er anbragt så yderligt, at sædets kant ikke gør det muligt at bringe 3-D H-maskinen i niveau.

| 4.6. | Fod-/underbensenhederne fastgøres til sædeskålen, enten enkeltvis eller ved hjælp af T-stykket med underben. En linje gennem sigtekornene for H-punktet skal være parallel med jorden og vinkelret på sædets langsgående midterplan. |
| --- | --- |

4.6.

Fod-/underbensenhederne fastgøres til sædeskålen, enten enkeltvis eller ved hjælp af T-stykket med underben. En linje gennem sigtekornene for H-punktet skal være parallel med jorden og vinkelret på sædets langsgående midterplan.

| 4.7. | 3-D H-maskinens fod- og benposition indstilles som følger: |
| --- | --- |

4.7.

3-D H-maskinens fod- og benposition indstilles som følger:

4.7.1.   Omhandlet siddeplads: fører og den yderste forsædepassager

| 4.7.1.1. | De to fod-/benenheder føres fremad, så fødderne indtager deres naturlige stilling på gulvet, om nødvendigt mellem betjeningspedalerne. Den venstre fod skal om muligt anbringes omtrent lige så langt til venstre for 3-D H-maskinens midterplan som den højre fod er til højre. Den libelle, som kontrollerer 3-D H-maskinens indstilling i tværretningen, bringes i vater, om nødvendigt ved efterindstilling af sædeskålen eller ved, at ben-/fodenhederne stilles bagud. Linjen gennem sigtekornene for H-punktet holdes vinkelret på sædets langsgående midterplan. |
| --- | --- |

4.7.1.1.

De to fod-/benenheder føres fremad, så fødderne indtager deres naturlige stilling på gulvet, om nødvendigt mellem betjeningspedalerne. Den venstre fod skal om muligt anbringes omtrent lige så langt til venstre for 3-D H-maskinens midterplan som den højre fod er til højre. Den libelle, som kontrollerer 3-D H-maskinens indstilling i tværretningen, bringes i vater, om nødvendigt ved efterindstilling af sædeskålen eller ved, at ben-/fodenhederne stilles bagud. Linjen gennem sigtekornene for H-punktet holdes vinkelret på sædets langsgående midterplan.

| 4.7.1.2. | Hvis det venstre ben ikke kan holdes parallelt med højre ben, og venstre fod ikke kan understøttes af konstruktionen, flyttes venstre fod, indtil den er understøttet. Sigtepunkternes indstilling skal bibeholdes. |
| --- | --- |

4.7.1.2.

Hvis det venstre ben ikke kan holdes parallelt med højre ben, og venstre fod ikke kan understøttes af konstruktionen, flyttes venstre fod, indtil den er understøttet. Sigtepunkternes indstilling skal bibeholdes.

4.7.2.   Omhandlet siddeplads: yderplads på bagsæde

For bagsæde og ekstrasæder anbringes benene som foreskrevet af fabrikanten. Hvis de dele af bunden, som fødderne derved støtter mod, har forskellig højde, benyttes som reference den fod, som først kommer i berøring med forsædet, og den anden fod anbringes således, at libellen til angivelse af sædets indstilling i tværretningen er i vater.

| 4.7.3. | Andre omhandlede siddepladser
  Hertil benyttes den generelle metode i punkt 4.7.1 ovenfor bortset fra, at fødderne anbringes som foreskrevet af køretøjets fabrikant. |
| --- | --- |

4.7.3.

Andre omhandlede siddepladser

Hertil benyttes den generelle metode i punkt 4.7.1 ovenfor bortset fra, at fødderne anbringes som foreskrevet af køretøjets fabrikant.

| 4.8. | Der påsættes vægtlodder for underben og lår, og 3-D H-maskinen bringes i vater. |
| --- | --- |

4.8.

Der påsættes vægtlodder for underben og lår, og 3-D H-maskinen bringes i vater.

| 4.9. | Ryglænsskålen skubbes frem mod det forreste stop, og 3-D H-maskinen trækkes fri af ryglænet ved hjælp af T-stykket. 3-D H-maskinen justeres på sædet med en af følgende metoder: |
| --- | --- |

4.9.

Ryglænsskålen skubbes frem mod det forreste stop, og 3-D H-maskinen trækkes fri af ryglænet ved hjælp af T-stykket. 3-D H-maskinen justeres på sædet med en af følgende metoder:

| 4.9.1. | Hvis 3-D H-maskinen er tilbøjelig til at glide tilbage, benyttes denne procedure: Man lader 3-D H-maskinen glide tilbage, indtil T-stykket ikke længere behøver at belastes for at begrænse bevægelsen fremad-vandret, dvs. indtil sædets skål ligger an mod ryglænet. Om nødvendigt korrigeres underbenets position. |
| --- | --- |

4.9.1.

Hvis 3-D H-maskinen er tilbøjelig til at glide tilbage, benyttes denne procedure: Man lader 3-D H-maskinen glide tilbage, indtil T-stykket ikke længere behøver at belastes for at begrænse bevægelsen fremad-vandret, dvs. indtil sædets skål ligger an mod ryglænet. Om nødvendigt korrigeres underbenets position.

| 4.9.2. | Hvis 3-D H-maskinen ikke er tilbøjelig til at glide tilbage, følges denne procedure: 3-D H maskinen skubbes tilbage, ved at T-stykket påføres en bagudrettet vandret belastning, indtil sædeskålen ligger an mod ryglænet (se figur 2 i tillæg 1 til dette bilag). |
| --- | --- |

4.9.2.

Hvis 3-D H-maskinen ikke er tilbøjelig til at glide tilbage, følges denne procedure: 3-D H maskinen skubbes tilbage, ved at T-stykket påføres en bagudrettet vandret belastning, indtil sædeskålen ligger an mod ryglænet (se figur 2 i tillæg 1 til dette bilag).

| 4.10. | Der påføres en belastning på 100 ± 10 N på 3-D H-maskinens ryglæn og skål i skæringspunktet mellem hoftevinkelkvadranten og T-stykkets hus. Belastningens retning holdes langs en linje mellem ovennævnte skæringspunkt og et punkt lige over lårbjælkens hus (jf. figur 2 i tillæg 1 til dette bilag). Derefter føres rygskålen forsigtigt tilbage til ryglænet. Under den resterende del af proceduren må man omhyggeligt forhindre 3-D H-maskinen i at glide frem. |
| --- | --- |

4.10.

Der påføres en belastning på 100 ± 10 N på 3-D H-maskinens ryglæn og skål i skæringspunktet mellem hoftevinkelkvadranten og T-stykkets hus. Belastningens retning holdes langs en linje mellem ovennævnte skæringspunkt og et punkt lige over lårbjælkens hus (jf. figur 2 i tillæg 1 til dette bilag). Derefter føres rygskålen forsigtigt tilbage til ryglænet. Under den resterende del af proceduren må man omhyggeligt forhindre 3-D H-maskinen i at glide frem.

| 4.11. | Vægtlodderne svarende til højre og venstre balde monteres, derefter skiftevis de otte torsovægtlodder.
  3-D H-maskinen holdes i vater. |
| --- | --- |

4.11.

Vægtlodderne svarende til højre og venstre balde monteres, derefter skiftevis de otte torsovægtlodder.

3-D H-maskinen holdes i vater.

| 4.12. | Rygskålen vippes fremad, så ryglænet aflastes. 3-D H maskinen rokkes fra side til side gennem en vinkel på 10o (5o på hver side af det lodrette midterplan) gennem tre hele cyklusser for at udløse eventuel opstået friktion mellem 3-D H-maskinen og sædet.
  Under den rokkende bevægelse kan 3-D H-maskinens T-stykke være tilbøjeligt til at flytte sig fra den foreskrevne vandrette og lodrette indstilling. T-stykket må derfor fastholdes ved, at man påfører det en passende sideværts belastning under den rokkende bevægelse. Det må sikres, at der ved fastholdelse af T-stykket og den rokkende bevægelse af 3-D H-maskinen ikke utilsigtet påføres nogen udvendig lodret eller frem- og tilbagerettet belastning.
  3-D H-maskinens fødder må ikke holdes tilbage eller blokeres under dette trin. Hvis fødderne ændrer stilling, skal man indtil videre lade dem forblive i denne stilling.
  Derefter føres rygskålen forsigtigt tilbage til ryglænet, og det kontrolleres, at begge libeller står i nulstilling. Har fødderne flyttet sig under den rokkende bevægelse af 3-D H-maskinen, skal de justeres på følgende måde: | Hver fod løftes skiftevis mindst muligt fri af bunden, indtil der ikke fremkommer nogen yderligere flytning af fødderne. Under denne løftning skal fødderne kunne dreje frit, og der må ikke påføres nogen fremadgående eller sideværts kraft. Når hver fod føres tilbage i sænket stilling, skal hælen være i berøring med den del af konstruktionen, der er beregnet til dette. |
| --- | --- | --- |

4.12.

Rygskålen vippes fremad, så ryglænet aflastes. 3-D H maskinen rokkes fra side til side gennem en vinkel på 10o (5o på hver side af det lodrette midterplan) gennem tre hele cyklusser for at udløse eventuel opstået friktion mellem 3-D H-maskinen og sædet.

Under den rokkende bevægelse kan 3-D H-maskinens T-stykke være tilbøjeligt til at flytte sig fra den foreskrevne vandrette og lodrette indstilling. T-stykket må derfor fastholdes ved, at man påfører det en passende sideværts belastning under den rokkende bevægelse. Det må sikres, at der ved fastholdelse af T-stykket og den rokkende bevægelse af 3-D H-maskinen ikke utilsigtet påføres nogen udvendig lodret eller frem- og tilbagerettet belastning.

3-D H-maskinens fødder må ikke holdes tilbage eller blokeres under dette trin. Hvis fødderne ændrer stilling, skal man indtil videre lade dem forblive i denne stilling.

Derefter føres rygskålen forsigtigt tilbage til ryglænet, og det kontrolleres, at begge libeller står i nulstilling. Har fødderne flyttet sig under den rokkende bevægelse af 3-D H-maskinen, skal de justeres på følgende måde:

Hver fod løftes skiftevis mindst muligt fri af bunden, indtil der ikke fremkommer nogen yderligere flytning af fødderne. Under denne løftning skal fødderne kunne dreje frit, og der må ikke påføres nogen fremadgående eller sideværts kraft. Når hver fod føres tilbage i sænket stilling, skal hælen være i berøring med den del af konstruktionen, der er beregnet til dette.

| | Kontrollér, at libellen for sideværts indstilling er i nulstilling. Om nødvendigt påføres rygskålen foroven en tilstrækkelig sideværts belastning til at bringe 3-D H-maskinens sædeskål i vater på sædet. |
| --- | --- |

Kontrollér, at libellen for sideværts indstilling er i nulstilling. Om nødvendigt påføres rygskålen foroven en tilstrækkelig sideværts belastning til at bringe 3-D H-maskinens sædeskål i vater på sædet.

| 4.13. | Idet T-stykket holdes for at undgå, at 3-D H-maskinen glider fremad på sædehynden, gør man således:






  a) | Rygskålen føres tilbage til ryglænet. |
| --- | --- | --- |

4.13.

Idet T-stykket holdes for at undgå, at 3-D H-maskinen glider fremad på sædehynden, gør man således:

a)

Rygskålen føres tilbage til ryglænet.

| b) | Der påføres en vekslende afbrudt vandret bagudrettet belastning på højst 25 N på rygvinkelstangen i en højde omtrent svarende til midten af torsovægtlodderne, indtil hoftevinkelkvadranten viser, at der er nået en stabil stilling efter ophør af belastningen. Det må nøje sikres, at 3-D H-maskinen ikke påføres nogen ydre nedadrettet eller sideværts belastning. Hvis det endnu en gang er nødvendigt at bringe 3-D H-maskinen i niveau, drejes rygskålen fremad og føres i vater, hvorefter proceduren gentages fra punkt 4.12. |
| --- | --- |

b)

Der påføres en vekslende afbrudt vandret bagudrettet belastning på højst 25 N på rygvinkelstangen i en højde omtrent svarende til midten af torsovægtlodderne, indtil hoftevinkelkvadranten viser, at der er nået en stabil stilling efter ophør af belastningen. Det må nøje sikres, at 3-D H-maskinen ikke påføres nogen ydre nedadrettet eller sideværts belastning. Hvis det endnu en gang er nødvendigt at bringe 3-D H-maskinen i niveau, drejes rygskålen fremad og føres i vater, hvorefter proceduren gentages fra punkt 4.12.

| 4.14. | Tag alle mål: |
| --- | --- |

4.14.

Tag alle mål:

| 4.14.1. | H-punktets koordinater måles i forhold til det tredimensionale referencesystem. |
| --- | --- |

4.14.1.

H-punktets koordinater måles i forhold til det tredimensionale referencesystem.

| 4.14.2. | Den faktiske torsovinkel aflæses på 3-D H-maskinens rygvinkelkvadrant med måleanordningen ført helt tilbage. |
| --- | --- |

4.14.2.

Den faktiske torsovinkel aflæses på 3-D H-maskinens rygvinkelkvadrant med måleanordningen ført helt tilbage.

| 4.15. | Ønskes installationen af 3-D H-maskinen gentaget, skal alle sæder være ubelastet i mindst 30 minutter, før geninstallation finder sted. 3-D H-maskinen må ikke efterlades i belastet stand på sædet længere end den tid, det tager at udføre prøvningen. |
| --- | --- |

4.15.

Ønskes installationen af 3-D H-maskinen gentaget, skal alle sæder være ubelastet i mindst 30 minutter, før geninstallation finder sted. 3-D H-maskinen må ikke efterlades i belastet stand på sædet længere end den tid, det tager at udføre prøvningen.

| 4.16. | Hvis sæderne i samme række kan anses for at svare til hinanden (bænkesæde, identiske sæder osv.), bestemmes for hver sæderække kun ét H-punkt og én faktisk torsovinkel, idet den i dette bilags tillæg 1 beskrevne 3-D H-maskine anbringes på en siddeplads, som er repræsentativ for rækken. Denne plads skal være: |
| --- | --- |

4.16.

Hvis sæderne i samme række kan anses for at svare til hinanden (bænkesæde, identiske sæder osv.), bestemmes for hver sæderække kun ét H-punkt og én faktisk torsovinkel, idet den i dette bilags tillæg 1 beskrevne 3-D H-maskine anbringes på en siddeplads, som er repræsentativ for rækken. Denne plads skal være:

| 4.16.1. | for forreste sæderække: førersædet |
| --- | --- |

4.16.1.

for forreste sæderække: førersædet

| 4.16.2. | for bagsæderække(r): en yderplads. |
| --- | --- |

4.16.2.

for bagsæderække(r): en yderplads.

---

(1)  Hvis H-punktet for nogen siddeplads bortset fra forsæderne ikke kan bestemmes ved hjælp af den »tredimensionale H-punktmaskine« eller dertil hørende metoder, kan det af fabrikanten angivne R-punkt efter den kompetente myndigheds skøn anvendes som referencepunkt.

(2)  Hældning, højdeforskel med et sædebeslag, overfladestruktur osv.

Tillæg 1

BESKRIVELSE AF DEN TREDIMENSIONALE H-PUNKTMASKINE (1)

(3-D H-maskine)

1.   RYGLÆNS- OG SÆDESKÅL

Ryglæns- og sædeskålene er udført i armeret plast og metal; de simulerer den menneskelige krops torso og lår og er mekanisk hængslet i H-punktet. Til måling af den faktiske torsovinkel er der til målestokken fastgjort en kvadrant, som er hængslet i H-punktet. En indstillelig lårbjælke, fastgjort til sædeskålen, fastlægger lårets centerlinje og fungerer som grundlinje for hoftevinkelkvadranten.

2.   KROPS- OG BENELEMENTER

Underbenselementerne er forbundet med sædeskålen ved det T-stykke, som samler knæene og er en sideværts forlængelse af den indstillelige lårbjælke. Underbenselementerne er forsynet med kvadranter til måling af knævinklerne. Sko- og fodenhederne er kalibreret til måling af fodvinklen. Til den rumlige orientering af anordningen findes to libeller. Vægtlodder svarende til de forskellige kropselementer er anbragt i de respektive tyngdepunkter, så de giver samme indtrængning i sædet som den, der bevirkes af en mandsperson på 76 kg. Det kontrolleres, at alle 3-D H-maskinens led arbejder frit uden at frembyde nævneværdig friktion.

Figur 1

Betegnelser for 3-D H-maskinens elementer

Image

Figur 2

Dimensioner for 3-D H-maskinens elementer og vægtfordeling

Image

---

(1)  Vedrørende nærmere enkeltheder i konstruktionen af 3-D H-maskinen henvises til Society of Automobile Engineers (SAE), 400 Commonwealth Drive, Warrendale, Pennsylvania 15096, USA.

Maskinen svarer til den, der er beskrevet i ISO Standard 6549-1980.

Tillæg 2

TREDIMENSIONALT REFERENCESYSTEM

| 1. | Det tredimensionale referencesystem er defineret ved tre ortogonale planer, som fastlægges af køretøjets fabrikant (jf. illustrationen) (1). |
| --- | --- |

1.

Det tredimensionale referencesystem er defineret ved tre ortogonale planer, som fastlægges af køretøjets fabrikant (jf. illustrationen) (1).

| 2. | Køretøjets målestilling fastlægges ved, at køretøjet anbringes på støttefladen, således at referencemærkernes koordinater svarer til de værdier, der angives af fabrikanten. |
| --- | --- |

2.

Køretøjets målestilling fastlægges ved, at køretøjet anbringes på støttefladen, således at referencemærkernes koordinater svarer til de værdier, der angives af fabrikanten.

| 3. | Koordinaterne til R-punktet og H-punktet fastlægges i forhold til de referencemærker, som angives af køretøjets fabrikant. |
| --- | --- |

3.

Koordinaterne til R-punktet og H-punktet fastlægges i forhold til de referencemærker, som angives af køretøjets fabrikant.

Figur

Det tredimensionale referencesystem

Image

---

(1)  Referencesystemet svarer til ISO-standard 4130:1978.

Tillæg 3

REFERENCEDATA FOR SIDDEPLADSER

1.   KODNING AF REFERENCEDATA

Referencedata er angivet fortløbende for hver siddeplads. Siddepladser er identificeret ved en kode bestående af to tegn. Det første tegn er et arabertal, som angiver sæderækken, regnet fra køretøjets forende til bagenden. Det andet tegn er et stort bogstav, som angiver sædets placering i rækken, set i køretøjets normale fremadrettede køreretning; der anvendes følgende bogstaver:

| L | = | venstre |
| --- | --- | --- |
| C | = | midterste |
| R | = | højre |

L

=

venstre

C

=

midterste

R

=

højre

2.   BESKRIVELSE AF KØRETØJETS MÅLESTILLING

| 2.1. | Referencemærkernes koordinater
  X ..............................
  Y ..............................
  Z .............................. |
| --- | --- |

2.1.

Referencemærkernes koordinater

X ..............................

Y ..............................

Z ..............................

3.   FORTEGNELSE OVER REFERENCEDATA

| 3.1. | Siddeplads: .............................. |
| --- | --- |

3.1.

Siddeplads: ..............................

| 3.1.1. | R-punktets koordinater
  X ..............................
  Y ..............................
  Z .............................. |
| --- | --- |

3.1.1.

R-punktets koordinater

X ..............................

Y ..............................

Z ..............................

| 3.1.2. | Konstruktivt bestemt torsovinkel: .............................. |
| --- | --- |

3.1.2.

Konstruktivt bestemt torsovinkel: ..............................

| 3.1.3. | Specifikationer for sædeindstilling (1)

  vandret: ..............................
  lodret: ..............................
  vinkelindstilling: ..............................
  torsovinkel: .............................. |
| --- | --- |

3.1.3.

Specifikationer for sædeindstilling (1)

vandret: ..............................

lodret: ..............................

vinkelindstilling: ..............................

torsovinkel: ..............................

Bemærk: Referencedata for yderligere siddepladser angives under 3.2, 3.3, osv.

---

(1)  Det ikke relevante overstreges.

---

BILAG 4

FORSKRIFTER FOR KOLLISIONSPRØVNING

1.   MONTERING

1.1.   Prøvningsområdet

Prøvningsområdet skal være tilstrækkelig stort til at rumme fremdriftssystemet til den mobile deformerbare barriere og tillade forskydning af køretøjet efter anslaget samt montering af prøvningsudstyret. Det område, hvor køretøjets kollision og forskydning foregår, skal være vandret, fladt og ikke-kontamineret og skal være repræsentativt for en normal, tør, ikke-kontamineret vejbelægning.

2.   PRØVNINGSBETINGELSER

| 2.1. | Ved prøvningen skal køretøjet holde stille. |
| --- | --- |

2.1.

Ved prøvningen skal køretøjet holde stille.

| 2.2. | Den mobile deformerbare barriere skal have de egenskaber, som er angivet i bilag 5 til dette regulativ. Forskrifterne for undersøgelsen findes i tillægget til bilag 5. Den mobile, deformerbare barriere skal være udstyret med en passende anordning, der forhindrer, at køretøjet efter kollisionen rammes endnu en gang. |
| --- | --- |

2.2.

Den mobile deformerbare barriere skal have de egenskaber, som er angivet i bilag 5 til dette regulativ. Forskrifterne for undersøgelsen findes i tillægget til bilag 5. Den mobile, deformerbare barriere skal være udstyret med en passende anordning, der forhindrer, at køretøjet efter kollisionen rammes endnu en gang.

| 2.3. | Den mobile, deformerbare barrieres vertikale midterplan i længderetningen skal følge en bane, der er vinkelret på prøvekøretøjets vertikale midterplan i længderetningen. |
| --- | --- |

2.3.

Den mobile, deformerbare barrieres vertikale midterplan i længderetningen skal følge en bane, der er vinkelret på prøvekøretøjets vertikale midterplan i længderetningen.

| 2.4. | Den mobile, deformerbare barrieres vertikale midterplan i længderetningen skal inden for ± 25 mm være sammenfaldende med et lodret tværplan gennem R-punktet for det forsæde, der er nærmest prøvekøretøjets ramte side. Det vandrette midterplan, der begrænses af forpartiets udvendige lodrette sideplaner, skal i kollisionsøjeblikket ligge inden for to planer, der bestemmes før prøvningen og er beliggende 25 mm over og under det ovenfor definerede plan. |
| --- | --- |

2.4.

Den mobile, deformerbare barrieres vertikale midterplan i længderetningen skal inden for ± 25 mm være sammenfaldende med et lodret tværplan gennem R-punktet for det forsæde, der er nærmest prøvekøretøjets ramte side. Det vandrette midterplan, der begrænses af forpartiets udvendige lodrette sideplaner, skal i kollisionsøjeblikket ligge inden for to planer, der bestemmes før prøvningen og er beliggende 25 mm over og under det ovenfor definerede plan.

| 2.5. | De anvendte måleapparater skal opfylde ISO 6487:1987, medmindre andet er angivet i dette regulativ. |
| --- | --- |

2.5.

De anvendte måleapparater skal opfylde ISO 6487:1987, medmindre andet er angivet i dette regulativ.

| 2.6. | Prøvedukkens temperatur skal på sidekollisionstidspunktet have stabiliseret sig på 22 ± 4 oC. |
| --- | --- |

2.6.

Prøvedukkens temperatur skal på sidekollisionstidspunktet have stabiliseret sig på 22 ± 4 oC.

3.   PRØVNINGSHASTIGHED

Den mobile deformerbare barrieres hastighed skal i kollisionsøjeblikket være 50 ± 1 km/h og skal have stabiliseret sig på denne værdi mindst 0,5 m før kollisionen. Målenøjagtighed: 1 %. Hvis prøvningen er udført ved en højere hastighed, og køretøjet har overholdt kravene, skal prøvningen dog anses for tilfredsstillende.

4.   KØRETØJETS TILSTAND

4.1.   Generelle specifikationer

Det afprøvede eksemplar af køretøjet skal være repræsentativt for serieproducerede køretøjer, skal være monteret med alt udstyr, som normalt forefindes, og skal være i normal, køreklar stand. Nogle komponenter kan udelades eller erstattes med tilsvarende masser, såfremt denne udeladelse eller erstatning ikke har mærkbar indvirkning på prøvningens måleresultater.

4.2.   Specifikation af køretøjets udstyr

Køretøjet skal være forsynet med alt ekstraudstyr eller alle ekstra indretninger, som kan have indvirkning på resultaterne af prøvningen.

4.3.   Køretøjets masse

| 4.3.1. | Køretøjets masse skal være den referencemasse, der er anført i dette regulativs punkt 2.10. Køretøjets masse skal justeres til referencemassen ± 1 %. |
| --- | --- |

4.3.1.

Køretøjets masse skal være den referencemasse, der er anført i dette regulativs punkt 2.10. Køretøjets masse skal justeres til referencemassen ± 1 %.

| 4.3.2. | Brændstofbeholderen skal være påfyldt vand af en masse svarende til 90 % af massen af køretøjets brændstofkapacitet, således som denne angives af fabrikanten. |
| --- | --- |

4.3.2.

Brændstofbeholderen skal være påfyldt vand af en masse svarende til 90 % af massen af køretøjets brændstofkapacitet, således som denne angives af fabrikanten.

| 4.3.3. | Alle øvrige systemer (bremse- og kølesystem m.v.) kan være tomme; i så fald skal der kompenseres for massen af de pågældende væsker. |
| --- | --- |

4.3.3.

Alle øvrige systemer (bremse- og kølesystem m.v.) kan være tomme; i så fald skal der kompenseres for massen af de pågældende væsker.

| 4.3.4. | Såfremt massen af måleapparaturet i køretøjet overstiger de tilladte 25 kg, kan der kompenseres derfor ved reduktioner, som er uden mærkbar indvirkning på prøvningens resultater. |
| --- | --- |

4.3.4.

Såfremt massen af måleapparaturet i køretøjet overstiger de tilladte 25 kg, kan der kompenseres derfor ved reduktioner, som er uden mærkbar indvirkning på prøvningens resultater.

| 4.3.5. | Måleapparaturets masse må ikke for nogen aksel ændre referenceakseltrykket med over 5 % eller med over 20 kg. |
| --- | --- |

4.3.5.

Måleapparaturets masse må ikke for nogen aksel ændre referenceakseltrykket med over 5 % eller med over 20 kg.

5.   KLARGØRING AF KØRETØJET

| 5.1. | Sideruderne skal være lukket, i hvert fald i den side af køretøjet, der skal udsættes for kollisionen. |
| --- | --- |

5.1.

Sideruderne skal være lukket, i hvert fald i den side af køretøjet, der skal udsættes for kollisionen.

| 5.2. | Dørene skal være lukket, men ikke låst. |
| --- | --- |

5.2.

Dørene skal være lukket, men ikke låst.

| 5.3. | Køretøjet skal være i frigear og håndbremsen udløst. |
| --- | --- |

5.3.

Køretøjet skal være i frigear og håndbremsen udløst.

| 5.4. | Har sæderne anordning til komfortmæssig indstilling, skal denne være stillet i den af køretøjsfabrikanten foreskrevne position. |
| --- | --- |

5.4.

Har sæderne anordning til komfortmæssig indstilling, skal denne være stillet i den af køretøjsfabrikanten foreskrevne position.

| 5.5. | Er sædet, hvorpå prøvedukken er anbragt, forsynet med indstillingsanordning, skal denne være indstillet således: |
| --- | --- |

5.5.

Er sædet, hvorpå prøvedukken er anbragt, forsynet med indstillingsanordning, skal denne være indstillet således:

| 5.5.1. | Anordningen til indstilling i længderetningen skal anbringes således, at dens låseanordning er låst i den position, der er nærmest midtpunktet mellem positionen længst fremme og længst tilbage; ligger midtpunktet mellem to indstillingspunkter, skal det bageste af disse benyttes. |
| --- | --- |

5.5.1.

Anordningen til indstilling i længderetningen skal anbringes således, at dens låseanordning er låst i den position, der er nærmest midtpunktet mellem positionen længst fremme og længst tilbage; ligger midtpunktet mellem to indstillingspunkter, skal det bageste af disse benyttes.

| 5.5.2. | Nakkestøtten skal være indstillet således, at dens overside er i niveau med tyngdepunktet for prøvedukkens hoved; er dette ikke muligt, skal nakkestøtten være i sin øverste position. |
| --- | --- |

5.5.2.

Nakkestøtten skal være indstillet således, at dens overside er i niveau med tyngdepunktet for prøvedukkens hoved; er dette ikke muligt, skal nakkestøtten være i sin øverste position.

| 5.5.3. | Medmindre andet er angivet af fabrikanten, skal sædets ryglæn være indstillet således, at torso-referencelinjen for den tredimensionale H-punktmaskine hælder 25 ± 1o bagud. |
| --- | --- |

5.5.3.

Medmindre andet er angivet af fabrikanten, skal sædets ryglæn være indstillet således, at torso-referencelinjen for den tredimensionale H-punktmaskine hælder 25 ± 1o bagud.

| 5.5.4. | Alle andre mulige indstillinger af sædet skal være i midterstilling; dog skal højdeindstillingen være i en stilling svarende til det faste sædes, såfremt køretøjstypen fås med indstillelige og faste sæder. Er der ingen midterste position, vælges den position, der er henholdsvis umiddelbart bag ved, under eller ved siden af midtpunktet. Ved indstilling af sædets hældning forstås ved bagud den indstillingsretning, der bevæger prøvedukkens hoved bagud. Såfremt dukken rager uden for det normale passagerrum (for eksempel hvis hovedet berører loftsbeklædningen), skal der sørges for 1 cm frigang ved brug af (i nævnte rækkefølge): sekundære indstillinger, indstilling af ryglænets vinkel eller indstilling frem eller tilbage. |
| --- | --- |

5.5.4.

Alle andre mulige indstillinger af sædet skal være i midterstilling; dog skal højdeindstillingen være i en stilling svarende til det faste sædes, såfremt køretøjstypen fås med indstillelige og faste sæder. Er der ingen midterste position, vælges den position, der er henholdsvis umiddelbart bag ved, under eller ved siden af midtpunktet. Ved indstilling af sædets hældning forstås ved bagud den indstillingsretning, der bevæger prøvedukkens hoved bagud. Såfremt dukken rager uden for det normale passagerrum (for eksempel hvis hovedet berører loftsbeklædningen), skal der sørges for 1 cm frigang ved brug af (i nævnte rækkefølge): sekundære indstillinger, indstilling af ryglænets vinkel eller indstilling frem eller tilbage.

| 5.6. | Medmindre andet er angivet af fabrikanten, indstilles de øvrige forsæder om muligt i samme position som det sæde, hvor prøvedukken er anbragt. |
| --- | --- |

5.6.

Medmindre andet er angivet af fabrikanten, indstilles de øvrige forsæder om muligt i samme position som det sæde, hvor prøvedukken er anbragt.

| 5.7. | Hvis rattet er indstilleligt, skal alle indstillinger være i midterstilling. |
| --- | --- |

5.7.

Hvis rattet er indstilleligt, skal alle indstillinger være i midterstilling.

| 5.8. | Dæktrykket skal være det af køretøjsfabrikanten foreskrevne. |
| --- | --- |

5.8.

Dæktrykket skal være det af køretøjsfabrikanten foreskrevne.

| 5.9. | Prøvekøretøjet anbringes således, at det er vandret omkring sin længdeakse, og holdes i denne position ved hjælp af understøtning, indtil prøvedukken er på plads, og alt forberedende arbejde færdigt. |
| --- | --- |

5.9.

Prøvekøretøjet anbringes således, at det er vandret omkring sin længdeakse, og holdes i denne position ved hjælp af understøtning, indtil prøvedukken er på plads, og alt forberedende arbejde færdigt.

| 5.10. | Køretøjet skal være anbragt i sin normale stilling, svarende til de i punkt 4.3 foreskrevne betingelser. For køretøjer, hvis affjedring giver mulighed for indstilling af frihøjden, finder prøvningen sted under normale driftsomstændigheder svarende til 50 km/h, således som disse angives af køretøjsfabrikanten. Dette sikres om nødvendigt ved hjælp af ekstra understøtning, som ikke må have indflydelse på køretøjets kollisionsegenskaber under prøvningen. |
| --- | --- |

5.10.

Køretøjet skal være anbragt i sin normale stilling, svarende til de i punkt 4.3 foreskrevne betingelser. For køretøjer, hvis affjedring giver mulighed for indstilling af frihøjden, finder prøvningen sted under normale driftsomstændigheder svarende til 50 km/h, således som disse angives af køretøjsfabrikanten. Dette sikres om nødvendigt ved hjælp af ekstra understøtning, som ikke må have indflydelse på køretøjets kollisionsegenskaber under prøvningen.

6.   PRØVEDUKKEN TIL SIDEPÅKØRSEL OG DENS ANBRINGELSE

| 6.1. | Prøvedukken til sidepåkørsel skal være i overensstemmelse med de i bilag 6 anførte specifikationer og skal anbringes på forsædet i kollisionssiden efter den fremgangsmåde, der er angivet i bilag 7 til dette regulativ. |
| --- | --- |

6.1.

Prøvedukken til sidepåkørsel skal være i overensstemmelse med de i bilag 6 anførte specifikationer og skal anbringes på forsædet i kollisionssiden efter den fremgangsmåde, der er angivet i bilag 7 til dette regulativ.

| 6.2. | Der skal anvendes de for køretøjet specificerede sikkerhedsseler eller andre fastholdelsesanordninger. Selerne skal være af en type, der er godkendt i overensstemmelse med regulativ nr. 16 eller andre tilsvarende krav, og være fastgjort med forankringer, som er i overensstemmelse med regulativ nr. 14 eller tilsvarende krav. |
| --- | --- |

6.2.

Der skal anvendes de for køretøjet specificerede sikkerhedsseler eller andre fastholdelsesanordninger. Selerne skal være af en type, der er godkendt i overensstemmelse med regulativ nr. 16 eller andre tilsvarende krav, og være fastgjort med forankringer, som er i overensstemmelse med regulativ nr. 14 eller tilsvarende krav.

| 6.3. | Sikkerhedsselen eller fastholdelsesanordningen indstilles, så den passer til prøvedukken i overensstemmelse med fabrikantens anvisninger; findes sådanne anvisninger ikke, skal højdeindstillingen være i midterste position; findes ingen midterste position, anvendes positionen umiddelbart derunder. |
| --- | --- |

6.3.

Sikkerhedsselen eller fastholdelsesanordningen indstilles, så den passer til prøvedukken i overensstemmelse med fabrikantens anvisninger; findes sådanne anvisninger ikke, skal højdeindstillingen være i midterste position; findes ingen midterste position, anvendes positionen umiddelbart derunder.

7.   MÅLINGER, SOM SKAL FORETAGES PÅ PRØVEDUKKEN TIL SIDEPÅKØRSEL

| 7.1. | Måleapparaternes måleværdier registreres således: |
| --- | --- |

7.1.

Måleapparaternes måleværdier registreres således:

7.1.1.   Målinger i prøvedukkens hoved

Den resulterende triaksiale acceleration henføres til hovedets tyngdepunkt. Hovedkanalinstrumenterne skal være i overensstemmelse med ISO 6487:1987 med:

CFC: 1 000 Hz

CAC: 150 g

7.1.2.   Målinger i prøvedukkens brystkasse

De tre kanaler for udbøjning af ribbenene skal være i overensstemmelse med ISO 6487:1987 med:

CFC: 1 000 Hz

CAC: 60 mm

7.1.3.   Målinger i prøvedukkens bækken

Kanalen for kraftpåvirkningen af bækkenet skal være i overensstemmelse med ISO 6487:1987 med:

CFC: 1 000 Hz

CAC: 15 kN

7.1.4.   Målinger i dukkens underliv

Kanalerne for kraftpåvirkningen af underlivet skal være i overensstemmelse med ISO 6487:1987 med:

CFC: 1 000 Hz

CAC: 5 kN.

Tillæg 1

BESTEMMELSE AF BELASTNINGSINDEKS

Kravene til de ved prøverne opnåede resultater er specificeret i punkt 5.2 i dette regulativ.

1.   BELASTNINGSINDEKS FOR HOVEDET (HEAD PERFORMANCE CRITERION, HPC)

Hvis hovedet kommer i berøring med en del af køretøjet, skal dette belastningsindeks beregnes for hele tidsrummet fra det første øjeblik af berøringen til det øjeblik, hvor berøringen ophører.

HPC er den maksimale størrelse af udtrykket:

Formula

hvor a er den resulterende acceleration (m/s2) i hovedets tyngdepunkt, divideret med 9,81, registreret som funktion af tiden og filtreret med en kanalfrekvensklasse på 1 000 Hz; t1 og t2 er to vilkårlige tidspunkter mellem det første øjeblik af berøringen og det øjeblik, hvor berøringen ophører.

2.   BELASTNINGSINDEKS FOR BRYSTKASSEN

| 2.1. | Brystkasseindbøjning: den maksimale brystkasseindbøjning er maksimalværdien af indbøjningen af noget ribben, bestemt ved hjælp af brystkassens forskydningstransducere og filtreret ved en kanalfrekvensklasse på 180 Hz. |
| --- | --- |

2.1.

Brystkasseindbøjning: den maksimale brystkasseindbøjning er maksimalværdien af indbøjningen af noget ribben, bestemt ved hjælp af brystkassens forskydningstransducere og filtreret ved en kanalfrekvensklasse på 180 Hz.

| 2.2. | Indeks for viskøs belastning (viscous criterion): den maksimale viskøse belastningsrespons er maksimalværdien af VC på noget ribben, beregnet som produktet af den øjeblikkelige værdi af henholdsvis den relative brystkassesammentrykning (i forhold til den halve brystkasse) og sammentrykningshastigheden, der findes ved differentiation af sammentrykningen, filtreret med en kanalfrekvensklasse på 180 Hz. I denne beregning sættes standardbredden af den halve brystkasse til 140 mm.



  hvor D (meter) = ribbensindbøjningen.
  Til beregningen anvendes den algoritme, der er gengivet i bilag 4, tillæg 2. |
| --- | --- |

2.2.

Indeks for viskøs belastning (viscous criterion): den maksimale viskøse belastningsrespons er maksimalværdien af VC på noget ribben, beregnet som produktet af den øjeblikkelige værdi af henholdsvis den relative brystkassesammentrykning (i forhold til den halve brystkasse) og sammentrykningshastigheden, der findes ved differentiation af sammentrykningen, filtreret med en kanalfrekvensklasse på 180 Hz. I denne beregning sættes standardbredden af den halve brystkasse til 140 mm.

Formula

hvor D (meter) = ribbensindbøjningen.

Til beregningen anvendes den algoritme, der er gengivet i bilag 4, tillæg 2.

3.   INDEKS FOR BESKYTTELSE AF UNDERLIVET

Den maksimale kraftpåvirkning af underlivet (Peak Abdominal Force) er maksimalværdien af summen af de tre kræfter, der måles med transducere placeret 39 mm under overfladen i kollisionssiden med CFC = 600 Hz.

4.   BELASTNINGSINDEKS FOR BÆKKENET

Den maksimale kraftpåvirkning af skambenssammenføjningen (Pubic Symphysis Peak Force, PSPF) er den maksimale kraft, der måles af en belastningscelle ved bækkenets skambenssammenføjning og filtreret ved en kanalfrekvensklasse på 600 Hz.

Tillæg 2

METODE TIL BEREGNING AF VISKØS BELASTNING (VC) I FORBINDELSE MED EUROSID 1

Indekset for viskøs belastning (VC) beregnes som øjebliksværdien af produktet af sammentrykningen og ribbensindbøjningshastigheden. Begge værdier afledes af målinger af ribbensindbøjning. Signalet fra ribbensindbøjningen filtreres én gang ved kanalfrekvensklasse 180. Sammentrykningen til tidspunktet (t) beregnes som indbøjningen ud fra det filtrerede signal udtrykt som andelen af EUROSID 1-brystkassens halve bredde, målt ved metalribbenene (0,14 meter):

Formula

Ribbensindbøjningshastigheden til tidspunktet (t) beregnes ud fra den filtrerede indbøjning ved udtrykket:

Formula

hvor D(t) er indbøjningen til tidspunktet (t) i meter og ∂t er tidsintervallet i sekunder mellem målingerne af indbøjningen. Værdien af ∂t må højst være 1,25 × 10-4 sekunder.

Beregningsmåden er vist i nedenstående skema:

Image

---

BILAG 5

SPECIFIKATIONER FOR DEN MOBILE, DEFORMERBARE BARRIERE

1.   SPECIFIKATIONER FOR DEN MOBILE, DEFORMERBARE BARRIERE

| 1.1. | Den mobile, deformerbare barriere (MDB) omfatter både en slaganordning og en prøvevogn. |
| --- | --- |

1.1.

Den mobile, deformerbare barriere (MDB) omfatter både en slaganordning og en prøvevogn.

| 1.2. | Den totale masse skal være 950 ± 20 kg. |
| --- | --- |

1.2.

Den totale masse skal være 950 ± 20 kg.

| 1.3. | Tyngdepunktet skal inden for 10 mm være beliggende i det vertikale midterplan i længderetningen, 1 000 ± 30 mm bag forakslen og 500 ± 30 mm over jorden. |
| --- | --- |

1.3.

Tyngdepunktet skal inden for 10 mm være beliggende i det vertikale midterplan i længderetningen, 1 000 ± 30 mm bag forakslen og 500 ± 30 mm over jorden.

| 1.4. | Afstanden mellem slaganordningens forside og barrierens tyngdepunkt skal være 2 000 ± 30 mm. |
| --- | --- |

1.4.

Afstanden mellem slaganordningens forside og barrierens tyngdepunkt skal være 2 000 ± 30 mm.

| 1.5. | Slaganordningens frihøjde skal være 300 ± 5 mm målt i stationær tilstand fra den nederste frontplades underste kant før kollisionen. |
| --- | --- |

1.5.

Slaganordningens frihøjde skal være 300 ± 5 mm målt i stationær tilstand fra den nederste frontplades underste kant før kollisionen.

| 1.6. | Prøvevognens sporvidde fortil og bagtil skal være 1 500 ± 10 mm. |
| --- | --- |

1.6.

Prøvevognens sporvidde fortil og bagtil skal være 1 500 ± 10 mm.

| 1.7. | Prøvevognens akselafstand skal være 3 000 ± 10 mm. |
| --- | --- |

1.7.

Prøvevognens akselafstand skal være 3 000 ± 10 mm.

2.   SPECIFIKATIONER FOR SLAGANORDNINGEN

Slaganordningen skal bestå af seks separate blokke af aluminium-honeycomb, som er forarbejdet med henblik på at give gradvis højere anslagskraft med tiltagende indbøjning (jf. punkt 2.1). De forreste og bageste aluminiumsplader skal være fastgjort til blokkene af aluminium-honeycomb.

2.1.   Honeycomb-blokke

2.1.1.   Geometriske specifikationer

| 2.1.1.1. | Slaganordningen består af seks sammenføjede zoner, hvis form, mål og placering er vist i figur 1 og 2. Zonerne defineres som 500 ± 5 mm × 250 ± 3 mm i figur 1 og 2. De 500 mm skal være i retning W og de 250 mm i retning L i aluminium-honeycombkonstruktionen (jf. figur 3). |
| --- | --- |

2.1.1.1.

Slaganordningen består af seks sammenføjede zoner, hvis form, mål og placering er vist i figur 1 og 2. Zonerne defineres som 500 ± 5 mm × 250 ± 3 mm i figur 1 og 2. De 500 mm skal være i retning W og de 250 mm i retning L i aluminium-honeycombkonstruktionen (jf. figur 3).

| 2.1.1.2. | Slaganordningen inddeles i to rækker. Den nederste række skal være 250 ± 3 mm høj og 500 ± 2 mm dyb efter førprøvningsdeformation (jf. punkt 2.1.2) og 60 ± 2 mm dybere end den øverste række. |
| --- | --- |

2.1.1.2.

Slaganordningen inddeles i to rækker. Den nederste række skal være 250 ± 3 mm høj og 500 ± 2 mm dyb efter førprøvningsdeformation (jf. punkt 2.1.2) og 60 ± 2 mm dybere end den øverste række.

| 2.1.1.3. | Blokkene skal centreres på de seks zoner, som er defineret i figur 1, og hver blok (også ufuldstændige celler) skal dække det for hver zone definerede område helt. |
| --- | --- |

2.1.1.3.

Blokkene skal centreres på de seks zoner, som er defineret i figur 1, og hver blok (også ufuldstændige celler) skal dække det for hver zone definerede område helt.

2.1.2.   Førprøvningsdeformation

| 2.1.2.1. | Der skal foretages deformation forud for prøvningen på den overflade på honeycomb-konstruktionen, hvor frontpladerne er forbundet. |
| --- | --- |

2.1.2.1.

Der skal foretages deformation forud for prøvningen på den overflade på honeycomb-konstruktionen, hvor frontpladerne er forbundet.

| 2.1.2.2. | Blok 1, 2 og 3 trykkes med 10 ± 2 mm på overfladen forud for prøvningen, således at der skabes en dybde på 500 ± 2 mm (figur 2). |
| --- | --- |

2.1.2.2.

Blok 1, 2 og 3 trykkes med 10 ± 2 mm på overfladen forud for prøvningen, således at der skabes en dybde på 500 ± 2 mm (figur 2).

| 2.1.2.3. | Blok 4, 5 og 6 trykkes med 10 ± 2 mm på overfladen forud for prøvningen, således at der skabes en dybde på 440 ± 2 mm. |
| --- | --- |

2.1.2.3.

Blok 4, 5 og 6 trykkes med 10 ± 2 mm på overfladen forud for prøvningen, således at der skabes en dybde på 440 ± 2 mm.

2.1.3.   Materialespecifikationer

| 2.1.3.1. | Celledimensionerne skal være 19 mm ± 10 % for hver blok (jf. figur 4). |
| --- | --- |

2.1.3.1.

Celledimensionerne skal være 19 mm ± 10 % for hver blok (jf. figur 4).

| 2.1.3.2. | For så vidt angår den øverste række skal cellerne være fremstillet af 3003-aluminium. |
| --- | --- |

2.1.3.2.

For så vidt angår den øverste række skal cellerne være fremstillet af 3003-aluminium.

| 2.1.3.3. | For så vidt angår den nederste række skal cellerne være fremstillet af 5052-aluminium. |
| --- | --- |

2.1.3.3.

For så vidt angår den nederste række skal cellerne være fremstillet af 5052-aluminium.

| 2.1.3.4. | Aluminium-honeycombblokkene forarbejdes, således at kraft-indbøjningskurven ved statisk deformation (jf. den i punkt 2.1.4 beskrevne procedure) befinder sig inden for de margener (det afgrænsede område), som er defineret for hver af de seks blokke i tillæg 1 til dette bilag. Desuden skal det honeycombmateriale, som er anvendt til de blokke, som skal anvendes til fremstilling af barrieren, renses, således at eventuelle rester, som kan være frembragt under forarbejdningen af det rå honeycombmateriale, fjernes. |
| --- | --- |

2.1.3.4.

Aluminium-honeycombblokkene forarbejdes, således at kraft-indbøjningskurven ved statisk deformation (jf. den i punkt 2.1.4 beskrevne procedure) befinder sig inden for de margener (det afgrænsede område), som er defineret for hver af de seks blokke i tillæg 1 til dette bilag. Desuden skal det honeycombmateriale, som er anvendt til de blokke, som skal anvendes til fremstilling af barrieren, renses, således at eventuelle rester, som kan være frembragt under forarbejdningen af det rå honeycombmateriale, fjernes.

| 2.1.3.5. | Massen af blokkene i hver produktionsserie må ikke afvige mere end 5 % fra den gennemsnitlige blokmasse for den pågældende produktionsserie. |
| --- | --- |

2.1.3.5.

Massen af blokkene i hver produktionsserie må ikke afvige mere end 5 % fra den gennemsnitlige blokmasse for den pågældende produktionsserie.

2.1.4.   Statisk prøvning

| 2.1.4.1. | En prøve udtaget fra hver produktionsserie af den forarbejdede honeycombkerne skal undersøges i overensstemmelse med den statiske prøvningsprocedure, som er beskrevet i punkt 5. |
| --- | --- |

2.1.4.1.

En prøve udtaget fra hver produktionsserie af den forarbejdede honeycombkerne skal undersøges i overensstemmelse med den statiske prøvningsprocedure, som er beskrevet i punkt 5.

| 2.1.4.2. | Værdien for forholdet mellem kraft og sammentrykning skal for hver afprøvet blok ligge inden for de margener, som er defineret i tillæg 1. Margenerne for kraft-indbøjning ved statisk prøvning er defineret for hver blok i barrieren. |
| --- | --- |

2.1.4.2.

Værdien for forholdet mellem kraft og sammentrykning skal for hver afprøvet blok ligge inden for de margener, som er defineret i tillæg 1. Margenerne for kraft-indbøjning ved statisk prøvning er defineret for hver blok i barrieren.

2.1.5.   Dynamisk prøvning

| 2.1.5.1. | De dynamiske deformationsegenskaber ved anslag bestemmes i henhold til punkt 6. |
| --- | --- |

2.1.5.1.

De dynamiske deformationsegenskaber ved anslag bestemmes i henhold til punkt 6.

| 2.1.5.2. | Der kan tillades afvigelser fra de margener for kraft-indbøjning, der karakteriserer slaganordningens stivhed — som fastlagt i tillæg 2 — forudsat: |
| --- | --- |

2.1.5.2.

Der kan tillades afvigelser fra de margener for kraft-indbøjning, der karakteriserer slaganordningens stivhed — som fastlagt i tillæg 2 — forudsat:

| 2.1.5.2.1. | at afvigelsen indtræder efter kollisionens begyndelse, og inden deformationen af slaganordningen når op på 150 mm |
| --- | --- |

2.1.5.2.1.

at afvigelsen indtræder efter kollisionens begyndelse, og inden deformationen af slaganordningen når op på 150 mm

| 2.1.5.2.2. | at afvigelsen ikke overstiger 50 % af margenens nærmeste øjeblikkelige foreskrevne grænseværdi |
| --- | --- |

2.1.5.2.2.

at afvigelsen ikke overstiger 50 % af margenens nærmeste øjeblikkelige foreskrevne grænseværdi

| 2.1.5.2.3. | at hver indbøjning svarende til hver afvigelse ikke overstiger 35 mm, og at summen af disse indbøjninger ikke er over 70 mm (jf. tillæg 2 til dette bilag) |
| --- | --- |

2.1.5.2.3.

at hver indbøjning svarende til hver afvigelse ikke overstiger 35 mm, og at summen af disse indbøjninger ikke er over 70 mm (jf. tillæg 2 til dette bilag)

| 2.1.5.2.4. | at summen af den energi, der afledes gennem afvigelser uden for det afgrænsede område, ikke overstiger 5 % af bruttoenergien for den pågældende blok. |
| --- | --- |

2.1.5.2.4.

at summen af den energi, der afledes gennem afvigelser uden for det afgrænsede område, ikke overstiger 5 % af bruttoenergien for den pågældende blok.

| 2.1.5.3. | Blok 1 og 3 er identiske. Deres stivhed bevirker, at deres kraft-indbøjningskurve ligger inden for det afgrænsede område i figur 2a. |
| --- | --- |

2.1.5.3.

Blok 1 og 3 er identiske. Deres stivhed bevirker, at deres kraft-indbøjningskurve ligger inden for det afgrænsede område i figur 2a.

| 2.1.5.4. | Blok 5 og 6 er identiske. Deres stivhed bevirker, at deres kraft-indbøjningskurve ligger inden for det afgrænsede område i figur 2d. |
| --- | --- |

2.1.5.4.

Blok 5 og 6 er identiske. Deres stivhed bevirker, at deres kraft-indbøjningskurve ligger inden for det afgrænsede område i figur 2d.

| 2.1.5.5. | Stivheden i blok 2 bevirker, at dens kraft-indbøjningskurve ligger inden for det afgrænsede område i figur 2b. |
| --- | --- |

2.1.5.5.

Stivheden i blok 2 bevirker, at dens kraft-indbøjningskurve ligger inden for det afgrænsede område i figur 2b.

| 2.1.5.6. | Stivheden i blok 4 bevirker, at dens kraft-indbøjningskurve ligger inden for det afgrænsede område i figur 2c. |
| --- | --- |

2.1.5.6.

Stivheden i blok 4 bevirker, at dens kraft-indbøjningskurve ligger inden for det afgrænsede område i figur 2c.

| 2.1.5.7. | For slaganordningen som helhed skal kraft-indbøjningskurven ligge inden for det afgrænsede område i figur 2e. |
| --- | --- |

2.1.5.7.

For slaganordningen som helhed skal kraft-indbøjningskurven ligge inden for det afgrænsede område i figur 2e.

| 2.1.5.8. | Kraft-indbøjningskurverne skal kontrolleres ved den prøvning, som er beskrevet i bilag 5, punkt 6, og som består i, at barrieren bringes til anslag mod en dynamometrisk væg ved 35 ±0,5 km/h. |
| --- | --- |

2.1.5.8.

Kraft-indbøjningskurverne skal kontrolleres ved den prøvning, som er beskrevet i bilag 5, punkt 6, og som består i, at barrieren bringes til anslag mod en dynamometrisk væg ved 35 ±0,5 km/h.

| 2.1.5.9. | Den energi, der under prøvningen optages (1) gennem blok 1 og 3, skal være lig med 9,5 ± 2 kJ for hver af disse blokke. |
| --- | --- |

2.1.5.9.

Den energi, der under prøvningen optages (1) gennem blok 1 og 3, skal være lig med 9,5 ± 2 kJ for hver af disse blokke.

| 2.1.5.10. | Den energi, der under prøvningen optages gennem blok 5 og 6, skal være lig med 3,5 ± 1 kJ for disse blokke. |
| --- | --- |

2.1.5.10.

Den energi, der under prøvningen optages gennem blok 5 og 6, skal være lig med 3,5 ± 1 kJ for disse blokke.

| 2.1.5.11. | Den energi, der optages gennem blok 4, skal være lig med 4 ± 1 kJ. |
| --- | --- |

2.1.5.11.

Den energi, der optages gennem blok 4, skal være lig med 4 ± 1 kJ.

| 2.1.5.12. | Den energi, der optages gennem blok 2, skal være lig med 15 ± 2 kJ. |
| --- | --- |

2.1.5.12.

Den energi, der optages gennem blok 2, skal være lig med 15 ± 2 kJ.

| 2.1.5.13. | Den samlede energi, der optages ved kollisionen, skal være lig med 45 ± 3 kJ. |
| --- | --- |

2.1.5.13.

Den samlede energi, der optages ved kollisionen, skal være lig med 45 ± 3 kJ.

| 2.1.5.14. | Slaganordningens maksimale deformation fra den første kontakt, beregnet ved integrering af accelerometrene jf. punkt 6.6.3, skal være lig med 330 ± 20 mm. |
| --- | --- |

2.1.5.14.

Slaganordningens maksimale deformation fra den første kontakt, beregnet ved integrering af accelerometrene jf. punkt 6.6.3, skal være lig med 330 ± 20 mm.

| 2.1.5.15. | Slaganordningens endelige statiske restdeformation, målt efter den dynamiske prøvning på niveau B (figur 2), skal være lig med 310 ± 20 mm. |
| --- | --- |

2.1.5.15.

Slaganordningens endelige statiske restdeformation, målt efter den dynamiske prøvning på niveau B (figur 2), skal være lig med 310 ± 20 mm.

2.2.   Frontpladerne

2.2.1.   Geometriske specifikationer

| 2.2.1.1. | Frontpladerne skal være 1 500 ± 1 mm brede og 250 ± 1 mm høje. Tykkelsen er 0,5±0,06 mm. |
| --- | --- |

2.2.1.1.

Frontpladerne skal være 1 500 ± 1 mm brede og 250 ± 1 mm høje. Tykkelsen er 0,5±0,06 mm.

| 2.2.1.2. | I samlet tilstand skal slaganordningens samlede dimensioner (som defineret i figur 2) være: 1 500±2,5 mm bred og 500 ±2,5 mm høj. |
| --- | --- |

2.2.1.2.

I samlet tilstand skal slaganordningens samlede dimensioner (som defineret i figur 2) være: 1 500±2,5 mm bred og 500 ±2,5 mm høj.

| 2.2.1.3. | Den nederste frontplades øverste kant og den øverste frontplades underste kant skal flugte med en tolerance på 4 mm. |
| --- | --- |

2.2.1.3.

Den nederste frontplades øverste kant og den øverste frontplades underste kant skal flugte med en tolerance på 4 mm.

2.2.2.   Materialespecifikationer

| 2.2.2.1. | Frontpladerne skal være fremstillet af aluminium af serien AlMg2 til AlMg3 med en forlængelse ≥ 12 % og en UTS ≥ 175 N/mm2. |
| --- | --- |

2.2.2.1.

Frontpladerne skal være fremstillet af aluminium af serien AlMg2 til AlMg3 med en forlængelse ≥ 12 % og en UTS ≥ 175 N/mm2.

2.3.   Bagpladen

2.3.1.   Geometriske specifikationer

| 2.3.1.1. | De geometriske egenskaber skal være i overensstemmelse med figur 5 og 6. |
| --- | --- |

2.3.1.1.

De geometriske egenskaber skal være i overensstemmelse med figur 5 og 6.

2.3.2.   Materialespecifikationer

| 2.3.2.1. | Bagpladen skal bestå af en 3 mm tyk aluminiumsplade. Bagpladen skal være fremstillet af aluminium af serien AlMg2 til AlMg3 med en hårdhed på mellem 50 og 65 HBS. Pladen skal være perforeret med ventilationshuller: placering, diameter og hældning er illustreret i figur 5 og 7. |
| --- | --- |

2.3.2.1.

Bagpladen skal bestå af en 3 mm tyk aluminiumsplade. Bagpladen skal være fremstillet af aluminium af serien AlMg2 til AlMg3 med en hårdhed på mellem 50 og 65 HBS. Pladen skal være perforeret med ventilationshuller: placering, diameter og hældning er illustreret i figur 5 og 7.

2.4.   Honeycombblokkenes placering

| 2.4.1. | Honeycombblokkene centreres på bagpladens perforerede zone (figur 5). |
| --- | --- |

2.4.1.

Honeycombblokkene centreres på bagpladens perforerede zone (figur 5).

2.5.   Limning

| 2.5.1. | For både front- og bagpladerne gælder, at der påføres højst 0,5 kg/m2 jævnt fordelt over hele fladen, hvilket giver en maksimal filmtykkelse på 0,5 mm. Som lim benyttes overalt 2-komponent polyurethanlim (Ciba Geigy-binder XB 5090/1 og hærder XB 5304) eller tilsvarende. |
| --- | --- |

2.5.1.

For både front- og bagpladerne gælder, at der påføres højst 0,5 kg/m2 jævnt fordelt over hele fladen, hvilket giver en maksimal filmtykkelse på 0,5 mm. Som lim benyttes overalt 2-komponent polyurethanlim (Ciba Geigy-binder XB 5090/1 og hærder XB 5304) eller tilsvarende.

| 2.5.2. | For bagpladen gælder, at der skal være en klæbeevne på minimum 0,6 MPa (87 psi), som prøves i henhold til punkt 2.4.3. |
| --- | --- |

2.5.2.

For bagpladen gælder, at der skal være en klæbeevne på minimum 0,6 MPa (87 psi), som prøves i henhold til punkt 2.4.3.

| 2.5.3. | Prøvning af klæbeevne |
| --- | --- |

2.5.3.

Prøvning af klæbeevne

| 2.5.3.1. | Limens klæbeevne måles efter forskrifterne i ASTM C297-61 ved trækprøvning på den flade led. |
| --- | --- |

2.5.3.1.

Limens klæbeevne måles efter forskrifterne i ASTM C297-61 ved trækprøvning på den flade led.

| 2.5.3.2. | Prøveemnet skal være 100 mm × 100 mm og 15 mm tykt og limes til en prøve af det ventilerede bagplademateriale. Den anvendte honeycombkonstruktion skal være repræsentativ for slaganordningen, dvs. kemisk ætset i en tilsvarende grad som ved barrierens bagplade, men uden førprøvningsdeformation. |
| --- | --- |

2.5.3.2.

Prøveemnet skal være 100 mm × 100 mm og 15 mm tykt og limes til en prøve af det ventilerede bagplademateriale. Den anvendte honeycombkonstruktion skal være repræsentativ for slaganordningen, dvs. kemisk ætset i en tilsvarende grad som ved barrierens bagplade, men uden førprøvningsdeformation.

2.6.   Sporbarhed

| 2.6.1. | Slaganordningerne skal være forsynet med fortløbende serienumre, som er stemplet, ætset eller på anden vis permanent påført, som gør det muligt at bestemme de enkelte blokkes fremstillingsdato og -serie. |
| --- | --- |

2.6.1.

Slaganordningerne skal være forsynet med fortløbende serienumre, som er stemplet, ætset eller på anden vis permanent påført, som gør det muligt at bestemme de enkelte blokkes fremstillingsdato og -serie.

2.7.   Fastgørelse af slaganordningen

| 2.7.1. | Monteringen på prøvevognen skal udføres som vist i figur 8. Til monteringen anvendes seks M8-bolte, og ingen komponenter må overstige barrierens dimensioner foran prøvevognens hjul. Der skal anvendes passende afstandsstykker mellem den nederste bagplades flange og prøvevognens forside for at undgå, at bagpladen bøjer, når fastgørelsesboltene strammes. |
| --- | --- |

2.7.1.

Monteringen på prøvevognen skal udføres som vist i figur 8. Til monteringen anvendes seks M8-bolte, og ingen komponenter må overstige barrierens dimensioner foran prøvevognens hjul. Der skal anvendes passende afstandsstykker mellem den nederste bagplades flange og prøvevognens forside for at undgå, at bagpladen bøjer, når fastgørelsesboltene strammes.

3.   VENTILATIONSSYSTEM

| 3.1. | Grænsefladen mellem prøvevognen og ventilationssystemet skal være massiv, stiv og flad. Ventilationsanordningen skal være en del af prøvevognen og ikke af den af fabrikanten leverede slaganordning. Dens geometriske specifikationer skal være i overensstemmelse med figur 9. |
| --- | --- |

3.1.

Grænsefladen mellem prøvevognen og ventilationssystemet skal være massiv, stiv og flad. Ventilationsanordningen skal være en del af prøvevognen og ikke af den af fabrikanten leverede slaganordning. Dens geometriske specifikationer skal være i overensstemmelse med figur 9.

| 3.2. | Procedure for montering af ventilationsanordning |
| --- | --- |

3.2.

Procedure for montering af ventilationsanordning

| 3.2.1. | Ventilationsanordningen monteres på prøvevognens frontplade. |
| --- | --- |

3.2.1.

Ventilationsanordningen monteres på prøvevognens frontplade.

| 3.2.2. | Det sikres, at en 0,5 mm tyk målelære ikke kan indføres på noget punkt mellem ventilationsanordningen og prøvevognens forside. Hvis der er et mellemrum på over 0,5 mm, skal ventilationsrammen udskiftes eller justeres, således at dens mellemrum ikke overstiger 0,5 mm. |
| --- | --- |

3.2.2.

Det sikres, at en 0,5 mm tyk målelære ikke kan indføres på noget punkt mellem ventilationsanordningen og prøvevognens forside. Hvis der er et mellemrum på over 0,5 mm, skal ventilationsrammen udskiftes eller justeres, således at dens mellemrum ikke overstiger 0,5 mm.

| 3.2.3. | Ventilationsanordningen afmonteres fra prøvevognens forside. |
| --- | --- |

3.2.3.

Ventilationsanordningen afmonteres fra prøvevognens forside.

| 3.2.4. | Der fastgøres et 1,0 mm tykt korklag på prøvevognens forside. |
| --- | --- |

3.2.4.

Der fastgøres et 1,0 mm tykt korklag på prøvevognens forside.

| 3.2.5. | Ventilationsanordningen monteres igen på prøvevognens forside, og der strammes til for at undgå luftsprækker. |
| --- | --- |

3.2.5.

Ventilationsanordningen monteres igen på prøvevognens forside, og der strammes til for at undgå luftsprækker.

4.   PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE

Procedurer til sikring af produktionens overensstemmelse skal opfylde bestemmelserne i overenskomstens tillæg 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), idet følgende forskrifter finder anvendelse:

| 4.1. | Fabrikanten er ansvarlig for, at der anvendes procedurer til sikring af produktionens overensstemmelse og skal i den forbindelse især: |
| --- | --- |

4.1.

Fabrikanten er ansvarlig for, at der anvendes procedurer til sikring af produktionens overensstemmelse og skal i den forbindelse især:

| 4.1.1. | sørge for, at der findes effektive procedurer, således at produkternes kvalitet kan kontrolleres |
| --- | --- |

4.1.1.

sørge for, at der findes effektive procedurer, således at produkternes kvalitet kan kontrolleres

| 4.1.2. | have adgang til det prøvningsudstyr, som er nødvendigt for at kunne kontrollere hvert enkelt produkts overensstemmelse |
| --- | --- |

4.1.2.

have adgang til det prøvningsudstyr, som er nødvendigt for at kunne kontrollere hvert enkelt produkts overensstemmelse

| 4.1.3. | sikre, at prøvningsresultater registreres, og at dokumentationen i forbindelse hermed opbevares i mindst 10 år efter prøvningerne |
| --- | --- |

4.1.3.

sikre, at prøvningsresultater registreres, og at dokumentationen i forbindelse hermed opbevares i mindst 10 år efter prøvningerne

| 4.1.4. | godtgøre, at de undersøgte prøver giver et pålideligt billede af produktionsseriens beskaffenhed (nedenfor gives eksempler på prøveudtagningsmetoder ved serieproduktion) |
| --- | --- |

4.1.4.

godtgøre, at de undersøgte prøver giver et pålideligt billede af produktionsseriens beskaffenhed (nedenfor gives eksempler på prøveudtagningsmetoder ved serieproduktion)

| 4.1.5. | analysere prøvningsresultaterne med henblik på at kontrollere og sikre, at barriereprodukternes kvalitet er konstant under hensyntagen til variationer, som kan forekomme ved serieproduktion såsom temperatur, råmaterialekvalitet, nedsænkningstid i kemikalier, kemiske koncentrationer, neutralisering osv. samt kontrol af det forarbejdede materiale med henblik på at fjerne rester fra forarbejdningen |
| --- | --- |

4.1.5.

analysere prøvningsresultaterne med henblik på at kontrollere og sikre, at barriereprodukternes kvalitet er konstant under hensyntagen til variationer, som kan forekomme ved serieproduktion såsom temperatur, råmaterialekvalitet, nedsænkningstid i kemikalier, kemiske koncentrationer, neutralisering osv. samt kontrol af det forarbejdede materiale med henblik på at fjerne rester fra forarbejdningen

| 4.1.6. | sikre, at alle stikprøveserier eller prøvestykker, som tyder på manglende overensstemmelse, medfører yderligere prøveudtagning og yderligere prøvninger. Der skal tages de nødvendige skridt til, at produktionen atter bringes i overensstemmelse. |
| --- | --- |

4.1.6.

sikre, at alle stikprøveserier eller prøvestykker, som tyder på manglende overensstemmelse, medfører yderligere prøveudtagning og yderligere prøvninger. Der skal tages de nødvendige skridt til, at produktionen atter bringes i overensstemmelse.

| 4.2. | Fabrikantens certificeringsniveau skal som minimum være ISO 9002-standard. |
| --- | --- |

4.2.

Fabrikantens certificeringsniveau skal som minimum være ISO 9002-standard.

| 4.3. | Minimumsbetingelser for kontrol med produktionen: Aftaleparterne skal sikre overensstemmelseskontrol ved at følge de nedenfor beskrevne metoder. |
| --- | --- |

4.3.

Minimumsbetingelser for kontrol med produktionen: Aftaleparterne skal sikre overensstemmelseskontrol ved at følge de nedenfor beskrevne metoder.

4.4.   Eksempler på prøveudtagning fra serier

| 4.4.1. | Hvis flere eksemplarer af en bloktype fremstilles af en original blok af aluminium-honeycomb, og alle behandles i det samme bad (parallelproduktion), udtages ét af disse eksemplarer som prøve, forudsat at det er sikret, at alle blokkene har gennemgået samme behandling. Er dette ikke tilfældet, kan det være nødvendigt at udtage mere end én prøve. |
| --- | --- |

4.4.1.

Hvis flere eksemplarer af en bloktype fremstilles af en original blok af aluminium-honeycomb, og alle behandles i det samme bad (parallelproduktion), udtages ét af disse eksemplarer som prøve, forudsat at det er sikret, at alle blokkene har gennemgået samme behandling. Er dette ikke tilfældet, kan det være nødvendigt at udtage mere end én prøve.

| 4.4.2. | Såfremt et begrænset antal lignende blokke (f.eks. 3-20) behandles i det samme bad (serieproduktion), betragtes den første og sidste blok, som blev behandlet i en serie, som alle er fremstillet fra den samme originale blok af aluminium-honeycomb, som repræsentative prøver. Hvis den første prøve overholder kravene, men den sidste ikke gør det, kan det være nødvendigt at udtage yderligere prøver fra tidligere i produktionen, indtil der findes en prøve, som overholder kravene. Kun blokkene mellem disse prøver betragtes som godkendte. |
| --- | --- |

4.4.2.

Såfremt et begrænset antal lignende blokke (f.eks. 3-20) behandles i det samme bad (serieproduktion), betragtes den første og sidste blok, som blev behandlet i en serie, som alle er fremstillet fra den samme originale blok af aluminium-honeycomb, som repræsentative prøver. Hvis den første prøve overholder kravene, men den sidste ikke gør det, kan det være nødvendigt at udtage yderligere prøver fra tidligere i produktionen, indtil der findes en prøve, som overholder kravene. Kun blokkene mellem disse prøver betragtes som godkendte.

| 4.4.3. | Så snart der er skabt et erfaringsgrundlag for produktionskontrollens ensartethed, vil det være muligt at kombinere begge prøveudtagningstilgange, således at mere end én gruppe parallelproducerede blokke kan betragtes som en serie, forudsat at prøverne fra den første og sidste produktionsgruppe stemmer overens. |
| --- | --- |

4.4.3.

Så snart der er skabt et erfaringsgrundlag for produktionskontrollens ensartethed, vil det være muligt at kombinere begge prøveudtagningstilgange, således at mere end én gruppe parallelproducerede blokke kan betragtes som en serie, forudsat at prøverne fra den første og sidste produktionsgruppe stemmer overens.

5.   STATISK PRØVNING

| 5.1. | En eller flere prøver, som (ifølge seriemetoden) udtages fra hver produktionsserie af forarbejdet honeycombkerne, underkastes følgende prøvningsprocedure: |
| --- | --- |

5.1.

En eller flere prøver, som (ifølge seriemetoden) udtages fra hver produktionsserie af forarbejdet honeycombkerne, underkastes følgende prøvningsprocedure:

| 5.2. | Størrelsen på den aluminium-honeycomb, der udtages til statisk prøvning, skal svare til størrelsen på slaganordningens normale blok, dvs. 250 mm × 500 mm × 440 mm for den øverste række og 250 mm × 500 mm × 500 mm for den nederste række. |
| --- | --- |

5.2.

Størrelsen på den aluminium-honeycomb, der udtages til statisk prøvning, skal svare til størrelsen på slaganordningens normale blok, dvs. 250 mm × 500 mm × 440 mm for den øverste række og 250 mm × 500 mm × 500 mm for den nederste række.

| 5.3. | Prøveemnerne presses sammen mellem to parallelle belastningsplader, som skal være mindst 20 mm større end blokkens tværsnit. |
| --- | --- |

5.3.

Prøveemnerne presses sammen mellem to parallelle belastningsplader, som skal være mindst 20 mm større end blokkens tværsnit.

| 5.4. | Sammenpresningen foretages med en hastighed på 100 mm pr. minut med en tolerance på 5 %. |
| --- | --- |

5.4.

Sammenpresningen foretages med en hastighed på 100 mm pr. minut med en tolerance på 5 %.

| 5.5. | Datafangsten for sammenpresningen ved statisk prøvning gennemføres med mindst 5 Hz. |
| --- | --- |

5.5.

Datafangsten for sammenpresningen ved statisk prøvning gennemføres med mindst 5 Hz.

| 5.6. | Den statiske prøvning fortsættes, indtil sammenpresningen er mindst 300 mm for blok 4-6 og 350 mm for blok 1-3. |
| --- | --- |

5.6.

Den statiske prøvning fortsættes, indtil sammenpresningen er mindst 300 mm for blok 4-6 og 350 mm for blok 1-3.

6.   DYNAMISK PRØVNING

For hver 100 fremstillede barriereforsider skal fabrikanten efter den nedenfor beskrevne metode udføre én dynamisk prøvning mod en dynamometrisk væg, som støttes af en fast, stiv barriere.

6.1.   Montering

6.1.1.   Prøvningsområdet

| 6.1.1.1. | Prøvningsområdet skal være tilstrækkelig stort til at rumme tilløbsbanen, den mobile, deformerbare barriere, den stive barriere og det til prøvningen nødvendige tekniske udstyr. Den sidste del af tilløbsbanen skal fra mindst 5 meter før den stive barriere være vandret, plan og jævn. |
| --- | --- |

6.1.1.1.

Prøvningsområdet skal være tilstrækkelig stort til at rumme tilløbsbanen, den mobile, deformerbare barriere, den stive barriere og det til prøvningen nødvendige tekniske udstyr. Den sidste del af tilløbsbanen skal fra mindst 5 meter før den stive barriere være vandret, plan og jævn.

6.1.2.   Fast, stiv barriere og dynamometrisk væg

| 6.1.2.1. | Den stive væg skal bestå af en blok af armeret beton, mindst 3 m bred, og mindst 1,5 m høj. Den stive vægs tykkelse skal være således, at dens masse er mindst 70 tons. |
| --- | --- |

6.1.2.1.

Den stive væg skal bestå af en blok af armeret beton, mindst 3 m bred, og mindst 1,5 m høj. Den stive vægs tykkelse skal være således, at dens masse er mindst 70 tons.

| 6.1.2.2. | Forsiden skal være lodret, vinkelret på tilløbsbanens akse og forsynet med seks belastningsceller, der hver især er i stand til at måle den totale belastning af den respektive mobile, deformerbare barriere i anslagsøjeblikket. Midtpunkterne for belastningscellerne på anslagspladen skal være rettet ind efter de tilsvarende punkter på den mobile, deformerbare barrieres seks anslagsområder. Kanterne skal inden for 20 mm gå fri af de tilstødende områder, således at anslagsområderne inden for tolerancen for den mobile, deformerbare barrieres justering ikke kommer i kontakt med anslagspladens tilstødende overflader. Cellernes fastgørelse og pladernes overflader skal være i overensstemmelse med forskrifterne i bilaget til ISO-standard 6487:1987. |
| --- | --- |

6.1.2.2.

Forsiden skal være lodret, vinkelret på tilløbsbanens akse og forsynet med seks belastningsceller, der hver især er i stand til at måle den totale belastning af den respektive mobile, deformerbare barriere i anslagsøjeblikket. Midtpunkterne for belastningscellerne på anslagspladen skal være rettet ind efter de tilsvarende punkter på den mobile, deformerbare barrieres seks anslagsområder. Kanterne skal inden for 20 mm gå fri af de tilstødende områder, således at anslagsområderne inden for tolerancen for den mobile, deformerbare barrieres justering ikke kommer i kontakt med anslagspladens tilstødende overflader. Cellernes fastgørelse og pladernes overflader skal være i overensstemmelse med forskrifterne i bilaget til ISO-standard 6487:1987.

| 6.1.2.3. | En overfladebeskyttelse, der omfatter en krydsfineroverflade (tykkelse: 12 ± 1 mm), anvendes til hver belastningscelleplade på en sådan måde, at transducernes respons ikke forringes. |
| --- | --- |

6.1.2.3.

En overfladebeskyttelse, der omfatter en krydsfineroverflade (tykkelse: 12 ± 1 mm), anvendes til hver belastningscelleplade på en sådan måde, at transducernes respons ikke forringes.

| 6.1.2.4. | Den stive væg skal enten være fastgjort til jorden eller placeret på jorden om nødvendigt med ekstra stopanordninger, der begrænser dens indbøjning. Der kan anvendes en stiv væg (hvorpå belastningscellerne er fastgjort) med andre specifikationer, forudsat at resultaterne ikke derved bliver mindre konklusive. |
| --- | --- |

6.1.2.4.

Den stive væg skal enten være fastgjort til jorden eller placeret på jorden om nødvendigt med ekstra stopanordninger, der begrænser dens indbøjning. Der kan anvendes en stiv væg (hvorpå belastningscellerne er fastgjort) med andre specifikationer, forudsat at resultaterne ikke derved bliver mindre konklusive.

6.2.   Fremdrift af den mobile, deformerbare barriere

I anslagsøjeblikket må den mobile, deformerbare barriere ikke længere være underkastet påvirkning fra nogen ekstra styre- eller fremdriftsanordning. Den skal nå barrieren i en bane vinkelret på den dynamometriske vægs forside. Anslagets parallelitet skal være korrekt inden for 10 mm.

6.3.   Måleapparater

6.3.1.   Hastighed

Anslagshastigheden skal være 35 ±0,5 km/h, og det instrument, der anvendes til fartregistrering i anslagsøjeblikket, skal være nøjagtigt inden for 0,1 %.

6.3.2.   Belastninger

Måleinstrumenterne skal opfylde de i ISO 6487:1987 angivne krav:

| CFC for alle blokke: | 60 Hz |
| --- | --- |
| CAC for blok 1 og 3: | 200 kN |
| CAC for blok 4, 5 og 6: | 100 kN |
| CAC for blok 2: | 200 kN |

CFC for alle blokke:

60 Hz

CAC for blok 1 og 3:

200 kN

CAC for blok 4, 5 og 6:

100 kN

CAC for blok 2:

200 kN

6.3.3.   Acceleration

| 6.3.3.1. | Accelerationen i længderetningen skal måles på tre forskellige punkter på prøvevognen: ét midt på og ét på hver side, placeret, hvor der ikke forekommer bøjning. |
| --- | --- |

6.3.3.1.

Accelerationen i længderetningen skal måles på tre forskellige punkter på prøvevognen: ét midt på og ét på hver side, placeret, hvor der ikke forekommer bøjning.

| 6.3.3.2. | Det midterste accelerometer placeres inden for 500 mm fra den mobile, deformerbare barrieres tyngdepunkt og ligger i et lodret plan i længderetningen, som er inden for ± 10 mm fra dette tyngdepunkt. |
| --- | --- |

6.3.3.2.

Det midterste accelerometer placeres inden for 500 mm fra den mobile, deformerbare barrieres tyngdepunkt og ligger i et lodret plan i længderetningen, som er inden for ± 10 mm fra dette tyngdepunkt.

| 6.3.3.3. | Accelerometrene på siden skal anbringes i samme højde ± 10 mm og med samme afstand til den mobile, deformerbare barrieres forside ± 20 mm. |
| --- | --- |

6.3.3.3.

Accelerometrene på siden skal anbringes i samme højde ± 10 mm og med samme afstand til den mobile, deformerbare barrieres forside ± 20 mm.

| 6.3.3.4. | Instrumenterne skal opfylde ISO 6487:1987 med følgende specifikationer:
  CFC: 1 000 Hz (før integration)
  CAC: 50 g. |
| --- | --- |

6.3.3.4.

Instrumenterne skal opfylde ISO 6487:1987 med følgende specifikationer:

CFC: 1 000 Hz (før integration)

CAC: 50 g.

6.4.   Generelle specifikationer for barrieren

| 6.4.1. | De enkelte specifikationer for hver barriere skal være i overensstemmelse med dette bilags punkt 1 og skal registreres. |
| --- | --- |

6.4.1.

De enkelte specifikationer for hver barriere skal være i overensstemmelse med dette bilags punkt 1 og skal registreres.

6.5.   Generelle specifikationer for slaganordningen

| 6.5.1. | For så vidt angår kravene ved dynamisk prøvning skal slaganordningens egnethed anses for godtgjort, når udgangene fra de seks belastningsceller alle afgiver signaler, der stemmer overens med de i dette bilag angivne krav. |
| --- | --- |

6.5.1.

For så vidt angår kravene ved dynamisk prøvning skal slaganordningens egnethed anses for godtgjort, når udgangene fra de seks belastningsceller alle afgiver signaler, der stemmer overens med de i dette bilag angivne krav.

| 6.5.2. | Slaganordningerne skal være forsynet med fortløbende serienumre, som er stemplet, ætset eller på anden vis permanent påført, og som gør det muligt at bestemme de enkelte blokkes fremstilingsdato og -serie. |
| --- | --- |

6.5.2.

Slaganordningerne skal være forsynet med fortløbende serienumre, som er stemplet, ætset eller på anden vis permanent påført, og som gør det muligt at bestemme de enkelte blokkes fremstilingsdato og -serie.

6.6.   Procedure for databehandlingen

| 6.6.1. | Rådata: På tidspunktet T = T0 skal dataene være renset for alle uoverensstemmelser. Den metode, der anvendes til fjernelse af uoverensstemmelser, skal registreres i prøvningsrapporten. |
| --- | --- |

6.6.1.

Rådata: På tidspunktet T = T0 skal dataene være renset for alle uoverensstemmelser. Den metode, der anvendes til fjernelse af uoverensstemmelser, skal registreres i prøvningsrapporten.

6.6.2.   Filtrering

| 6.6.2.1. | Rådataene filtreres forud for behandlingen/beregningerne. |
| --- | --- |

6.6.2.1.

Rådataene filtreres forud for behandlingen/beregningerne.

| 6.6.2.2. | Accelerometerdata, der skal integreres, filtreres ved CFC 180 i overensstemmelse med ISO 6487:1987. |
| --- | --- |

6.6.2.2.

Accelerometerdata, der skal integreres, filtreres ved CFC 180 i overensstemmelse med ISO 6487:1987.

| 6.6.2.3. | Accelerometerdata til impulsberegninger filtreres ved CFC 60 i overensstemmelse med ISO 6487:1987. |
| --- | --- |

6.6.2.3.

Accelerometerdata til impulsberegninger filtreres ved CFC 60 i overensstemmelse med ISO 6487:1987.

| 6.6.2.4. | Belastningscelledata filtreres ved CFC 60 i overensstemmelse med ISO 6487:1987. |
| --- | --- |

6.6.2.4.

Belastningscelledata filtreres ved CFC 60 i overensstemmelse med ISO 6487:1987.

6.6.3.   Beregning af den mobile, deformerbare barrieres indbøjning

| 6.6.3.1. | Accelerometerdata fra hver enkelt af de tre accelerometre (efter filtrering ved CFC 180) integreres to gange med henblik på beregning af indbøjningen af barrierens deformerbare element. |
| --- | --- |

6.6.3.1.

Accelerometerdata fra hver enkelt af de tre accelerometre (efter filtrering ved CFC 180) integreres to gange med henblik på beregning af indbøjningen af barrierens deformerbare element.

| 6.6.3.2. | De indledende betingelser for indbøjningen er: |
| --- | --- |

6.6.3.2.

De indledende betingelser for indbøjningen er:

| 6.6.3.2.1. | hastighed = anslagshastighed (fra hastighedsmåleren) |
| --- | --- |

6.6.3.2.1.

hastighed = anslagshastighed (fra hastighedsmåleren)

| 6.6.3.2.2. | indbøjning = 0. |
| --- | --- |

6.6.3.2.2.

indbøjning = 0.

| 6.6.3.3. | Indbøjningen ved den mobile, deformerbare barrieres venstre side, midterlinje og højre side angives som funktion af tiden. |
| --- | --- |

6.6.3.3.

Indbøjningen ved den mobile, deformerbare barrieres venstre side, midterlinje og højre side angives som funktion af tiden.

| 6.6.3.4. | Den maksimale indbøjning, som beregnes af hvert af de tre accelerometre, skal være højst 10 mm. Er dette ikke tilfældet, skal den afvigende enhed fjernes, og differencen mellem den indbøjning, som beregnes via de resterende to accelerometre, undersøges for at sikre, at den er maksimalt 10 mm. |
| --- | --- |

6.6.3.4.

Den maksimale indbøjning, som beregnes af hvert af de tre accelerometre, skal være højst 10 mm. Er dette ikke tilfældet, skal den afvigende enhed fjernes, og differencen mellem den indbøjning, som beregnes via de resterende to accelerometre, undersøges for at sikre, at den er maksimalt 10 mm.

| 6.6.3.5. | Hvis de indbøjninger, som måles i venstre og højre side og i midterlinjen, ikke er over 10 mm, benyttes middelaccelerationen fra de tre accelerometre til at beregne indbøjningen i barrierens overflade. |
| --- | --- |

6.6.3.5.

Hvis de indbøjninger, som måles i venstre og højre side og i midterlinjen, ikke er over 10 mm, benyttes middelaccelerationen fra de tre accelerometre til at beregne indbøjningen i barrierens overflade.

| 6.6.3.6. | Hvis indbøjningen fra kun to accelerometre overholder tolerancen på 10 mm, benyttes middelaccelerationen fra disse to accelerometre til at beregne indbøjningen i barrierens overflade. |
| --- | --- |

6.6.3.6.

Hvis indbøjningen fra kun to accelerometre overholder tolerancen på 10 mm, benyttes middelaccelerationen fra disse to accelerometre til at beregne indbøjningen i barrierens overflade.

| 6.6.3.7. | Hvis de indbøjninger, som beregnes fra alle tre accelerometre (i venstre og højre side og i midterlinjen), IKKE overholder tolerancen på 10 mm, skal rådataene gennemgås med henblik på at bestemme årsagerne til en så stor afvigelse. I så fald afgør det enkelte prøvningsinstitut, hvilke accelerometerdata der skal anvendes til at bestemme den mobile, deformerbare barrieres indbøjning, eller om ingen af accelerometerlæsningerne kan anvendes. I sidstnævnte tilfælde skal certificeringsprøvningen gentages. Prøvningsrapporten bør omfatte en fyldestgørende forklaring på sådanne forhold. |
| --- | --- |

6.6.3.7.

Hvis de indbøjninger, som beregnes fra alle tre accelerometre (i venstre og højre side og i midterlinjen), IKKE overholder tolerancen på 10 mm, skal rådataene gennemgås med henblik på at bestemme årsagerne til en så stor afvigelse. I så fald afgør det enkelte prøvningsinstitut, hvilke accelerometerdata der skal anvendes til at bestemme den mobile, deformerbare barrieres indbøjning, eller om ingen af accelerometerlæsningerne kan anvendes. I sidstnævnte tilfælde skal certificeringsprøvningen gentages. Prøvningsrapporten bør omfatte en fyldestgørende forklaring på sådanne forhold.

| 6.6.3.8. | Dataene for forholdet mellem middelindbøjning og tid vil blive kombineret med data for forholdet mellem belastningscellernes belastning i forhold til tid for at udlede kraft-indbøjningsresultaterne for hver blok. |
| --- | --- |

6.6.3.8.

Dataene for forholdet mellem middelindbøjning og tid vil blive kombineret med data for forholdet mellem belastningscellernes belastning i forhold til tid for at udlede kraft-indbøjningsresultaterne for hver blok.

6.6.4.   Beregning af energi

Den energi, som absorberes af hver blok og af hele den mobile, deformerbare barriere, beregnes op til den største indbøjning i barrieren.

Formula

hvor:

| t0 | er tidspunktet for første kontakt |
| --- | --- |
| t1 | er tidspunktet for prøvevognens stilstand, dvs. hvor u = 0 |
| s | er indbøjningen af prøvevognens deformerbare element beregnet som angivet i punkt 6.6.3. |

t0

er tidspunktet for første kontakt

t1

er tidspunktet for prøvevognens stilstand, dvs. hvor u = 0

s

er indbøjningen af prøvevognens deformerbare element beregnet som angivet i punkt 6.6.3.

6.6.5.   Verifikation af data for dynamisk kraft

| 6.6.5.1. | Totalimpulsen I, som udregnes ved integration af den samlede kraft i berøringsperioden, sammenlignes med momentændringen i samme periode (M*)V). |
| --- | --- |

6.6.5.1.

Totalimpulsen I, som udregnes ved integration af den samlede kraft i berøringsperioden, sammenlignes med momentændringen i samme periode (M*)V).

| 6.6.5.2. | Den samlede energiændring sammenlignes med den mobile, deformerbare barrieres ændring i kinetisk energi ved hjælp af:



  hvor Vi er anslagshastigheden og M den mobile, deformerbare barrieres totale masse.
  Hvis momentændringen (M*)V) ikke er lig med totalimpulsen (I) ± 5 %, eller hvis den samlede absorberede energi (E En) ikke er lig med den kinetiske energi, EK ± 5 %, skal prøvningsdataene undersøges for at fastslå årsagen til denne fejl. |
| --- | --- |

6.6.5.2.

Den samlede energiændring sammenlignes med den mobile, deformerbare barrieres ændring i kinetisk energi ved hjælp af:

Formula

hvor Vi er anslagshastigheden og M den mobile, deformerbare barrieres totale masse.

Hvis momentændringen (M*)V) ikke er lig med totalimpulsen (I) ± 5 %, eller hvis den samlede absorberede energi (E En) ikke er lig med den kinetiske energi, EK ± 5 %, skal prøvningsdataene undersøges for at fastslå årsagen til denne fejl.

SLAGANORDNINGENS UDFORMNING (2)

Figur 1

Image

Figur 2

Image

SLAGLEGEMETS TOP

Figur 3

Placering af aluminium-honeycomb

Image

Figur 4

Dimensioner for aluminium-honeycombceller

Image

BAGPLADENS UDFORMNING

Figur 5

Image

Set forfra

Figur 6

Bagpladens fastgørelse til ventilationsanordningen og prøvevognens frontplade

Image

Figur 7

Placering af bagpladens ventilationshuller

Image

Figur 8

Image

Bagpladens øverste og nederste flanger

| Bemærk: | Fastgøringshullerne i den nederste flange kan som illustreret nedenfor være udført som en slidse for at lette fastgøringen, forudsat at der kan opnås så stor spændkraft, at pladen fastholdes under hele kollisionsprøvningen. |
| --- | --- |

Bemærk:

Fastgøringshullerne i den nederste flange kan som illustreret nedenfor være udført som en slidse for at lette fastgøringen, forudsat at der kan opnås så stor spændkraft, at pladen fastholdes under hele kollisionsprøvningen.

Image

VENTILATIONSRAMME

Ventilationsanordningen er en konstruktion, som består af plader, som er 5 mm tykke og 20 mm brede. Kun de lodrette plader er perforerede med ni 8-mm-huller, som tillader vandret luftcirkulation.

Figur 9

Image

---

(1)  Den angivne energimængde er den, der spredes af systemet, når slaganordningens deformation er maksimal.

(2)  Alle mål er i mm. Tolerancerne for blokkenes dimensioner tager højde for vanskelighederne ved måling af gennemskåret aluminium-honeycomb. Tolerancen for slaganordningens overordnede dimensioner er mindre end tolerancen for de enkelte blokke, fordi honeycombblokkene er justerbare og om nødvendigt kan overlappe for at sikre et mere præcist defineret mål for anslagsoverfladen.

Tillæg 1

KRAFT-INDBØJNINGSKURVE TIL STATISK PRØVNING

Figur 1a

| Blok 1 og 3 | |
| --- | --- |

Blok 1 og 3

Image

Figur 1b

| Blok 2 | |
| --- | --- |

Blok 2

Image

Figur 1c

| Blok 4 | |
| --- | --- |

Blok 4

Image

Figur 1d

| Blok 5 og 6 | |
| --- | --- |

Blok 5 og 6

Image

Tillæg 2

KRAFT-INDBØJNINGSKURVE TIL DYNAMISK PRØVNING

Figur 2a

| Blok 1 og 3 | |
| --- | --- |

Blok 1 og 3

Image

Figur 2b

| Blok 2 | |
| --- | --- |

Blok 2

Image

Figur 2c

| Blok 4 | |
| --- | --- |

Blok 4

Image

Figur 2d

| Blok 5 og 6 | |
| --- | --- |

Blok 5 og 6

Image

Figur 2e

| Samtlige blokke | |
| --- | --- |

Samtlige blokke

Image

---

BILAG 6

TEKNISK BESKRIVELSE AF PRØVEDUKKEN TIL SIDEPÅKØRSEL

1.   GENERELT

| 1.1. | Den i dette regulativ foreskrevne prøvedukke, herunder dens instrumentering og kalibrering, er beskrevet i tekniske tegninger og i en brugerhåndbog (1). |
| --- | --- |

1.1.

Den i dette regulativ foreskrevne prøvedukke, herunder dens instrumentering og kalibrering, er beskrevet i tekniske tegninger og i en brugerhåndbog (1).

| 1.2. | Prøvedukkens dimensioner og masser repræsenterer en voksen mand svarende til 50 %-fraktilen, uden underarme. |
| --- | --- |

1.2.

Prøvedukkens dimensioner og masser repræsenterer en voksen mand svarende til 50 %-fraktilen, uden underarme.

| 1.3. | Prøvedukken består af et skelet af metal og plast, dækket af gummi, plast og skum, der simulerer bløddele. |
| --- | --- |

1.3.

Prøvedukken består af et skelet af metal og plast, dækket af gummi, plast og skum, der simulerer bløddele.

2.   KONSTRUKTION

| 2.1. | En oversigt over prøvedukken findes i dette bilags figur 1 og tabel 1, som også indeholder et skema og en fortegnelse over enkeltdele. |
| --- | --- |

2.1.

En oversigt over prøvedukken findes i dette bilags figur 1 og tabel 1, som også indeholder et skema og en fortegnelse over enkeltdele.

2.2.   Hoved

| 2.2.1. | Dukkens hoved er vist som del nr. 1 i dette bilags figur 1. |
| --- | --- |

2.2.1.

Dukkens hoved er vist som del nr. 1 i dette bilags figur 1.

| 2.2.2. | Hovedet består af en aluminiumskal, dækket af en smidig vinylhud. Det indvendige af skallen er et hulrum, hvori de triaksiale accelerometre og ballasten er anbragt. |
| --- | --- |

2.2.2.

Hovedet består af en aluminiumskal, dækket af en smidig vinylhud. Det indvendige af skallen er et hulrum, hvori de triaksiale accelerometre og ballasten er anbragt.

| 2.2.3. | Ved mellemstykket for hoved-hals er der indbygget en belastningscelleattrap. Denne del kan udskiftes med en belastningscelle for den øvre del af halsen. |
| --- | --- |

2.2.3.

Ved mellemstykket for hoved-hals er der indbygget en belastningscelleattrap. Denne del kan udskiftes med en belastningscelle for den øvre del af halsen.

2.3.   Hals

| 2.3.1. | Dukkens hals er vist som del nr. 2 i dette bilags figur 1. |
| --- | --- |

2.3.1.

Dukkens hals er vist som del nr. 2 i dette bilags figur 1.

| 2.3.2. | Halsen består af et mellemstykke mellem hoved og hals, et mellemstykke mellem hals og brystkasse og en midtersektion, der forbinder de to mellemstykker indbyrdes. |
| --- | --- |

2.3.2.

Halsen består af et mellemstykke mellem hoved og hals, et mellemstykke mellem hals og brystkasse og en midtersektion, der forbinder de to mellemstykker indbyrdes.

| 2.3.3. | Mellemstykket mellem hoved og hals (del nr. 2a) og mellem hals og brystkasse (del nr. 2c) består begge af to aluminiumskiver, der er samlet ved hjælp af en rundhovedskrue og otte mellemlægsstykker af gummi. |
| --- | --- |

2.3.3.

Mellemstykket mellem hoved og hals (del nr. 2a) og mellem hals og brystkasse (del nr. 2c) består begge af to aluminiumskiver, der er samlet ved hjælp af en rundhovedskrue og otte mellemlægsstykker af gummi.

| 2.3.4. | Den cylindriske midterdel (del nr. 2b) er af gummi. På begge sider er en aluminiumskive fra mellemstykket støbt ind i gummidelen. |
| --- | --- |

2.3.4.

Den cylindriske midterdel (del nr. 2b) er af gummi. På begge sider er en aluminiumskive fra mellemstykket støbt ind i gummidelen.

| 2.3.5. | Halsen er fastgjort på halsbeslaget, der er vist som del nr. 2d i dette bilags figur 1. Dette beslag kan udskiftes med en belastningscelle for den nedre del af halsen. |
| --- | --- |

2.3.5.

Halsen er fastgjort på halsbeslaget, der er vist som del nr. 2d i dette bilags figur 1. Dette beslag kan udskiftes med en belastningscelle for den nedre del af halsen.

| 2.3.6. | Vinklen mellem halsbeslagets to flader er 25o. Da skulderblokken hælder 5o bagud, bliver den resulterende vinkel mellem hals og overkrop 20o. |
| --- | --- |

2.3.6.

Vinklen mellem halsbeslagets to flader er 25o. Da skulderblokken hælder 5o bagud, bliver den resulterende vinkel mellem hals og overkrop 20o.

2.4.   Skulder

| 2.4.1. | Dukkens skulder er vist som del nr. 3 i dette bilags figur 1. |
| --- | --- |

2.4.1.

Dukkens skulder er vist som del nr. 3 i dette bilags figur 1.

| 2.4.2. | Skulderen består af en skulderboks, to kraveben og et skulderdæksel af skum. |
| --- | --- |

2.4.2.

Skulderen består af en skulderboks, to kraveben og et skulderdæksel af skum.

| 2.4.3. | Skulderboksen (del nr. 3a) består af en afstandsblok af aluminium, en aluminiumplade oven på afstandsblokken og en aluminiumplade under afstandsblokken. Begge plader er dækket med et lag af polytetrafluorethylen (PTFE). |
| --- | --- |

2.4.3.

Skulderboksen (del nr. 3a) består af en afstandsblok af aluminium, en aluminiumplade oven på afstandsblokken og en aluminiumplade under afstandsblokken. Begge plader er dækket med et lag af polytetrafluorethylen (PTFE).

| 2.4.4. | Kravebenene (del nr. 3b), som er lavet af støbt polyurethan-harpiks, er udformet, så de går ud over afstandsblokken. Kravebenene holdes tilbage i neutral stilling af to elastiske bånd (del nr. 3c), som er fastspændt på bagsiden af skulderboksen. På yderkanten af de to kraveben findes en anordning, der giver mulighed for at anbringe armene i forskellige standardstillinger. |
| --- | --- |

2.4.4.

Kravebenene (del nr. 3b), som er lavet af støbt polyurethan-harpiks, er udformet, så de går ud over afstandsblokken. Kravebenene holdes tilbage i neutral stilling af to elastiske bånd (del nr. 3c), som er fastspændt på bagsiden af skulderboksen. På yderkanten af de to kraveben findes en anordning, der giver mulighed for at anbringe armene i forskellige standardstillinger.

| 2.4.5. | Skulderdækslet (del nr. 3d), der er fremstillet af lavtrykspolyurethanskum, er fastgjort til skulderblokken. |
| --- | --- |

2.4.5.

Skulderdækslet (del nr. 3d), der er fremstillet af lavtrykspolyurethanskum, er fastgjort til skulderblokken.

2.5.   Brystkasse

| 2.5.1. | Dukkens brystkasse er vist som del nr. 4 i dette bilags figur 1. |
| --- | --- |

2.5.1.

Dukkens brystkasse er vist som del nr. 4 i dette bilags figur 1.

| 2.5.2. | Brystkassen består af en stiv kasseformet brysthvirvelsøjle og tre ens ribbensmoduler. |
| --- | --- |

2.5.2.

Brystkassen består af en stiv kasseformet brysthvirvelsøjle og tre ens ribbensmoduler.

| 2.5.3. | Brysthvirvelsøjleboksen (del nr. 4a) er af stål. På bagsiden er monteret en afstandsplade af stål og en hvælvet bagplade af polyurethan-harpiks (del nr. 4b). |
| --- | --- |

2.5.3.

Brysthvirvelsøjleboksen (del nr. 4a) er af stål. På bagsiden er monteret en afstandsplade af stål og en hvælvet bagplade af polyurethan-harpiks (del nr. 4b).

| 2.5.4. | Oversiden af brysthvirvelsøjleboksen hælder 5o bagud. |
| --- | --- |

2.5.4.

Oversiden af brysthvirvelsøjleboksen hælder 5o bagud.

| 2.5.5. | På undersiden af hvirvelsøjleboksen monteres en T12-belastningscelle eller en belastningscelleattrap (del nr. 4j). |
| --- | --- |

2.5.5.

På undersiden af hvirvelsøjleboksen monteres en T12-belastningscelle eller en belastningscelleattrap (del nr. 4j).

| 2.5.6. | Et ribbensmodul (del nr. 4c) består af et stålribben dækket af bløddelsimulerende polyurethanskum med åbne celler (del nr. 4d), en lineær styreanordning (del nr. 4e), der forbinder ribbenet og hvirvelsøjleboksen indbyrdes, en hydraulisk dæmper (del nr. 4f) og en stiv dæmpefjeder (del nr. 4g). |
| --- | --- |

2.5.6.

Et ribbensmodul (del nr. 4c) består af et stålribben dækket af bløddelsimulerende polyurethanskum med åbne celler (del nr. 4d), en lineær styreanordning (del nr. 4e), der forbinder ribbenet og hvirvelsøjleboksen indbyrdes, en hydraulisk dæmper (del nr. 4f) og en stiv dæmpefjeder (del nr. 4g).

| 2.5.7. | Den lineære styreanordning (del nr. 4e) muliggør indbøjning af ribbenets følsomme side (del nr. 4d) i forhold til hvirvelsøjleboksen (del nr. 4a) og den ikke-følsomme side. Styreanordningen er forsynet med lineære nålelejer. |
| --- | --- |

2.5.7.

Den lineære styreanordning (del nr. 4e) muliggør indbøjning af ribbenets følsomme side (del nr. 4d) i forhold til hvirvelsøjleboksen (del nr. 4a) og den ikke-følsomme side. Styreanordningen er forsynet med lineære nålelejer.

| 2.5.8. | Der findes en trimningsfjeder i styreanordningen (del nr. 4h). |
| --- | --- |

2.5.8.

Der findes en trimningsfjeder i styreanordningen (del nr. 4h).

| 2.5.9. | Der kan installeres en forskydningstransducer for ribbenet (del nr. 4i) på den del af styreanordningen, der er monteret på hvirvelsøjleboksen (del nr. 4e), som forbindes til den ydre ende af styreanordningen ved den følsomme side af ribbenet. |
| --- | --- |

2.5.9.

Der kan installeres en forskydningstransducer for ribbenet (del nr. 4i) på den del af styreanordningen, der er monteret på hvirvelsøjleboksen (del nr. 4e), som forbindes til den ydre ende af styreanordningen ved den følsomme side af ribbenet.

2.6.   Arme

| 2.6.1. | Armene er vist som del nr. 5 i dette bilags figur 1. |
| --- | --- |

2.6.1.

Armene er vist som del nr. 5 i dette bilags figur 1.

| 2.6.2. | Armene har plastknogler, der er dækket af »bløddele« af polyurethan og hud af polyvinylchlorid (pvc). Bløddelene består af en øvre del støbt i højtrykspolyurethan og en nedre del i polyurethanskum. |
| --- | --- |

2.6.2.

Armene har plastknogler, der er dækket af »bløddele« af polyurethan og hud af polyvinylchlorid (pvc). Bløddelene består af en øvre del støbt i højtrykspolyurethan og en nedre del i polyurethanskum.

| 2.6.3. | Leddet mellem skulder og arm giver mulighed for diskontinuer anbringelse af armen i en vinkel på henholdsvis 0o, 40o og 90o med torsoens akse. |
| --- | --- |

2.6.3.

Leddet mellem skulder og arm giver mulighed for diskontinuer anbringelse af armen i en vinkel på henholdsvis 0o, 40o og 90o med torsoens akse.

| 2.6.4. | Skulder/armleddet giver kun mulighed for strækning og bøjning. |
| --- | --- |

2.6.4.

Skulder/armleddet giver kun mulighed for strækning og bøjning.

2.7.   Lændehvirvelsøjle

| 2.7.1. | Lændehvirvelsøjlen er vist som del nr. 6 i dette bilags figur 1. |
| --- | --- |

2.7.1.

Lændehvirvelsøjlen er vist som del nr. 6 i dette bilags figur 1.

| 2.7.2. | Lændehvirvelsøjlen består af en massiv gummicylinder med to ståltilslutningsplader i hver ende, samt et stålkabel inde i cylinderen. |
| --- | --- |

2.7.2.

Lændehvirvelsøjlen består af en massiv gummicylinder med to ståltilslutningsplader i hver ende, samt et stålkabel inde i cylinderen.

2.8.   Underliv

| 2.8.1. | Dukkens underliv er vist som del nr. 7 i dette bilags figur 1. |
| --- | --- |

2.8.1.

Dukkens underliv er vist som del nr. 7 i dette bilags figur 1.

| 2.8.2. | Underlivet består af en stiv central del og et overtræk af skum. |
| --- | --- |

2.8.2.

Underlivet består af en stiv central del og et overtræk af skum.

| 2.8.3. | Den centrale del af underlivet er en støbt metaldel (del nr. 7a). En dækplade er monteret oven på denne metaldel. |
| --- | --- |

2.8.3.

Den centrale del af underlivet er en støbt metaldel (del nr. 7a). En dækplade er monteret oven på denne metaldel.

| 2.8.4. | Overtrækket (del nr. 7b) er fremstillet af polyurethanskum. En hvælvet gummiplade fyldt med blypellets er indlagt i skumovertrækket i begge sider. |
| --- | --- |

2.8.4.

Overtrækket (del nr. 7b) er fremstillet af polyurethanskum. En hvælvet gummiplade fyldt med blypellets er indlagt i skumovertrækket i begge sider.

| 2.8.5. | Mellem skumovertrækket og det stive støbegods i hver side af underlivet kan der enten være monteret tre krafttransducere (del nr. 7c) eller tre attrapenheder, der ikke kan måle. |
| --- | --- |

2.8.5.

Mellem skumovertrækket og det stive støbegods i hver side af underlivet kan der enten være monteret tre krafttransducere (del nr. 7c) eller tre attrapenheder, der ikke kan måle.

2.9.   Bækken

| 2.9.1. | Dukkens bækken er vist som del nr. 8 i dette bilags figur 1. |
| --- | --- |

2.9.1.

Dukkens bækken er vist som del nr. 8 i dette bilags figur 1.

| 2.9.2. | Bækkenet består af en korsbensblok, to bækkenbensvinger (bækkensidevægge), to hofteledsenheder og et bløddelsimulerende skumovertræk. |
| --- | --- |

2.9.2.

Bækkenet består af en korsbensblok, to bækkenbensvinger (bækkensidevægge), to hofteledsenheder og et bløddelsimulerende skumovertræk.

| 2.9.3. | Korsbenet (del nr. 8a) består af en massetrimmet metalblok og en metalplade, der er monteret på oversiden af denne blok. I blokkens bagside er der et hulrum til placering af måleinstrumenter. |
| --- | --- |

2.9.3.

Korsbenet (del nr. 8a) består af en massetrimmet metalblok og en metalplade, der er monteret på oversiden af denne blok. I blokkens bagside er der et hulrum til placering af måleinstrumenter.

| 2.9.4. | Bækkenbensvingerne (del nr. 8b) er af polyurethanharpiks. |
| --- | --- |

2.9.4.

Bækkenbensvingerne (del nr. 8b) er af polyurethanharpiks.

| 2.9.5. | Hofteledsenhederne (del nr. 8c) er af stål. De består af en øverste lårbensdel og et kugleled, der er forbundet med en aksel gennem dukkens H-punkt.
  Den øverste lårbensdels abduktions- og adduktionsevne begrænses af gummistopklodser ved bevægelsens yderpunkter. |
| --- | --- |

2.9.5.

Hofteledsenhederne (del nr. 8c) er af stål. De består af en øverste lårbensdel og et kugleled, der er forbundet med en aksel gennem dukkens H-punkt.

Den øverste lårbensdels abduktions- og adduktionsevne begrænses af gummistopklodser ved bevægelsens yderpunkter.

| 2.9.6. | Bløddelssystemet (del nr. 8d) består af en pvc-hud med fyld af polyurethanskum. I H-punktet er huden erstattet af en blok af polyurethanskum med åbne celler (del nr. 8e), der er støttet af en stålplade fastgjort til bækkenbensvingen med en aksel gennem kugleleddet. |
| --- | --- |

2.9.6.

Bløddelssystemet (del nr. 8d) består af en pvc-hud med fyld af polyurethanskum. I H-punktet er huden erstattet af en blok af polyurethanskum med åbne celler (del nr. 8e), der er støttet af en stålplade fastgjort til bækkenbensvingen med en aksel gennem kugleleddet.

| 2.9.7. | Bækkenbensvingerne er fastgjort til korsbensblokken på bagsiden og er i skambenssammenføjningen samlet med en krafttransducer (del nr. 8f) eller en transducerattrap. |
| --- | --- |

2.9.7.

Bækkenbensvingerne er fastgjort til korsbensblokken på bagsiden og er i skambenssammenføjningen samlet med en krafttransducer (del nr. 8f) eller en transducerattrap.

2.10.   Ben

| 2.10.1. | Benene er vist som del nr. 9 i dette bilags figur 1. |
| --- | --- |

2.10.1.

Benene er vist som del nr. 9 i dette bilags figur 1.

| 2.10.2. | Benene består af et metalskelet overtrukket med bløddelsimulerende polyurethanskum og hud af pvc. |
| --- | --- |

2.10.2.

Benene består af et metalskelet overtrukket med bløddelsimulerende polyurethanskum og hud af pvc.

| 2.10.3. | Lårenes bløddele udgøres af støbt højtrykspolyurethan med pvc-hud. |
| --- | --- |

2.10.3.

Lårenes bløddele udgøres af støbt højtrykspolyurethan med pvc-hud.

| 2.10.4. | Knæ- og ankelleddene giver kun mulighed for bøjning og strækning. |
| --- | --- |

2.10.4.

Knæ- og ankelleddene giver kun mulighed for bøjning og strækning.

2.11.   Påklædning

| 2.11.1. | Påklædningen vises ikke i dette bilags figur 1. |
| --- | --- |

2.11.1.

Påklædningen vises ikke i dette bilags figur 1.

| 2.11.2. | Påklædningen, der består af gummi, dækker skuldre, brystkasse, øverste del af armene, underliv og lænderyghvirvler samt øverste del af bækkenet. |
| --- | --- |

2.11.2.

Påklædningen, der består af gummi, dækker skuldre, brystkasse, øverste del af armene, underliv og lænderyghvirvler samt øverste del af bækkenet.

Figur 1

Sidepåkørselsdukkens opbygning

Image

Tabel 1

Sidepåkørselsdukkens komponenter (jf. figur 1)

| Del | Nr. | Beskrivelse | Antal pr. prøvedukke |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | | Hoved | 1 |
| 2 | | Hals | 1 |
| | 2a | Mellemstykke mellem hoved og hals | 1 |
| | 2b | Midtersektion | 1 |
| | 2c | Mellemstykke mellem hals og brystkasse | 1 |
| | 2d | Halsbeslag | 1 |
| 3 | | Skulder | 1 |
| | 3a | Skulderboks | 1 |
| | 3b | Kraveben | 2 |
| | 3c | Elastisk bånd | 2 |
| | 3d | Skulderdæksel af skum | 1 |
| 4 | | Brystkasse | 1 |
| | 4a | Brysthvirvelsøjle | 1 |
| | 4b | Bagplade (hvælvet) | 1 |
| | 4c | Ribbensmodul | 3 |
| | 4d | Ribben dækket af bløddele | 3 |
| | 4e | Cylinderenhed med stempel | 3 |
| | 4f | Dæmper | 3 |
| | 4g | Stiv dæmpefjeder | 3 |
| | 4h | Trimningsfjeder | 3 |
| | 4i | Forskydningstransducer | 3 |
| | 4j | T12 belastningscelle eller belastningscelleattrap | 1 |
| 5 | | Arm | 2 |
| 6 | | Lændehvirvelsøjle | 1 |
| 7 | | Underliv | 1 |
| | 7a | Central støbt del | 1 |
| | 7b | Overtræk af skum | 1 |
| | 7c | Krafttransducer eller -attrap | 3 |
| 8 | | Bækken | 1 |
| | 8a | Korsbensblok | 1 |
| | 8b | Bækkenbensvinger | 2 |
| | 8c | Hofteledsenhed | 2 |
| | 8d | Bløddelsovertræk | 1 |
| | 8e | Skumblok til H-punktet | 1 |
| | 8f | Krafttransducer eller -attrap | 1 |
| 9 | | Ben | 2 |
| 10 | | Påklædning | 1 |

Del

Nr.

Beskrivelse

Antal pr. prøvedukke

1

Hoved

1

2

Hals

1

2a

Mellemstykke mellem hoved og hals

1

2b

Midtersektion

1

2c

Mellemstykke mellem hals og brystkasse

1

2d

Halsbeslag

1

3

Skulder

1

3a

Skulderboks

1

3b

Kraveben

2

3c

Elastisk bånd

2

3d

Skulderdæksel af skum

1

4

Brystkasse

1

4a

Brysthvirvelsøjle

1

4b

Bagplade (hvælvet)

1

4c

Ribbensmodul

3

4d

Ribben dækket af bløddele

3

4e

Cylinderenhed med stempel

3

4f

Dæmper

3

4g

Stiv dæmpefjeder

3

4h

Trimningsfjeder

3

4i

Forskydningstransducer

3

4j

T12 belastningscelle eller belastningscelleattrap

1

5

Arm

2

6

Lændehvirvelsøjle

1

7

Underliv

1

7a

Central støbt del

1

7b

Overtræk af skum

1

7c

Krafttransducer eller -attrap

3

8

Bækken

1

8a

Korsbensblok

1

8b

Bækkenbensvinger

2

8c

Hofteledsenhed

2

8d

Bløddelsovertræk

1

8e

Skumblok til H-punktet

1

8f

Krafttransducer eller -attrap

1

9

Ben

2

10

Påklædning

1

3.   SAMLING AF PRØVEDUKKEN

3.1.   Hoved-hals

| 3.1.1. | For rundhovedskruerne til fastspænding af halsen foreskrives et tilspændingsmoment på 10 Nm. |
| --- | --- |

3.1.1.

For rundhovedskruerne til fastspænding af halsen foreskrives et tilspændingsmoment på 10 Nm.

| 3.1.2. | Belastningscelleenheden for den øvre del af halsen fastgøres til mellempladen for hoved/hals med fire skruer. |
| --- | --- |

3.1.2.

Belastningscelleenheden for den øvre del af halsen fastgøres til mellempladen for hoved/hals med fire skruer.

| 3.1.3. | Halsens mellemplade for hals/brystkasse fastgøres til halsbeslaget med fire skruer. |
| --- | --- |

3.1.3.

Halsens mellemplade for hals/brystkasse fastgøres til halsbeslaget med fire skruer.

3.2.   Hals-skulder-brystkasse

| 3.2.1. | Halsbeslaget fastgøres på skulderblokken med fire skruer. |
| --- | --- |

3.2.1.

Halsbeslaget fastgøres på skulderblokken med fire skruer.

| 3.2.2. | Skulderblokken fastgøres til oversiden af brysthvirvelsøjleboksen med tre skruer. |
| --- | --- |

3.2.2.

Skulderblokken fastgøres til oversiden af brysthvirvelsøjleboksen med tre skruer.

3.3.   Skulder-arm

| 3.3.1. | Armene fastgøres til kravebenene ved hjælp af en skrue og et aksialleje. Skruen strammes, således at armens fastholdelseskraft i drejeleddet er på 1-2 g. |
| --- | --- |

3.3.1.

Armene fastgøres til kravebenene ved hjælp af en skrue og et aksialleje. Skruen strammes, således at armens fastholdelseskraft i drejeleddet er på 1-2 g.

3.4.   Brystkasse-lændehvirvelsøjle-underliv

| 3.4.1. | Monteringsretningen for ribbensmodulerne i brystkassen tilpasses til den pågældende kollisionsside. |
| --- | --- |

3.4.1.

Monteringsretningen for ribbensmodulerne i brystkassen tilpasses til den pågældende kollisionsside.

| 3.4.2. | Der monteres et mellemstykke for lændehvirvelsøjlen på T12-belastningscellen eller belastningscelleattrappen nederst på brysthvirvelsøjlen med to skruer. |
| --- | --- |

3.4.2.

Der monteres et mellemstykke for lændehvirvelsøjlen på T12-belastningscellen eller belastningscelleattrappen nederst på brysthvirvelsøjlen med to skruer.

| 3.4.3. | Lændehvirvelsøjlens mellemstykke fastgøres til lændehvirvelsøjlens topplade med fire skruer. |
| --- | --- |

3.4.3.

Lændehvirvelsøjlens mellemstykke fastgøres til lændehvirvelsøjlens topplade med fire skruer.

| 3.4.4. | Monteringsflangen på underlivets centrale støbte del fastspændes mellem lændehvirvelsøjlens mellemstykke og lændehvirvelsøjlens topplade. |
| --- | --- |

3.4.4.

Monteringsflangen på underlivets centrale støbte del fastspændes mellem lændehvirvelsøjlens mellemstykke og lændehvirvelsøjlens topplade.

| 3.4.5. | Placeringen af krafttransducerne for underlivet tilpasses til den pågældende kollisionsside. |
| --- | --- |

3.4.5.

Placeringen af krafttransducerne for underlivet tilpasses til den pågældende kollisionsside.

3.5.   Lændehvirvelsøjle-bækken-ben

| 3.5.1. | Lændehvirvelsøjlen fastgøres til korsbensblokkens dækplade med tre skruer. Såfremt belastningscellen for den nedre del af lændehvirvelsøjlen anvendes, bruges fire skruer. |
| --- | --- |

3.5.1.

Lændehvirvelsøjlen fastgøres til korsbensblokkens dækplade med tre skruer. Såfremt belastningscellen for den nedre del af lændehvirvelsøjlen anvendes, bruges fire skruer.

| 3.5.2. | Lændehvirvelsøjlens bundplade fastgøres til bækkenets korsbensblok med tre skruer. |
| --- | --- |

3.5.2.

Lændehvirvelsøjlens bundplade fastgøres til bækkenets korsbensblok med tre skruer.

| 3.5.3. | Benene fastgøres på bækkenets lårben-hofteledsenhed med en skrue. |
| --- | --- |

3.5.3.

Benene fastgøres på bækkenets lårben-hofteledsenhed med en skrue.

| 3.5.4. | Benenes knæ- og ankelforbindelser kan justeres med henblik på at opnå en fastholdelseskraft på 1 til 2 g. |
| --- | --- |

3.5.4.

Benenes knæ- og ankelforbindelser kan justeres med henblik på at opnå en fastholdelseskraft på 1 til 2 g.

4.   VIGTIGSTE SPECIFIKATIONER

4.1.   Masse

| 4.1.1. | Massen af dukkens hovedkomponenter er anført i dette bilags tabel 2.
  Tabel 2
  Massen af prøvedukkens komponenter








  Komponent (kropsdel) | Masse
  (kg) | Tolerance
  ± (kg) | Vigtigste indhold |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Hoved | 4,0 | 0,2 | Komplet hovedenhed, som omfatter triaksialt accelerometer og belastningscelle eller belastningscelleattrap for øvre hals |
| Hals | 1,0 | 0,05 | Hals, uden halsbeslag |
| Brystkasse | 22,4 | 1,0 | Halsbeslag, skulderdæksel, skulderenhed, fastgørelsesbolte til arme, hvirvelsøjleboks, torsoens bagplade, ribbensmoduler, transducere til ribbensindbøjning, torsobagplade med belastningscelle eller belastningscelleattrap, T12-belastningscelle eller belastningscelleattrap, underlivets centrale støbte del, krafttransducere til underliv, 2/3 af påklædningen |
| Arme (pr. stk.) | 1,3 | 0,1 | Overarm, inklusive plade til armstilling (2 stk.) |
| Underliv og lændehvirvelsøjle | 5,0 | 0,25 | Underlivets bløddelsovertræk og lændehvirvelsøjle |
| Bækken | 12,0 | 0,6 | Korsbensblok, lændehvirvelsøjlens monteringsplade, kugleled til hofte, øverste lårbensdel, bækkenbensvinger, krafttransducer til skamben, bløddelsovertræk til bækken, 1/3 af påklædningen |
| Ben (pr. stk.) | 12,7 | 0,6 | Fod, under- og overben og bløddele op til lårbensled (2 stk.). |
| Prøvedukken, i alt | 72,0 | 1,2 | |

4.1.1.

Massen af dukkens hovedkomponenter er anført i dette bilags tabel 2.

Tabel 2

Massen af prøvedukkens komponenter

Komponent (kropsdel)

Masse

(kg)

Tolerance

± (kg)

Vigtigste indhold

Hoved

4,0

0,2

Komplet hovedenhed, som omfatter triaksialt accelerometer og belastningscelle eller belastningscelleattrap for øvre hals

Hals

1,0

0,05

Hals, uden halsbeslag

Brystkasse

22,4

1,0

Halsbeslag, skulderdæksel, skulderenhed, fastgørelsesbolte til arme, hvirvelsøjleboks, torsoens bagplade, ribbensmoduler, transducere til ribbensindbøjning, torsobagplade med belastningscelle eller belastningscelleattrap, T12-belastningscelle eller belastningscelleattrap, underlivets centrale støbte del, krafttransducere til underliv, 2/3 af påklædningen

Arme (pr. stk.)

1,3

0,1

Overarm, inklusive plade til armstilling (2 stk.)

Underliv og lændehvirvelsøjle

5,0

0,25

Underlivets bløddelsovertræk og lændehvirvelsøjle

Bækken

12,0

0,6

Korsbensblok, lændehvirvelsøjlens monteringsplade, kugleled til hofte, øverste lårbensdel, bækkenbensvinger, krafttransducer til skamben, bløddelsovertræk til bækken, 1/3 af påklædningen

Ben (pr. stk.)

12,7

0,6

Fod, under- og overben og bløddele op til lårbensled (2 stk.).

Prøvedukken, i alt

72,0

1,2

4.2.   Vigtigste dimensioner

| 4.2.1. | Sidepåkørselsdukkens vigtigste dimensioner som anført i dette bilags figur 2, findes i dette bilags tabel 3.
  Dimensionerne er eksklusiv påklædning.
  Figur 2
  Prøvedukkens vigtigste dimensioner (jf. tabel 3)




  Tabel 3
  Prøvedukkens vigtigste dimensioner







  Nr. | Parameter | Dimensioner (mm) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Siddehøjde | 909 ± 9 |
| 2 | Fra sæde til skulderled | 565 ± 7 |
| 3 | Fra sæde til brysthvirvelsøjleboksens nedre forside | 351 ± 5 |
| 4 | Sæde til hofteled (boltens centrum) | 100 ± 3 |
| 5 | Fra fodsål til sæde, siddende | 442 ± 9 |
| 6 | Hovedets bredde | 155 ± 3 |
| 7 | Skulder/armbredde | 470 ± 9 |
| 8 | Brystkassens bredde | 327 ± 5 |
| 9 | Underlivets bredde | 280 ± 7 |
| 10 | Bækkenets bredde | 366 ± 7 |
| 11 | Hovedets dybde | 201 ± 5 |
| 12 | Brystkassens dybde | 267 ± 5 |
| 13 | Underlivets dybde | 199 ± 5 |
| 14 | Bækkenets dybde | 240 ± 5 |
| 15 | Bagside af balder til hofteled (boltens centrum) | 155 ± 5 |
| 16 | Fra bagside af balder til forside af knæ | 606 ± 9 |

4.2.1.

Sidepåkørselsdukkens vigtigste dimensioner som anført i dette bilags figur 2, findes i dette bilags tabel 3.

Dimensionerne er eksklusiv påklædning.

Figur 2

Prøvedukkens vigtigste dimensioner (jf. tabel 3)

Image

Tabel 3

Prøvedukkens vigtigste dimensioner

Nr.

Parameter

Dimensioner (mm)

1

Siddehøjde

909 ± 9

2

Fra sæde til skulderled

565 ± 7

3

Fra sæde til brysthvirvelsøjleboksens nedre forside

351 ± 5

4

Sæde til hofteled (boltens centrum)

100 ± 3

5

Fra fodsål til sæde, siddende

442 ± 9

6

Hovedets bredde

155 ± 3

7

Skulder/armbredde

470 ± 9

8

Brystkassens bredde

327 ± 5

9

Underlivets bredde

280 ± 7

10

Bækkenets bredde

366 ± 7

11

Hovedets dybde

201 ± 5

12

Brystkassens dybde

267 ± 5

13

Underlivets dybde

199 ± 5

14

Bækkenets dybde

240 ± 5

15

Bagside af balder til hofteled (boltens centrum)

155 ± 5

16

Fra bagside af balder til forside af knæ

606 ± 9

5.   CERTIFICERING AF PRØVEDUKKEN

5.1.   Kollisionssiden

| 5.1.1. | Afhængigt af, hvilken side af køretøjet der skal udsættes for kollisionen, skal certificering af prøvedukkens komponenter finde sted i venstre eller højre side. |
| --- | --- |

5.1.1.

Afhængigt af, hvilken side af køretøjet der skal udsættes for kollisionen, skal certificering af prøvedukkens komponenter finde sted i venstre eller højre side.

| 5.1.2. | Konfigureringen af prøvedukken med hensyn til monteringsretningen af ribbensmodulerne og placeringen af krafttransducere for underlivet tilpasses til den pågældende kollisionsside. |
| --- | --- |

5.1.2.

Konfigureringen af prøvedukken med hensyn til monteringsretningen af ribbensmodulerne og placeringen af krafttransducere for underlivet tilpasses til den pågældende kollisionsside.

5.2.   Instrumentering

| 5.2.1. | Alle instrumenter skal være kalibreret i overensstemmelse med de i punkt 1.3 angivne dokumentationskrav. |
| --- | --- |

5.2.1.

Alle instrumenter skal være kalibreret i overensstemmelse med de i punkt 1.3 angivne dokumentationskrav.

| 5.2.2. | Alle instrumenteringskanaler skal registreres i overensstemmelse med forskrifterne i ISO 6487:2000 eller SAE J211 (marts 1995). |
| --- | --- |

5.2.2.

Alle instrumenteringskanaler skal registreres i overensstemmelse med forskrifterne i ISO 6487:2000 eller SAE J211 (marts 1995).

| 5.2.3. | For at overholde dette regulativ kræves mindst 10 kanaler:






  accelerationer af hovedet | (3) |
| --- | --- | --- |
| forskydning af brystkassens ribben | (3) |
| belastning af underlivet | (3), og |
| belastning af skambenssammenføjning | (1). |

5.2.3.

For at overholde dette regulativ kræves mindst 10 kanaler:

accelerationer af hovedet

(3)

forskydning af brystkassens ribben

(3)

belastning af underlivet

(3), og

belastning af skambenssammenføjning

(1).

| 5.2.4. | Desuden er en række valgfri instrumenteringskanaler (38) tilgængelige:






  belastninger af den øvre del af halsen | (6) |
| --- | --- | --- |
| belastninger af den nedre del af halsen | (6) |
| belastninger af kravebenet | (3) |
| belastninger af torsoens bagplade | (4) |
| T1-accelerationer | (3) |
| T12-accelerationer | (3) |
| ribbensaccelerationer | (6, to på hvert ribben) |
| T12-belastninger af rygsøjlen | (4) |
| belastninger af den nedre del af lænden | (3) |
| bækkenaccelerationer | (3), og |
| belastninger af lårbenet | (6). |

5.2.4.

Desuden er en række valgfri instrumenteringskanaler (38) tilgængelige:

belastninger af den øvre del af halsen

(6)

belastninger af den nedre del af halsen

(6)

belastninger af kravebenet

(3)

belastninger af torsoens bagplade

(4)

T1-accelerationer

(3)

T12-accelerationer

(3)

ribbensaccelerationer

(6, to på hvert ribben)

T12-belastninger af rygsøjlen

(4)

belastninger af den nedre del af lænden

(3)

bækkenaccelerationer

(3), og

belastninger af lårbenet

(6).

Yderligere fire valgfri indikeringskanaler for placering er tilgængelige:

| fordrejning af brystkasse | (2), og |
| --- | --- |
| fordrejning af bækkenet | (2) |

fordrejning af brystkasse

(2), og

fordrejning af bækkenet

(2)

5.3.   Visuel kontrol

| 5.3.1. | Alle prøvedukkens dele skal visuelt kontrolleres for beskadigelse og om nødvendigt udskiftes før certificeringsprøvningen. |
| --- | --- |

5.3.1.

Alle prøvedukkens dele skal visuelt kontrolleres for beskadigelse og om nødvendigt udskiftes før certificeringsprøvningen.

5.4.   Generel beskrivelse af prøveopstillingen

| 5.4.1. | Prøveopstillingen for alle certificeringsprøvninger på sidepåkørselsdukken er vist i figur 3 i dette bilag. |
| --- | --- |

5.4.1.

Prøveopstillingen for alle certificeringsprøvninger på sidepåkørselsdukken er vist i figur 3 i dette bilag.

| 5.4.2. | Prøveopstillingen og prøvningsprocedurerne i forbindelse med certificeringsprøvning skal være i overensstemmelse med de specifikationer og forskrifter, der er angivet i punkt 1.3. |
| --- | --- |

5.4.2.

Prøveopstillingen og prøvningsprocedurerne i forbindelse med certificeringsprøvning skal være i overensstemmelse med de specifikationer og forskrifter, der er angivet i punkt 1.3.

| 5.4.3. | Prøvningerne på hoved, hals, brystkasse og lændehvirvelsøjle finder sted på prøvedukkens delkomponenter. |
| --- | --- |

5.4.3.

Prøvningerne på hoved, hals, brystkasse og lændehvirvelsøjle finder sted på prøvedukkens delkomponenter.

| 5.4.4. | Prøvningerne på skulder, underliv og bækken finder sted på den komplette prøvedukke (uden påklædning, sko og undertøj). Under disse prøvninger anbringes prøvedukken på et fladt underlag, og der lægges to stykker højst 2 mm tyk polytetrafluorethylenfolie mellem prøvedukken og det flade underlag. |
| --- | --- |

5.4.4.

Prøvningerne på skulder, underliv og bækken finder sted på den komplette prøvedukke (uden påklædning, sko og undertøj). Under disse prøvninger anbringes prøvedukken på et fladt underlag, og der lægges to stykker højst 2 mm tyk polytetrafluorethylenfolie mellem prøvedukken og det flade underlag.

| 5.4.5. | Alle dele, der skal certificeres, skal opbevares i prøverummet ved en temperatur på mellem 18 og 22 oC (inklusive) og en relativ fugtighed på mellem 10 og 70 % (inklusive) i mindst fire timer inden prøvningen. |
| --- | --- |

5.4.5.

Alle dele, der skal certificeres, skal opbevares i prøverummet ved en temperatur på mellem 18 og 22 oC (inklusive) og en relativ fugtighed på mellem 10 og 70 % (inklusive) i mindst fire timer inden prøvningen.

| 5.4.6. | Mellem to certificeringsprøvninger af samme del skal der gå mindst 30 minutter. |
| --- | --- |

5.4.6.

Mellem to certificeringsprøvninger af samme del skal der gå mindst 30 minutter.

5.5.   Hoved

| 5.5.1. | Hovedets delkomponenter, herunder belastningscelleattrappen for den øvre del af halsen, certificeres ved faldprøvning fra 200 ± 1 mm mod en flad, stiv anslagsoverflade. |
| --- | --- |

5.5.1.

Hovedets delkomponenter, herunder belastningscelleattrappen for den øvre del af halsen, certificeres ved faldprøvning fra 200 ± 1 mm mod en flad, stiv anslagsoverflade.

| 5.5.2. | Vinklen mellem anslagsoverfladen og hovedets midtsagittalplan skal være 35 ± 1 grad, hvilket muliggør slag mod siden af hovedets øvre del (dette kan sikres med en sele eller en støtteanordning med en masse på 0,075±0,005 kg). |
| --- | --- |

5.5.2.

Vinklen mellem anslagsoverfladen og hovedets midtsagittalplan skal være 35 ± 1 grad, hvilket muliggør slag mod siden af hovedets øvre del (dette kan sikres med en sele eller en støtteanordning med en masse på 0,075±0,005 kg).

| 5.5.3. | Den resulterende maksimale acceleration af hovedet, filtreret i henhold til ISO 6487:2000 med en CFC på 1000, skal være mellem 100 g og 150 g. |
| --- | --- |

5.5.3.

Den resulterende maksimale acceleration af hovedet, filtreret i henhold til ISO 6487:2000 med en CFC på 1000, skal være mellem 100 g og 150 g.

| 5.5.4. | For at opfylde kravet kan hovedets opførsel korrigeres ved ændring af friktionsegenskaberne af overgangen mellem hud og kranium (f.eks. ved smøring med talkumpulver eller polytetrafluorethylen-aerosol). |
| --- | --- |

5.5.4.

For at opfylde kravet kan hovedets opførsel korrigeres ved ændring af friktionsegenskaberne af overgangen mellem hud og kranium (f.eks. ved smøring med talkumpulver eller polytetrafluorethylen-aerosol).

5.6.   Hals

| 5.6.1. | Mellemstykket mellem hals og hoved monteres på en særlig certificeringshovedblok med en masse på 3,9±0,05 kg (jf. figur 6) ved hjælp af en 12 mm tyk mellemplade med en masse på 0,205±0,05 kg. |
| --- | --- |

5.6.1.

Mellemstykket mellem hals og hoved monteres på en særlig certificeringshovedblok med en masse på 3,9±0,05 kg (jf. figur 6) ved hjælp af en 12 mm tyk mellemplade med en masse på 0,205±0,05 kg.

| 5.6.2. | Hovedblokken og halsen fastgøres med oversiden nedad på undersiden af et halsbøjningspendul (2), der giver mulighed for sidebevægelse af systemet. |
| --- | --- |

5.6.2.

Hovedblokken og halsen fastgøres med oversiden nedad på undersiden af et halsbøjningspendul (2), der giver mulighed for sidebevægelse af systemet.

| 5.6.3. | Halspendulet er udstyret med et enakset accelerometer i overensstemmelse med forskrifterne for halspendulet (jf. figur 5). |
| --- | --- |

5.6.3.

Halspendulet er udstyret med et enakset accelerometer i overensstemmelse med forskrifterne for halspendulet (jf. figur 5).

| 5.6.4. | Halspendulet skal kunne falde frit fra en højde, der giver en anslagshastighed på 3,4±0,1 m/s, målt i det punkt, hvor pendulaccelerometeret er anbragt. |
| --- | --- |

5.6.4.

Halspendulet skal kunne falde frit fra en højde, der giver en anslagshastighed på 3,4±0,1 m/s, målt i det punkt, hvor pendulaccelerometeret er anbragt.

| 5.6.5. | Halspendulet decelereres fra anslagshastigheden til nul ved hjælp en passende anordning (3) som beskrevet i forskrifterne for halspendulet (jf. figur 5), således at kurven for hastighedsændring i forhold til tid ligger inden for det område, der er angivet i dette bilags figur 7 og tabel 4. Alle kanaler skal registreres i overensstemmelse med forskrifterne i ISO 6487:2000 eller SAE J211 (marts 1995) og filtreres digitalt ved hjælp af ISO 6487:2000 med en CFC på 180.
  Tabel 4
  Afgrænsning af pendulets hastighedsændring i forhold til tid ved certificeringsprøvning for hals








  Øverste grænse | | Nederste grænse | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tid (s) | Hastighed (m/s) | Tid (s) | Hastighed (m/s) |
| 0,001 | 0,0 | 0 | -0,05 |
| 0,003 | -0,25 | 0,0025 | -0,375 |
| 0,014 | -3,2 | 0,0135 | -3,7 |
| | | 0,017 | -3,7 |

5.6.5.

Halspendulet decelereres fra anslagshastigheden til nul ved hjælp en passende anordning (3) som beskrevet i forskrifterne for halspendulet (jf. figur 5), således at kurven for hastighedsændring i forhold til tid ligger inden for det område, der er angivet i dette bilags figur 7 og tabel 4. Alle kanaler skal registreres i overensstemmelse med forskrifterne i ISO 6487:2000 eller SAE J211 (marts 1995) og filtreres digitalt ved hjælp af ISO 6487:2000 med en CFC på 180.

Tabel 4

Afgrænsning af pendulets hastighedsændring i forhold til tid ved certificeringsprøvning for hals

Øverste grænse

Nederste grænse

Tid (s)

Hastighed (m/s)

Tid (s)

Hastighed (m/s)

0,001

0,0

0

-0,05

0,003

-0,25

0,0025

-0,375

0,014

-3,2

0,0135

-3,7

0,017

-3,7

| 5.6.6. | Hovedblokkens maksimale udbøjningsvinkel i forhold til pendulet (vinkel dθA + dθC i figur 6) skal være mellem 49,0 og 59,0 grader og skal indtræffe mellem 54,0 og 66,0 ms (inklusive). |
| --- | --- |

5.6.6.

Hovedblokkens maksimale udbøjningsvinkel i forhold til pendulet (vinkel dθA + dθC i figur 6) skal være mellem 49,0 og 59,0 grader og skal indtræffe mellem 54,0 og 66,0 ms (inklusive).

| 5.6.7. | Den maksimale forskydning af hovedblokkens tyngdepunkt målt i vinkel dθA og dθB (jf. figur 6) skal være: Den forreste pendulgrundvinkel dθA skal være mellem 32,0 og 37,0 grader (inklusive) og indtræffe mellem 53,0 og 63,0 ms (inklusive), og den bageste pendulgrundvinkel dθB skal være mellem 0,81*(vinkel dθA) +1,75 og 0,81*(vinkel dθA) +4,25 grader (inklusive) og skal indtræffe mellem 54,0 og 64,0 ms (inklusive). |
| --- | --- |

5.6.7.

Den maksimale forskydning af hovedblokkens tyngdepunkt målt i vinkel dθA og dθB (jf. figur 6) skal være: Den forreste pendulgrundvinkel dθA skal være mellem 32,0 og 37,0 grader (inklusive) og indtræffe mellem 53,0 og 63,0 ms (inklusive), og den bageste pendulgrundvinkel dθB skal være mellem 0,81*(vinkel dθA) +1,75 og 0,81*(vinkel dθA) +4,25 grader (inklusive) og skal indtræffe mellem 54,0 og 64,0 ms (inklusive).

| 5.6.8. | Halsens opførsel kan korrigeres ved udskiftning af de otte cylinderformede stødpuder med stødpuder af forskellig Shore-hårdhed. |
| --- | --- |

5.6.8.

Halsens opførsel kan korrigeres ved udskiftning af de otte cylinderformede stødpuder med stødpuder af forskellig Shore-hårdhed.

5.7.   Skulder

| 5.7.1. | Længden af det elastiske bånd justeres således, at der til at føre kravebenet fremad kræves en fremadgående kraft på mellem 27,5 og 32,5 N (inklusive), påført 4 ± 1 mm fra kravebenets yderkant i samme plan som kravebenets bevægelse. |
| --- | --- |

5.7.1.

Længden af det elastiske bånd justeres således, at der til at føre kravebenet fremad kræves en fremadgående kraft på mellem 27,5 og 32,5 N (inklusive), påført 4 ± 1 mm fra kravebenets yderkant i samme plan som kravebenets bevægelse.

| 5.7.2. | Prøvedukken anbringes på et plant, vandret og stift underlag uden rygstøtte. Brystkassen anbringes lodret, og armene indstilles i en vinkel på 40 ± 2o fremad fra lodret. Benene anbringes vandret. |
| --- | --- |

5.7.2.

Prøvedukken anbringes på et plant, vandret og stift underlag uden rygstøtte. Brystkassen anbringes lodret, og armene indstilles i en vinkel på 40 ± 2o fremad fra lodret. Benene anbringes vandret.

| 5.7.3. | Som slaglegeme benyttes et slagpendul med en masse på 23,4±0,2 kg og en diameter på 152,4±0,25 mm med en kantradius på 12,7 mm (4). Slaglegemet ophænges fra stive hængsler i fire kabler, således at dets midterlinje befinder sig mindst 3,5 m under de stive hængsler (jf. figur 4). |
| --- | --- |

5.7.3.

Som slaglegeme benyttes et slagpendul med en masse på 23,4±0,2 kg og en diameter på 152,4±0,25 mm med en kantradius på 12,7 mm (4). Slaglegemet ophænges fra stive hængsler i fire kabler, således at dets midterlinje befinder sig mindst 3,5 m under de stive hængsler (jf. figur 4).

| 5.7.4. | Slaglegemet udstyres med et accelerometer, der er følsomt i anslagsretningen og placeret i slaglegemets akse. |
| --- | --- |

5.7.4.

Slaglegemet udstyres med et accelerometer, der er følsomt i anslagsretningen og placeret i slaglegemets akse.

| 5.7.5. | Slaglegemet bringes til at svinge frit mod dukkens skulder med en anslagshastighed på 4,3±0,1 m/s. |
| --- | --- |

5.7.5.

Slaglegemet bringes til at svinge frit mod dukkens skulder med en anslagshastighed på 4,3±0,1 m/s.

| 5.7.6. | Slagretningen skal være vinkelret på dukkens længdeakse; slaglegemets akse skal falde sammen med overarmens omdrejningsakse. |
| --- | --- |

5.7.6.

Slagretningen skal være vinkelret på dukkens længdeakse; slaglegemets akse skal falde sammen med overarmens omdrejningsakse.

| 5.7.7. | Slaglegemets maksimale acceleration, filtreret med en CFC på 180 i overensstemmelse med ISO 6487:2000, skal være mellem 7,5 og 10,5 g (inklusive). |
| --- | --- |

5.7.7.

Slaglegemets maksimale acceleration, filtreret med en CFC på 180 i overensstemmelse med ISO 6487:2000, skal være mellem 7,5 og 10,5 g (inklusive).

5.8.   Arme

| 5.8.1. | Der er ikke fastlagt nogen dynamisk certificeringsprocedure for armene. |
| --- | --- |

5.8.1.

Der er ikke fastlagt nogen dynamisk certificeringsprocedure for armene.

5.9.   Brystkasse

| 5.9.1. | Hvert ribbensmodul certificeres enkeltvis. |
| --- | --- |

5.9.1.

Hvert ribbensmodul certificeres enkeltvis.

| 5.9.2. | Ribbensmodulet anbringes lodret i en faldprøveopstilling, og ribbenscylinderen fastspændes stift til opstillingen. |
| --- | --- |

5.9.2.

Ribbensmodulet anbringes lodret i en faldprøveopstilling, og ribbenscylinderen fastspændes stift til opstillingen.

| 5.9.3. | Slagmassen er en fritfaldende masse på 7,78±0,01 kg med en flad overflade og en diameter på 150 ± 2 mm. |
| --- | --- |

5.9.3.

Slagmassen er en fritfaldende masse på 7,78±0,01 kg med en flad overflade og en diameter på 150 ± 2 mm.

| 5.9.4. | Slagmassens midterlinje skal være rettet ind efter midterlinjen for ribbenets styreanordning. |
| --- | --- |

5.9.4.

Slagmassens midterlinje skal være rettet ind efter midterlinjen for ribbenets styreanordning.

| 5.9.5. | Anslagskraften angives af faldhøjderne 815, 204 og 459 mm. Disse faldhøjder resulterer i hastigheder på henholdsvis ca. 4, 2 og 3 m/s. Faldhøjder til slagprøvning anvendes med en nøjagtighed på 1 %. |
| --- | --- |

5.9.5.

Anslagskraften angives af faldhøjderne 815, 204 og 459 mm. Disse faldhøjder resulterer i hastigheder på henholdsvis ca. 4, 2 og 3 m/s. Faldhøjder til slagprøvning anvendes med en nøjagtighed på 1 %.

| 5.9.6. | Ribbenets forskydning kan for eksempel måles ved hjælp af ribbenets egen forskydningstransducer. |
| --- | --- |

5.9.6.

Ribbenets forskydning kan for eksempel måles ved hjælp af ribbenets egen forskydningstransducer.

| 5.9.7. | Certificeringskrav til ribbenene er angivet i dette bilags tabel 5. |
| --- | --- |

5.9.7.

Certificeringskrav til ribbenene er angivet i dette bilags tabel 5.

| 5.9.8. | Ribbensmodulets opførsel kan korrigeres ved udskiftning af trimningsfjederen i cylinderen med en fjeder med en anden stivhed. |
| --- | --- |

5.9.8.

Ribbensmodulets opførsel kan korrigeres ved udskiftning af trimningsfjederen i cylinderen med en fjeder med en anden stivhed.

Tabel 5

Certificeringskrav for hele ribbensmodulet

| Prøvningssekvens | Faldhøjde (nøjagtighed 1 %) | Minimum forskydning | Maksimum forskydning |
| --- | --- | --- | --- |
| | (mm) | (mm) | (mm) |
| 1 | 815 | 46,0 | 51,0 |
| 2 | 204 | 23,5 | 27,5 |
| 3 | 459 | 36,0 | 40,0 |

Prøvningssekvens

Faldhøjde (nøjagtighed 1 %)

Minimum forskydning

Maksimum forskydning

(mm)

(mm)

(mm)

1

815

46,0

51,0

2

204

23,5

27,5

3

459

36,0

40,0

5.10.   Lændehvirvelsøjle

| 5.10.1. | Lændehvirvelsøjlen monteres på en særlig certificeringshovedblok med en masse på 3,9±0,05 kg (jf. figur 6) ved hjælp af en 12 mm tyk mellemplade med en masse på 0,205±0,05 kg. |
| --- | --- |

5.10.1.

Lændehvirvelsøjlen monteres på en særlig certificeringshovedblok med en masse på 3,9±0,05 kg (jf. figur 6) ved hjælp af en 12 mm tyk mellemplade med en masse på 0,205±0,05 kg.

| 5.10.2. | Hovedblokken og lændehvirvelsøjlen fastgøres med oversiden nedefter på undersiden af et halsbøjningspendul (5), således at der er mulighed for sideværts bevægelse af systemet. |
| --- | --- |

5.10.2.

Hovedblokken og lændehvirvelsøjlen fastgøres med oversiden nedefter på undersiden af et halsbøjningspendul (5), således at der er mulighed for sideværts bevægelse af systemet.

| 5.10.3. | Halspendulet er udstyret med et enakset accelerometer i overensstemmelse med forskrifterne for halspendulet (jf. figur 5). |
| --- | --- |

5.10.3.

Halspendulet er udstyret med et enakset accelerometer i overensstemmelse med forskrifterne for halspendulet (jf. figur 5).

| 5.10.4. | Halspendulet skal kunne falde frit fra en højde, der giver en anslagshastighed på 6,05±0,1 m/s, målt i det punkt, hvor pendulaccelerometeret er anbragt. |
| --- | --- |

5.10.4.

Halspendulet skal kunne falde frit fra en højde, der giver en anslagshastighed på 6,05±0,1 m/s, målt i det punkt, hvor pendulaccelerometeret er anbragt.

| 5.10.5. | Halspendulet decelereres fra anslagshastigheden til nul ved hjælp en passende anordning (6) som beskrevet i forskrifterne for halspendulet (jf. figur 5), således at kurven for hastighedsændring i forhold til tid ligger inden for det område, der er angivet i dette bilags figur 8 og tabel 6. Alle kanaler skal registreres i overensstemmelse med ISO 6487:2000 eller SAE J211 (marts 1995) og filtreres digitalt ved hjælp af ISO 6487:2000 med en CFC på 180.
  Tabel 6
  Afgrænsning af pendulets decelerationstid ved certificeringsprøvning for lændehvirvelsøjlen








  Øvre grænse | | Nedre grænse | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tid (s) | Hastighed (m/s) | Tid (s) | Hastighed (m/s) |
| 0,001 | 0,0 | 0 | -0,05 |
| 0,0037 | -0,2397 | 0,0027 | -0,425 |
| 0,027 | -5,8 | 0,0245 | -6,5 |
| | | 0,03 | -6,5 |

5.10.5.

Halspendulet decelereres fra anslagshastigheden til nul ved hjælp en passende anordning (6) som beskrevet i forskrifterne for halspendulet (jf. figur 5), således at kurven for hastighedsændring i forhold til tid ligger inden for det område, der er angivet i dette bilags figur 8 og tabel 6. Alle kanaler skal registreres i overensstemmelse med ISO 6487:2000 eller SAE J211 (marts 1995) og filtreres digitalt ved hjælp af ISO 6487:2000 med en CFC på 180.

Tabel 6

Afgrænsning af pendulets decelerationstid ved certificeringsprøvning for lændehvirvelsøjlen

Øvre grænse

Nedre grænse

Tid (s)

Hastighed (m/s)

Tid (s)

Hastighed (m/s)

0,001

0,0

0

-0,05

0,0037

-0,2397

0,0027

-0,425

0,027

-5,8

0,0245

-6,5

0,03

-6,5

| 5.10.6. | Hovedblokkens maksimale udbøjningsvinkel i forhold til pendulet (vinkel dθA + dθC i figur 6) skal være mellem 45,0 og 55,0 grader (inklusive) og skal indtræffe mellem 39,0 og 53,0 ms (inklusive). |
| --- | --- |

5.10.6.

Hovedblokkens maksimale udbøjningsvinkel i forhold til pendulet (vinkel dθA + dθC i figur 6) skal være mellem 45,0 og 55,0 grader (inklusive) og skal indtræffe mellem 39,0 og 53,0 ms (inklusive).

| 5.10.7. | Den maksimale forskydning af hovedblokkens tyngdepunkt målt i vinkel dθA og dθB (jf. figur 6) skal være: Den forreste pendulgrundvinkel dθA skal være mellem 31,0 og 35,0 grader (inklusive) og indtræde mellem 44,0 og 52,0 ms (inklusive), og den bageste pendulgrundvinkel dθB skal være mellem 0,8*(vinkel dθA) +2,00 og 0,8*(vinkel dθA) +4,50 grader (inklusive) og skal indtræde mellem 44,0 og 52,0 ms (inklusive). |
| --- | --- |

5.10.7.

Den maksimale forskydning af hovedblokkens tyngdepunkt målt i vinkel dθA og dθB (jf. figur 6) skal være: Den forreste pendulgrundvinkel dθA skal være mellem 31,0 og 35,0 grader (inklusive) og indtræde mellem 44,0 og 52,0 ms (inklusive), og den bageste pendulgrundvinkel dθB skal være mellem 0,8*(vinkel dθA) +2,00 og 0,8*(vinkel dθA) +4,50 grader (inklusive) og skal indtræde mellem 44,0 og 52,0 ms (inklusive).

| 5.10.8. | Lændehvirvelsøjlens opførsel kan korrigeres ved ændring af spændingen i kablet for hvirvelsøjlen. |
| --- | --- |

5.10.8.

Lændehvirvelsøjlens opførsel kan korrigeres ved ændring af spændingen i kablet for hvirvelsøjlen.

5.11.   Underliv

| 5.11.1. | Prøvedukken anbringes på et plant, vandret og stift underlag uden rygstøtte. Brystkassen anbringes lodret, medens arme og ben anbringes vandret. |
| --- | --- |

5.11.1.

Prøvedukken anbringes på et plant, vandret og stift underlag uden rygstøtte. Brystkassen anbringes lodret, medens arme og ben anbringes vandret.

| 5.11.2. | Som slaglegeme benyttes et slagpendul med en masse på 23,4±0,2 kg og en diameter på 152,4±0,25 mm med en kantradius på 12,7 mm (7). Slaglegemet ophænges fra stive hængsler i otte kabler, således at dets midterlinje befinder sig mindst 3,5 m under de stive hængsler (jf. figur 4). |
| --- | --- |

5.11.2.

Som slaglegeme benyttes et slagpendul med en masse på 23,4±0,2 kg og en diameter på 152,4±0,25 mm med en kantradius på 12,7 mm (7). Slaglegemet ophænges fra stive hængsler i otte kabler, således at dets midterlinje befinder sig mindst 3,5 m under de stive hængsler (jf. figur 4).

| 5.11.3. | Slaglegemet udstyres med et accelerometer, der er følsomt i anslagsretningen og placeret i slaglegemets akse. |
| --- | --- |

5.11.3.

Slaglegemet udstyres med et accelerometer, der er følsomt i anslagsretningen og placeret i slaglegemets akse.

| 5.11.4. | Pendulet udstyres med et vandret »armlæns«-slaglegeme på 1,0±0,01 kg. Den samlede masse af slaglegemet med armlæn er 24,4±0,21 kg. Det stive »armlæn« skal være 70 ± 1 mm højt, 150 ± 1 mm bredt og skal have mulighed for at trænge mindst 60 mm ind i underlivet. Pendulets midterlinje falder sammen med »armlænets« midte. |
| --- | --- |

5.11.4.

Pendulet udstyres med et vandret »armlæns«-slaglegeme på 1,0±0,01 kg. Den samlede masse af slaglegemet med armlæn er 24,4±0,21 kg. Det stive »armlæn« skal være 70 ± 1 mm højt, 150 ± 1 mm bredt og skal have mulighed for at trænge mindst 60 mm ind i underlivet. Pendulets midterlinje falder sammen med »armlænets« midte.

| 5.11.5. | Slagpendulet bringes til at svinge frit mod dukkens underliv med en anslagshastighed på 4,0±0,1 m/s. |
| --- | --- |

5.11.5.

Slagpendulet bringes til at svinge frit mod dukkens underliv med en anslagshastighed på 4,0±0,1 m/s.

| 5.11.6. | Slagretningen skal være vinkelret på prøvedukkens længdeakse, og slaglegemets akse rettes ind efter centrum af den midterste krafttransducer for underlivet. |
| --- | --- |

5.11.6.

Slagretningen skal være vinkelret på prøvedukkens længdeakse, og slaglegemets akse rettes ind efter centrum af den midterste krafttransducer for underlivet.

| 5.11.7. | Den maksimale kraftpåvirkning fra slaglegemet, beregnet som slaglegemets acceleration, filtreret med en CFC på 180 i overensstemmelse med ISO 6487:2000 og multipliceret med massen af slaglegeme/armlæn, skal være mellem 4,0 og 4,8 kN (inklusive) og indtræffe i mellem 10,6 og 13,0 ms (inklusive). |
| --- | --- |

5.11.7.

Den maksimale kraftpåvirkning fra slaglegemet, beregnet som slaglegemets acceleration, filtreret med en CFC på 180 i overensstemmelse med ISO 6487:2000 og multipliceret med massen af slaglegeme/armlæn, skal være mellem 4,0 og 4,8 kN (inklusive) og indtræffe i mellem 10,6 og 13,0 ms (inklusive).

| 5.11.8. | Det af underlivets tre krafttransducere registrerede kraft-tidsforløb lægges sammen og filtreres med en CFC på 600 i overensstemmelse med ISO 6487:2000. Den sammenlagte krafts maksimale størrelse skal være mellem 2,2 og 2,7 kN (inklusive) og skal indtræffe mellem 10,0 og 12,3 ms (inklusive). |
| --- | --- |

5.11.8.

Det af underlivets tre krafttransducere registrerede kraft-tidsforløb lægges sammen og filtreres med en CFC på 600 i overensstemmelse med ISO 6487:2000. Den sammenlagte krafts maksimale størrelse skal være mellem 2,2 og 2,7 kN (inklusive) og skal indtræffe mellem 10,0 og 12,3 ms (inklusive).

5.12.   Bækken

| 5.12.1. | Prøvedukken anbringes på et plant, vandret og stift underlag uden rygstøtte. Brystkassen anbringes lodret, mens arme og ben anbringes vandret. |
| --- | --- |

5.12.1.

Prøvedukken anbringes på et plant, vandret og stift underlag uden rygstøtte. Brystkassen anbringes lodret, mens arme og ben anbringes vandret.

| 5.12.2. | Som slaglegeme benyttes et slagpendul med en masse på 23,4±0,2 kg og en diameter på 152,4±0,25 mm med en kantradius på 12,7 mm (8). Slaglegemet ophænges fra stive hængsler i otte kabler, således at dets midterlinje befinder sig mindst 3,5 m under de stive hængsler (jf. figur 4). |
| --- | --- |

5.12.2.

Som slaglegeme benyttes et slagpendul med en masse på 23,4±0,2 kg og en diameter på 152,4±0,25 mm med en kantradius på 12,7 mm (8). Slaglegemet ophænges fra stive hængsler i otte kabler, således at dets midterlinje befinder sig mindst 3,5 m under de stive hængsler (jf. figur 4).

| 5.12.3. | Slaglegemet udstyres med et accelerometer, der er følsomt i anslagsretningen og placeret i slaglegemets akse. |
| --- | --- |

5.12.3.

Slaglegemet udstyres med et accelerometer, der er følsomt i anslagsretningen og placeret i slaglegemets akse.

| 5.12.4. | Slaglegemet skal svinge frit mod dukkens bækken med en anslagshastighed på 4,3±0,1 m/s. |
| --- | --- |

5.12.4.

Slaglegemet skal svinge frit mod dukkens bækken med en anslagshastighed på 4,3±0,1 m/s.

| 5.12.5. | Slagretningen skal være vinkelret på prøvedukkens længdeakse, og slaglegemets akse skal være rettet ind efter centrum af H-punktets bagplade. |
| --- | --- |

5.12.5.

Slagretningen skal være vinkelret på prøvedukkens længdeakse, og slaglegemets akse skal være rettet ind efter centrum af H-punktets bagplade.

| 5.12.6. | Den maksimale kraftpåvirkning fra slaglegemet, beregnet som slaglegemets acceleration, filtreret med en CFC på 180 i overensstemmelse med ISO 6487:2000 og multipliceret med massen af slaglegemet, skal være mellem 4,4 og 5,4 kN (inklusive) og indtræffe i mellem 10,3 og 15,5 ms (inklusive). |
| --- | --- |

5.12.6.

Den maksimale kraftpåvirkning fra slaglegemet, beregnet som slaglegemets acceleration, filtreret med en CFC på 180 i overensstemmelse med ISO 6487:2000 og multipliceret med massen af slaglegemet, skal være mellem 4,4 og 5,4 kN (inklusive) og indtræffe i mellem 10,3 og 15,5 ms (inklusive).

| 5.12.7. | Kraften i skambenssammenføjningen, filtreret efter ISO 6487:2000 med CFC 600, skal være mellem 1,04 og 1,64 kN (inklusive) og indtræffe mellem 9,9 og 15,9 ms (inklusive). |
| --- | --- |

5.12.7.

Kraften i skambenssammenføjningen, filtreret efter ISO 6487:2000 med CFC 600, skal være mellem 1,04 og 1,64 kN (inklusive) og indtræffe mellem 9,9 og 15,9 ms (inklusive).

5.13.   Ben

| 5.13.1. | Der er ikke fastlagt nogen procedure for dynamisk certificering af benene. |
| --- | --- |

5.13.1.

Der er ikke fastlagt nogen procedure for dynamisk certificering af benene.

Figur 3

Oversigt over prøveopstilling til certificering af prøvedukke

Image

Figur 4

Ophængning af pendulslaglegeme på 23,4 kg

Image

venstre: ophæng med fire kabler (tværgående kabler fjernet)

højre: ophæng med otte kabler

Figur 5

Halspendulet skal være i overensstemmelse med American Code of Federal Regulation 49 CFR Chapter V Part 572.33

Image

Figur 6

Prøveopstilling til certificering af halsen og lændehvirvelsøjlen (vinkel dθA, dθB og dθC målt i forhold til hovedblok)

Image

Figur 7

Afgrænsning af pendulets hastighedsændring i forhold til tid ved certificeringsprøvning for hals

Afgrænsning af pendulets hastighedsændring ved certificeringsprøvning for hals

Image

Figur 8

Afgrænsning af pendulets hastighedsændring i forhold til tid ved certificeringsprøvning for lændehvirvelsøjle

Afgrænsning af pendulets hastighedsændring i forbindelse med certificering af lændehvirvelsøjle

Image

---

(1)  Prøvedukken svarer til specifikationerne for ES-2-dukken. Nummeret for indholdsfortegnelsen for den tekniske tegning er: No. E-AA-DRAWING-LIST-7-25-032 dateret 25.7.2003. De komplette tekniske tegninger for ES-2 og brugermanualen findes hos De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (UNECE), Palais des Nations, Geneve i Schweiz, og der kan opnås adgang til disse ved henvendelse til sekretariatet.

(2)  Halspendulet skal være i overensstemmelse med American Code of Federal Regulation 49 CFR Chapter V Part 572.33 (10-1-00 Edition) (jf. også figur 5).

(3)  Det anbefales at bruge en honeycombblok på tre tommer (jf. figur 5).

(4)  Pendulet skal være i overensstemmelse med American Code of Federal Regulation 49 CFR Chapter V Part 572.36(a) (10-1-00 Edition) (jf. også figur 4).

(5)  Halspendulet skal være i overensstemmelse med American Code of Federal Regulation 49 CFR Chapter V Part 572.33 (10-1-00 Edition) (jf. også figur 5).

(6)  Det anbefales at bruge en honeycombblok på seks tommer (jf. figur 5).

(7)  Pendulet skal være i overensstemmelse med American Code of Federal Regulation 49 CFR Chapter V Part 572.36(a) (10-1-00 Edition) (jf. også figur 4).

(8)  Pendulet skal være i overensstemmelse med American Code of Federal Regulation 49 CFR Chapter V Part 572.36(a) (10-1-00 Edition) (jf. også figur 4).

---

BILAG 7

ANBRINGELSE AF SIDEPÅKØRSELSDUKKEN

1.   GENERELT

| 1.1. | Den prøvedukke til sidepåkørsel, der er beskrevet i dette regulativs bilag 6, anvendes efter følgende anbringelsesprocedure. |
| --- | --- |

1.1.

Den prøvedukke til sidepåkørsel, der er beskrevet i dette regulativs bilag 6, anvendes efter følgende anbringelsesprocedure.

2.   ANBRINGELSE

| 2.1. | Benenes knæ- og ankelled indstilles således, at de netop støtter underbenet og foden, når disse strækkes til vandret (1 til 2 g — justering). |
| --- | --- |

2.1.

Benenes knæ- og ankelled indstilles således, at de netop støtter underbenet og foden, når disse strækkes til vandret (1 til 2 g — justering).

| 2.2. | Kontroller, at prøvedukken er tilpasset til den ønskede kollisionsretning. |
| --- | --- |

2.2.

Kontroller, at prøvedukken er tilpasset til den ønskede kollisionsretning.

| 2.3. | Prøvedukken skal være iklædt tætsiddende bukser af strækbomuld med en benlængde svarende til midten af læggen og kan iklædes en tætsiddende skjorte i strækbomuld med korte ærmer. |
| --- | --- |

2.3.

Prøvedukken skal være iklædt tætsiddende bukser af strækbomuld med en benlængde svarende til midten af læggen og kan iklædes en tætsiddende skjorte i strækbomuld med korte ærmer.

| 2.4. | Der sættes sko på begge fødder. |
| --- | --- |

2.4.

Der sættes sko på begge fødder.

| 2.5. | Prøvedukken anbringes på det yderste sæde i påkørselssiden som beskrevet i forskriften for sidepåkørselsprøvning. |
| --- | --- |

2.5.

Prøvedukken anbringes på det yderste sæde i påkørselssiden som beskrevet i forskriften for sidepåkørselsprøvning.

| 2.6. | Prøvedukkens symmetriplan skal falde sammen med det lodrette midterplan for den foreskrevne siddeplads. |
| --- | --- |

2.6.

Prøvedukkens symmetriplan skal falde sammen med det lodrette midterplan for den foreskrevne siddeplads.

| 2.7. | Prøvedukkens bækken skal anbringes således, at en sidelinje gennem dukkens H-punkter er vinkelret på sædets midterplan i længderetningen. En linje gennem prøvedukkens H-punkter skal være vandret med en hældning på højst ± 2o
   (1).
  Den korrekte placering for prøvedukkens bækken kan kontrolleres i forhold til H-punktmodellens H-punkt ved at anvende M3-hullerne i H-punktets bagplader på hver side af ES-2-bækkenet. M3-hullerne er angivet med »Hm«. »Hm«-positionen bør være i en cirkel med en radius på 10 mm rundt om H-punktmodellens H-punkt. |
| --- | --- |

2.7.

Prøvedukkens bækken skal anbringes således, at en sidelinje gennem dukkens H-punkter er vinkelret på sædets midterplan i længderetningen. En linje gennem prøvedukkens H-punkter skal være vandret med en hældning på højst ± 2o
   (1).

Den korrekte placering for prøvedukkens bækken kan kontrolleres i forhold til H-punktmodellens H-punkt ved at anvende M3-hullerne i H-punktets bagplader på hver side af ES-2-bækkenet. M3-hullerne er angivet med »Hm«. »Hm«-positionen bør være i en cirkel med en radius på 10 mm rundt om H-punktmodellens H-punkt.

| 2.8. | Overkroppen skal bøjes forover og derefter lænes tilbage, så den støtter godt mod ryglænet (jf. fodnote 1). Prøvedukkens skuldre skal være ført helt bagud. |
| --- | --- |

2.8.

Overkroppen skal bøjes forover og derefter lænes tilbage, så den støtter godt mod ryglænet (jf. fodnote 1). Prøvedukkens skuldre skal være ført helt bagud.

| 2.9. | Uanset prøvedukkens siddestilling skal vinklen mellem overarm og torsoens armreferencelinje i hver side være 40 ± 5o. Ved torsoens armreferencelinje forstås skæringslinjen mellem et plan, der tangerer forsiden af ribbenene, og et vertikalt plan i længderetningen indeholdende prøvedukkens arm. |
| --- | --- |

2.9.

Uanset prøvedukkens siddestilling skal vinklen mellem overarm og torsoens armreferencelinje i hver side være 40 ± 5o. Ved torsoens armreferencelinje forstås skæringslinjen mellem et plan, der tangerer forsiden af ribbenene, og et vertikalt plan i længderetningen indeholdende prøvedukkens arm.

| 2.10. | Førerens kørestilling fremkommer ved, at man — uden at bækkenet eller torsoen bevæges — anbringer prøvedukkens højre fod på den ikke nedtrådte gaspedal, således at dens hæl hviler mod vognbunden så langt fremme som muligt. Venstre fod anbringes vinkelret på underbenet med hælen hvilende mod vognbunden i samme sidelinje som højre hæl. Prøvedukkens knæ anbringes således, at deres yderside er 150 ± 10 mm fra prøvedukkens symmetriplan. Hvis det inden for disse begrænsninger er muligt, bringes prøvedukkens lår i berøring med sædehynden. |
| --- | --- |

2.10.

Førerens kørestilling fremkommer ved, at man — uden at bækkenet eller torsoen bevæges — anbringer prøvedukkens højre fod på den ikke nedtrådte gaspedal, således at dens hæl hviler mod vognbunden så langt fremme som muligt. Venstre fod anbringes vinkelret på underbenet med hælen hvilende mod vognbunden i samme sidelinje som højre hæl. Prøvedukkens knæ anbringes således, at deres yderside er 150 ± 10 mm fra prøvedukkens symmetriplan. Hvis det inden for disse begrænsninger er muligt, bringes prøvedukkens lår i berøring med sædehynden.

| 2.11. | Anbringelse i de øvrige siddestillinger sker ved, at man — uden at bækken eller torso bevæges — anbringer prøvedukkens hæle mod vognbunden så langt fremme som muligt, uden at sædehynden derved trykkes mere sammen, end hvad der følger af benets vægt. Prøvedukkens knæ anbringes således, at deres yderside er 150 ± 10 mm fra prøvedukkens symmetriplan. |
| --- | --- |

2.11.

Anbringelse i de øvrige siddestillinger sker ved, at man — uden at bækken eller torso bevæges — anbringer prøvedukkens hæle mod vognbunden så langt fremme som muligt, uden at sædehynden derved trykkes mere sammen, end hvad der følger af benets vægt. Prøvedukkens knæ anbringes således, at deres yderside er 150 ± 10 mm fra prøvedukkens symmetriplan.

---

(1)  Prøvedukken kan udstyres med hældningssensorer i brystkasse og bækken. Disse instrumenter kan gøre det lettere at placere dukken i den ønskede position.

---

BILAG 8

DELVIS PRØVNING

1.   FORMÅL

Formålet med disse prøvninger er at efterprøve, hvorvidt det ændrede køretøj besidder minimum samme (eller bedre) energiabsorberende egenskaber end den køretøjstype, som er godkendt i henhold til dette regulativ.

2.   PROCEDURER OG OPSTILLINGER

2.1.   Referenceprøvninger

| 2.1.1. | Det oprindelige polstringsmateriale, som blev afprøvet i forbindelse med godkendelse af køretøjet, monteres i en ny sidekonstruktion af det køretøj, som skal godkendes, og der udføres to dynamiske prøvninger med to forskellige slaglegemer (figur 1). |
| --- | --- |

2.1.1.

Det oprindelige polstringsmateriale, som blev afprøvet i forbindelse med godkendelse af køretøjet, monteres i en ny sidekonstruktion af det køretøj, som skal godkendes, og der udføres to dynamiske prøvninger med to forskellige slaglegemer (figur 1).

| 2.1.1.1. | Det hovedformede slaglegeme, som er defineret i punkt 3.1.1 skal med en hastighed på 24,1 km/h ramme inden for det område, som blev ramt af EUROSID-hovedformen under godkendelsen af køretøjet. Resultatet registreres, og belastningsindekset beregnes. Denne prøvning gennemføres imidlertid ikke, når der under de i dette regulativs bilag 4 beskrevne prøvninger: | ikke er registreret berøring af hovedet, eller |
| --- | --- | --- |

2.1.1.1.

Det hovedformede slaglegeme, som er defineret i punkt 3.1.1 skal med en hastighed på 24,1 km/h ramme inden for det område, som blev ramt af EUROSID-hovedformen under godkendelsen af køretøjet. Resultatet registreres, og belastningsindekset beregnes. Denne prøvning gennemføres imidlertid ikke, når der under de i dette regulativs bilag 4 beskrevne prøvninger:

ikke er registreret berøring af hovedet, eller

| | kun er registreret hovedberøring mod vinduesglasset, forudsat at dette ikke er lamineret glas. |
| --- | --- |

kun er registreret hovedberøring mod vinduesglasset, forudsat at dette ikke er lamineret glas.

| 2.1.1.2. | Det torsoslaglegeme, som er defineret i punkt 3.2.1, skal med en hastighed på 24,1 km/h ramme inden for det område, som blev ramt af EUROSID-dukkens skulder, arm og brystkasse under godkendelsen af køretøjet. Resultatet registreres, og belastningsindekset beregnes. |
| --- | --- |

2.1.1.2.

Det torsoslaglegeme, som er defineret i punkt 3.2.1, skal med en hastighed på 24,1 km/h ramme inden for det område, som blev ramt af EUROSID-dukkens skulder, arm og brystkasse under godkendelsen af køretøjet. Resultatet registreres, og belastningsindekset beregnes.

2.2.   Godkendelsesprøvninger

| 2.2.1. | De nye polstringsmaterialer, sæder osv., som blev forelagt ved udvidelse af godkendelsen, monteres i en ny sidekonstruktion af køretøjet, og de i punkt 2.1.1.1 og 2.1.1.2 beskrevne prøvninger gentages, de nye resultater registreres, og deres belastningsindeks beregnes. |
| --- | --- |

2.2.1.

De nye polstringsmaterialer, sæder osv., som blev forelagt ved udvidelse af godkendelsen, monteres i en ny sidekonstruktion af køretøjet, og de i punkt 2.1.1.1 og 2.1.1.2 beskrevne prøvninger gentages, de nye resultater registreres, og deres belastningsindeks beregnes.

| 2.2.1.1. | Hvis det belastningsindeks, der beregnes ud fra resultaterne af begge godkendelsesprøvninger, er lavere end det belastningsindeks, der blev opnået under referenceprøvningerne (foretaget med de originale typegodkendte polstringsmaterialer eller sæder), udvides godkendelsen. |
| --- | --- |

2.2.1.1.

Hvis det belastningsindeks, der beregnes ud fra resultaterne af begge godkendelsesprøvninger, er lavere end det belastningsindeks, der blev opnået under referenceprøvningerne (foretaget med de originale typegodkendte polstringsmaterialer eller sæder), udvides godkendelsen.

| 2.2.1.2. | Hvis det nye belastningsindeks er større end det belastningsindeks, der blev opnået under referenceprøvningerne, foretages en ny fuldstændig prøvning (hvor der anvendes de foreslåede polstringsmaterialer/sæder osv.). |
| --- | --- |

2.2.1.2.

Hvis det nye belastningsindeks er større end det belastningsindeks, der blev opnået under referenceprøvningerne, foretages en ny fuldstændig prøvning (hvor der anvendes de foreslåede polstringsmaterialer/sæder osv.).

3.   PRØVNINGSUDSTYR

3.1.   Hovedformet slaglegeme (figur 2)

| 3.1.1. | Prøveudstyret består af en fuldt styret, lineær stiv stødklods med en masse på 6,8 kg. Klodsens anslagsflade er halvkugleformet med en diameter på 165 mm. |
| --- | --- |

3.1.1.

Prøveudstyret består af en fuldt styret, lineær stiv stødklods med en masse på 6,8 kg. Klodsens anslagsflade er halvkugleformet med en diameter på 165 mm.

| 3.1.2. | Den hovedformede klods skal være monteret med to accelerometre og en hastighedsmåler, der alle kan måle i klodsens anslagsretning. |
| --- | --- |

3.1.2.

Den hovedformede klods skal være monteret med to accelerometre og en hastighedsmåler, der alle kan måle i klodsens anslagsretning.

3.2.   Torsoslaglegeme (figur 3)

| 3.2.1. | Prøveudstyret består af en fuldt styret, lineær stiv stødklods med en masse på 30 kg. Klodsens dimensioner og tværsnit er vist i figur 3. |
| --- | --- |

3.2.1.

Prøveudstyret består af en fuldt styret, lineær stiv stødklods med en masse på 30 kg. Klodsens dimensioner og tværsnit er vist i figur 3.

| 3.2.2. | Torsoblokken skal være monteret med to accelerometre og en hastighedsmåler, der alle kan måle i klodsens anslagsretning. |
| --- | --- |

3.2.2.

Torsoblokken skal være monteret med to accelerometre og en hastighedsmåler, der alle kan måle i klodsens anslagsretning.

Figur 1

Image

Figur 2

Hovedformet slaglegeme

Image

Figur 3

Torsoslaglegeme

Image

---

| 30.11.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 313/58 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 313/58

---

Regulativ Nr. 16 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (UN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af:

I.   sikkerhedsseler, fastholdelsesanordninger, barnefastholdelsesanordninger og Isofix-barnefastholdelsesanordninger for personer i motorkøretøjer

II.   køretøjer udstyret med sikkerhedsseler, fastholdelsesanordninger, barnefastholdelsesanordninger og Isofix-barnefastholdelsesanordninger

Addendum 15: Regulativ Nr. 16

Revision 5

Kun de originale UN/ECE-tekster har retlig virkning i henhold til folkeretten. Dette regulativs nuværende status og ikrafttrædelsesdato bør kontrolleres i den seneste version af UN/ECE's statusdokument TRANS/WP.29/343, der findes på adressen: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Omfattende al gældende tekst frem til:

Supplement 17 til ændringsserie 04 — Ikrafttrædelsesdato: 18. januar 2006

INDHOLD

REGULATIV

| 1. | Anvendelsesområde |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definitioner |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ansøgning om godkendelse |
| --- | --- |

3.

| 4. | Påskrifter |
| --- | --- |

4.

| 5. | Godkendelse |
| --- | --- |

5.

| 6. | Specifikationer |
| --- | --- |

6.

| 7. | Prøvninger |
| --- | --- |

7.

| 8. | Krav vedrørende montering i køretøjet |
| --- | --- |

8.

| 9. | Produktionsoverensstemmelse |
| --- | --- |

9.

| 10. | Sanktioner i tilfælde af produktionens manglende overensstemmelse |
| --- | --- |

10.

| 11. | Ændring og udvidelse af godkendelsen af en køretøjstype eller en type af sikkerhedssele eller fastholdelsesanordning |
| --- | --- |

11.

| 12. | Endeligt ophør af produktionen |
| --- | --- |

12.

| 13. | Vejledning |
| --- | --- |

13.

| 14. | Navne og adresser på prøveanstalter med ansvar for prøvning med henblik på typegodkendelse samt på de administrative myndigheder |
| --- | --- |

14.

| 15. | Overgangsbestemmelser |
| --- | --- |

15.

BILAG

| Bilag 1A: | Meddelelse vedrørende godkendelse, udvidelse eller nægtelse af godkendelse eller inddragelse af godkendelse eller endeligt ophør af produktionen af en køretøjstype med hensyn til sikkerhedsseler i henhold til regulativ nr. 16 |
| --- | --- |

Bilag 1A:

| Bilag 1B: | Meddelelse vedrørende godkendelse, udvidelse eller nægtelse af godkendelse eller inddragelse af godkendelse eller endeligt ophør af produktionen af en type af sikkerhedsseler eller fastholdelsesanordning for voksne i motorkøretøjer i henhold til regulativ nr. 16 |
| --- | --- |

Bilag 1B:

| Bilag 2: | Udformning af godkendelsesmærker |
| --- | --- |

Bilag 2:

| Bilag 3: | Skitse over apparatur til prøvning af retraktormekanismens holdbarhed |
| --- | --- |

Bilag 3:

| Bilag 4: | Skitse over apparatur til prøvning af inerti-retraktorers låsemekanisme |
| --- | --- |

Bilag 4:

| Bilag 5: | Skitse over apparatur til prøvning af retraktorer for støvmodstandsdygtighed |
| --- | --- |

Bilag 5:

| Bilag 6: | Beskrivelse af vognen, sædet, forankringerne og stopanordning |
| --- | --- |

Bilag 6:

| Bilag 7: | Beskrivelse af attrappen |
| --- | --- |

Bilag 7:

| Bilag 8: | Beskrivelse af prøvevognens decelerationskurve som funktion af tiden |
| --- | --- |

Bilag 8:

| Bilag 9: | Vejledning |
| --- | --- |

Bilag 9:

| Bilag 10: | Prøvning af dobbelte lukkebeslag |
| --- | --- |

Bilag 10:

| Bilag 11: | Prøvning af slid og glidning |
| --- | --- |

Bilag 11:

| Bilag 12: | Korrosionsprøvning |
| --- | --- |

Bilag 12:

| Bilag 13: | Prøvningsrækkefølge |
| --- | --- |

Bilag 13:

| Bilag 14: | Kontrol af produktionens overensstemmelse |
| --- | --- |

Bilag 14:

| Bilag 15: | Procedure for bestemmelse af »H-punktet« og den faktisk torsovinkel for siddepladser i motorkøretøjer |
| --- | --- |

Bilag 15:

| Tillæg 1 — | Beskrivelse af den tredimensionale H-punktmaskine |
| --- | --- |

Tillæg 1 —

| Tillæg 2 — | Tredimensionalt referencesystem |
| --- | --- |

Tillæg 2 —

| Tillæg 3 — | Referencedata vedrørende siddepositioner |
| --- | --- |

Tillæg 3 —

| Bilag 16: | Minimumskrav for sikkerhedsseler og retraktorer |
| --- | --- |

Bilag 16:

| Bilag 17: | Forskrifter for montering af sikkerhedsseler og fastholdelsesanordninger til voksne personer på fremadvendende sæder og for montering af Isofix-barnefastholdelsesanordninger i motordrevne køretøjer |
| --- | --- |

Bilag 17:

| Tillæg 1 — | Bestemmelser vedrørende montering af barnefastholdelsesanordninger i kategorien »universal« ved hjælp af køretøjets sikkerhedsseler |
| --- | --- |

Tillæg 1 —

| Tillæg 2 — | Bestemmelser vedrørende montering af fremadvendende og bagudvendende Isofix-barnefastholdelsesanordninger i kategorien universal og semi-universal i Isofix-positioner |
| --- | --- |

Tillæg 2 —

| Tillæg 3 — | Tabeller over oplysninger i køretøjers instruktionsbog om barnefastholdelsesanordningers montering på forskellige siddepladser/Isofix-positioner |
| --- | --- |

Tillæg 3 —

1.   ANVENDELSESOMRÅDE

Dette regulativ finder anvendelse på sikkerhedsseler og fastholdelsesanordninger, som er beregnet til montering i køretøjer, og som skal bruges enkeltvis, dvs. som individuel udrustning, til voksne personer i fremad- og bagudvendende sæder. Det finder desuden anvendelse på barnefastholdelsesanordninger og Isofix-barnefastholdelsesanordninger bestemt til montering i køretøjer i klasse M1 og N1
   (1).

2.   DEFINITIONER

2.1.   Sikkerhedssele (sædebælte, sele)

Et arrangement af gjorde med lukkebeslag, justeringsanordninger og befæstigelsesbeslag, der kan fastgøres indvendig i et motordrevet køretøj, og som er udformet således, at det reducerer risikoen for kvæstelser af brugeren i tilfælde af kollision eller pludselig reduktion af køretøjets hastighed, idet kroppens bevægelsesmuligheder begrænses. Dette arrangement betegnes under ét som et »sæt«, idet denne betegnelse også dækker enhver anordning på selen, der virker energiabsorberende, samt retraktorer.

Dette arrangement kan prøves og godkendes som sikkerhedsselesæt eller en fastholdelsesanordning.

2.1.1.   Hoftesele

Topunktssele, som passerer over forsiden af bærerens hofter.

2.1.2.   Diagonalsele

En sele, som passerer tværs over forsiden af bærerens brystkasse fra hofte til modsatte skulder.

2.1.3.   Trepunktssele

En sele, som grundlæggende er en kombination af en hoftesele og en diagonalsele.

2.1.4.   S-sele

Andre selearrangementer end trepunktsseler eller hofteseler.

2.1.5.   H-sele

Et selearrangement af S-typen bestående af en hoftesele og skuldergjorde; en H-sele kan være forsynet med en supplerende skridtgjord.

2.2.   Seletype

Seler af forskellige »typer« er grundlæggende forskellige fra hinanden; forskellene kan navnlig vedrøre:

| 2.2.1. | de stive dele (lukkebeslag, befæstigelsesbeslag, retraktor osv.) |
| --- | --- |

2.2.1.

de stive dele (lukkebeslag, befæstigelsesbeslag, retraktor osv.)

| 2.2.2. | gjordenes materiale, vævning, mål og farve, eller |
| --- | --- |

2.2.2.

gjordenes materiale, vævning, mål og farve, eller

| 2.2.3. | sættets geometri. |
| --- | --- |

2.2.3.

sættets geometri.

2.3.   Gjord

En bøjelig bestanddel, der skal holde kroppen tilbage og overføre påvirkninger til forankringsbeslagene.

2.4.   Lukkebeslag

Beslag af en type med hurtig udløsning, som sikrer, at bæreren fastholdes af selen. Beslaget kan indeholde en justeringsanordning, undtagen beslag til H-seler.

2.5.   Justeringsanordning

En anordning, der gør det muligt at tilpasse sikkerhedsselen til den enkelte bærer og til sædets stilling. Justeringsanordningen kan være en del af lukkebeslaget eller være en retraktor eller en anden del af sikkerhedsselen.

2.6.   Selestrammer

En supplerende eller integreret anordning, der strammer sikkerhedsselen, så den lægges tættere an i tilfælde af en kollision.

| 2.7. | »Referenceområde«: rummet mellem to lodrette planer i længderetningen med en afstand på 400 mm og symmetrisk i forhold til H-punktet, som defineres ved, at det hovedformede apparat, som beskrives i regulativ nr. 21, bilag 1, roteres fra lodret til vandret stilling. Apparatet anbringes som beskrevet i nævnte bilag til regulativ nr. 21 og indstilles til maksimumslængden 840 mm. |
| --- | --- |

2.7.

»Referenceområde«: rummet mellem to lodrette planer i længderetningen med en afstand på 400 mm og symmetrisk i forhold til H-punktet, som defineres ved, at det hovedformede apparat, som beskrives i regulativ nr. 21, bilag 1, roteres fra lodret til vandret stilling. Apparatet anbringes som beskrevet i nævnte bilag til regulativ nr. 21 og indstilles til maksimumslængden 840 mm.

| 2.8. | »Airbag-sæt«: en anordning, som er monteret som et supplement til sikkerhedsseler og fastholdelsesanordninger i motordrevne køretøjer, dvs. et system, som i tilfælde af et kraftigt stød mod køretøjet automatisk udfolder en fleksibel struktur med det formål gennem sammentrykning af luftarten inde i strukturen at begrænse konsekvenserne af, at en eller flere af en persons kropsdele kommer i kontakt med passagerkabinens interiør. |
| --- | --- |

2.8.

»Airbag-sæt«: en anordning, som er monteret som et supplement til sikkerhedsseler og fastholdelsesanordninger i motordrevne køretøjer, dvs. et system, som i tilfælde af et kraftigt stød mod køretøjet automatisk udfolder en fleksibel struktur med det formål gennem sammentrykning af luftarten inde i strukturen at begrænse konsekvenserne af, at en eller flere af en persons kropsdele kommer i kontakt med passagerkabinens interiør.

| 2.9. | »Passager-airbag«: en airbag, der er beregnet til at beskytte passager(er) på andre sæder end førersædet i tilfælde af en frontal kollision. |
| --- | --- |

2.9.

»Passager-airbag«: en airbag, der er beregnet til at beskytte passager(er) på andre sæder end førersædet i tilfælde af en frontal kollision.

| 2.10. | »Barnefastholdelsesanordning«: en anordning som defineret i regulativ nr. 44. |
| --- | --- |

2.10.

»Barnefastholdelsesanordning«: en anordning som defineret i regulativ nr. 44.

| 2.11. | »Bagudvendende«: rettet modsat køretøjets normale køreretning. |
| --- | --- |

2.11.

»Bagudvendende«: rettet modsat køretøjets normale køreretning.

2.12.   Befæstigelsesbeslag

De dele af sættet samt de nødvendige fastgørelsesdele, som gør det muligt at fæstne dette til forankringerne.

2.13.   Energiafledende anordning

Anordning beregnet til at bortlede energi uafhængigt af gjorden eller sammen med denne, og som udgør en del af et sæt.

2.14.   Retraktor

Anordning til oprulning af en del af eller hele sikkerhedsselens gjord.

2.14.1.   Retraktor uden låsemekanisme (type 1)

En retraktor, hvorfra gjorden i hele sin længde udrulles ved et let træk udefra, og som ikke tillader justering af den udrullede gjords længde.

2.14.2.   Manuel retraktor (type 2)

En retraktor, som brugeren låser op ved hjælp af en håndbetjent anordning for at kunne rulle den ønskede længde gjord ud, og som automatisk låses, når brugeren ophører med at betjene denne anordning.

2.14.3.   Automatisk retraktor (type 3)

En retraktor, som gør det muligt at rulle den ønskede længde gjord ud, og som automatisk tilpasser gjorden til brugeren, når selen er låst. Yderligere udrulning kan kun finde sted ved brugerens forsætlige indgriben.

2.14.4.   Inerti-retraktor (type 4)

En retraktor, som under normale kørselsforhold ikke hæmmer bevægelsesfriheden for bæreren. Retraktoren indeholder en længdejusteringsanordning, som automatisk tilpasser selen til bæreren, samt en låsemekanisme, der aktiveres af:

| 2.14.4.1. | reduktion af køretøjets hastighed (enkeltvirkende) |
| --- | --- |

2.14.4.1.

reduktion af køretøjets hastighed (enkeltvirkende)

| 2.14.4.2. | en kombination af en reduktion af køretøjets hastighed, selens bevægelse eller andre automatiske metoder (dobbeltvirkende). |
| --- | --- |

2.14.4.2.

en kombination af en reduktion af køretøjets hastighed, selens bevægelse eller andre automatiske metoder (dobbeltvirkende).

2.14.5.   Inerti-retraktor med forhøjet reaktionstærskel (type 4N)

En retraktor af den type, der defineres i punkt 2.14.4, men med særlige egenskaber med henblik på anvendelse i køretøjer i klasse M2, M3, N1, N2 og N3
   (2).

2.14.6.   Anordning til højdeindstilling af sele

En anordning, der gør det muligt at tilpasse sikkerhedsselens øverste gjord til den enkelte bærer og til sædets stilling. Justeringsanordningen kan betragtes som en del af sikkerhedsselen eller en del af selens forankring.

2.15.   Forankringer

De dele af køretøjets stel eller sæderammen eller enhver anden del af køretøjet, hvortil sikkerhedsselerne fastgøres.

2.16.   Køretøjstype med hensyn til sikkerhedsseler og fastholdelsesanordninger

Klasse af motordrevne køretøjer, som ikke udviser væsentlige indbyrdes forskelle navnlig med hensyn til dimensioner, form og materiale af de dele, der indgår i køretøjets stel eller sæderammen eller andre dele af køretøjet, hvortil sikkerhedsselerne eller fastholdelsesanordningerne fæstnes.

2.17.   Fastholdelsesanordning

System til en bestemt køretøjstype eller en type defineret af køretøjsfabrikanten, som er godkendt af prøveanstalten, bestående af et sæde og en sele, der er fastgjort til køretøjet på behørig vis, og som desuden består af alle dele, som har til formål at begrænse risikoen for kvæstelser på bæreren i tilfælde af en hurtig reduktion af køretøjets hastighed, idet kroppens bevægelsesmuligheder begrænses.

2.18.   Sæde

En konstruktion, der — uanset om den er en integrerende del af køretøjets stel eller ej — er forsynet med betræk og beregnet til at tjene som siddeplads for en voksen person. Udtrykket dækker både et enkelt sæde og en del af et bænkesæde med plads til én person.

| 2.18.1. | »Forreste passagersæde«: et sæde, hvis »forreste H-punkt« befinder sig i eller foran det lodrette tværgående plan gennem førerens R-punkt. |
| --- | --- |

2.18.1.

»Forreste passagersæde«: et sæde, hvis »forreste H-punkt« befinder sig i eller foran det lodrette tværgående plan gennem førerens R-punkt.

2.19.   Sædegruppe

Enten en bænk eller adskilte sæder, der er monteret side om side (det vil sige fastgjort på en sådan måde, at et af sædernes forreste forankringer flugter med et andet sædes forreste eller bageste forankringer eller befinder sig mellem dettes forankringer), og som frembyder siddeplads til en eller flere voksne personer.

2.20.   Bænkesæde

En konstruktion med betræk, der tjener som siddeplads for mindst to voksne personer.

2.21.   Indstillingsanordning til sæde

Den anordning, der gør det muligt at indstille sædet eller dets bestanddele, således at det passer til den siddendes legemsform. Denne indstillingsanordning kan navnlig muliggøre:

| 2.21.1. | længdeindstilling |
| --- | --- |

2.21.1.

længdeindstilling

| 2.21.2. | højdeindstilling |
| --- | --- |

2.21.2.

højdeindstilling

| 2.21.3. | vinkelindstilling. |
| --- | --- |

2.21.3.

vinkelindstilling.

2.22.   Sædets forankring

De anordninger, hvormed hele sædet er fastgjort til køretøjet, herunder de deraf berørte dele af køretøjet.

2.23.   Sædetype

En kategori af sæder, der ikke udviser forskelle indbyrdes på væsentlige områder som f.eks.:

| 2.23.1. | sædernes opbygning, udformning, mål og materialer |
| --- | --- |

2.23.1.

sædernes opbygning, udformning, mål og materialer

| 2.23.2. | indstillingssystemernes og alle låsesystemernes type og mål |
| --- | --- |

2.23.2.

indstillingssystemernes og alle låsesystemernes type og mål

| 2.23.3. | type og dimensioner af sikkerhedsselernes forankringer på sædet, af sædets forankring og de deraf berørte dele af køretøjets stel. |
| --- | --- |

2.23.3.

type og dimensioner af sikkerhedsselernes forankringer på sædet, af sædets forankring og de deraf berørte dele af køretøjets stel.

2.24.   Forskydningsanordning til sæde

En anordning, der gør det muligt at foretage en vinkel- eller længdeforskydning af sædet eller dets bestanddele uden nogen fast mellemstilling (for at lette passagerernes adgang til køretøjet).

2.25.   Spærreanordning til sæde

En anordning, der sikrer fastholdelse af sædet og dele deraf i enhver brugsstilling.

2.26.   Indkapslet knap til udløsning af lukkebeslag

Udløserknap til lukkebeslag, så lukkebeslaget ikke kan udløses med en kugle med en diameter på 40 mm.

2.27.   Ikke-indkapslet knap til udløsning af lukkebeslag

Udløserknap til lukkebeslag, så lukkebeslaget kan udløses med en kugle med en diameter på 40 mm.

2.28.   Slækkeanordning

En anordning, som er indbygget i retraktoren, og som automatisk slækker trækket på selen, når denne fæstnes. Når denne udløses, slår anordningen automatisk fra.

| 2.29. | »Isofix«: et system til fastgørelse af en barnefastholdelsesanordning i køretøjer med to stive forankringer i køretøjet, to tilsvarende stive fastgørelsesbeslag på barnefastholdelsesanordningen og en anordning til begrænsning af barnefastholdelsesanordningens rotation |
| --- | --- |

2.29.

»Isofix«: et system til fastgørelse af en barnefastholdelsesanordning i køretøjer med to stive forankringer i køretøjet, to tilsvarende stive fastgørelsesbeslag på barnefastholdelsesanordningen og en anordning til begrænsning af barnefastholdelsesanordningens rotation

| 2.30. | »Isofix-barnefastholdelsesanordning«: en barnefastholdelsesanordning, der opfylder forskrifterne i regulativ nr. 44, som skal fastgøres til et Isofix-forankringssystem, der opfylder forskrifterne i regulativ nr. 14. |
| --- | --- |

2.30.

»Isofix-barnefastholdelsesanordning«: en barnefastholdelsesanordning, der opfylder forskrifterne i regulativ nr. 44, som skal fastgøres til et Isofix-forankringssystem, der opfylder forskrifterne i regulativ nr. 14.

| 2.31. | »Isofix-position«: et system, der tillader montering af:






  a) | enten en universal fremadvendende Isofix-barnefastholdelsesanordning som defineret i regulativ nr. 44, eller |
| --- | --- | --- |

2.31.

»Isofix-position«: et system, der tillader montering af:

a)

enten en universal fremadvendende Isofix-barnefastholdelsesanordning som defineret i regulativ nr. 44, eller

| b) | en semi-universal fremadvendende Isofix-barnefastholdelsesanordning som defineret i regulativ nr. 44, eller |
| --- | --- |

b)

en semi-universal fremadvendende Isofix-barnefastholdelsesanordning som defineret i regulativ nr. 44, eller

| c) | en semi-universal bagudvendende Isofix-barnefastholdelsesanordning som defineret i regulativ nr. 44, eller |
| --- | --- |

c)

en semi-universal bagudvendende Isofix-barnefastholdelsesanordning som defineret i regulativ nr. 44, eller

| d) | en semi-universal sidevendende Isofix-barnefastholdelsesanordning som defineret i regulativ nr. 44, eller |
| --- | --- |

d)

en semi-universal sidevendende Isofix-barnefastholdelsesanordning som defineret i regulativ nr. 44, eller

| e) | en specifik Isofix-barnefastholdelsesanordning som defineret i regulativ nr. 44. |
| --- | --- |

e)

en specifik Isofix-barnefastholdelsesanordning som defineret i regulativ nr. 44.

| 2.32. | »Isofix-forankringssystem«: et system bestående af to nedre Isofix-forankringer, der opfylder forskrifterne i regulativ nr. 14, og som er konstrueret til fastgørelse af en Isofix-barnefastholdelsesanordning sammen med en antirotationsanordning. |
| --- | --- |

2.32.

»Isofix-forankringssystem«: et system bestående af to nedre Isofix-forankringer, der opfylder forskrifterne i regulativ nr. 14, og som er konstrueret til fastgørelse af en Isofix-barnefastholdelsesanordning sammen med en antirotationsanordning.

| 2.33. | »Nedre Isofix-forankring«: en stiv, rund horisontal stang med en diameter på 6 mm, der stikker ud fra køretøjets eller sædets konstruktion til fastgørelse og fastholdelse af en Isofix-barnefastholdelsesanordning ved hjælp af Isofix-beslag. |
| --- | --- |

2.33.

»Nedre Isofix-forankring«: en stiv, rund horisontal stang med en diameter på 6 mm, der stikker ud fra køretøjets eller sædets konstruktion til fastgørelse og fastholdelse af en Isofix-barnefastholdelsesanordning ved hjælp af Isofix-beslag.

2.34.   Antirotationsanordning

| a) | En antirotationsanordning for en universal Isofix-barnefastholdelsesanordning består af en Isofix-topstrop. |
| --- | --- |

a)

En antirotationsanordning for en universal Isofix-barnefastholdelsesanordning består af en Isofix-topstrop.

| b) | En antirotationsanordning for en semi-universal Isofix-barnefastholdelsesanordning består af en topstrop, køretøjets instrumentbræt eller et støtteben, der skal begrænse fastholdelsesanordningens rotation ved frontalt sammenstød. |
| --- | --- |

b)

En antirotationsanordning for en semi-universal Isofix-barnefastholdelsesanordning består af en topstrop, køretøjets instrumentbræt eller et støtteben, der skal begrænse fastholdelsesanordningens rotation ved frontalt sammenstød.

| c) | For så vidt angår universale og semi-universale Isofix-barnefastholdelsesanordninger udgør køretøjets sæde i sig selv ikke en anti-rotationsanordning. |
| --- | --- |

c)

For så vidt angår universale og semi-universale Isofix-barnefastholdelsesanordninger udgør køretøjets sæde i sig selv ikke en anti-rotationsanordning.

| 2.35. | »Isofix-topstropforankring«: en anordning, der opfylder forskrifterne i regulativ nr. 14, f.eks. en stang, der er placeret i et nærmere bestemt område og er beregnet til fastgørelse af en Isofix-topstropkonnektor og overføre fastholdelseskraften til køretøjets stel. |
| --- | --- |

2.35.

»Isofix-topstropforankring«: en anordning, der opfylder forskrifterne i regulativ nr. 14, f.eks. en stang, der er placeret i et nærmere bestemt område og er beregnet til fastgørelse af en Isofix-topstropkonnektor og overføre fastholdelseskraften til køretøjets stel.

| 2.36. | »Styreanordning«: en anordning der skal hjælpe den person, der monterer Isofix-barnefastholdelsesanordningen, ved fysisk at styre Isofix-beslagene på Isofix-barnefastholdelsesanordningen, så de rettes korrekt ind efter de nedre Isofix-forankringer og lettere går i indgreb med disse. |
| --- | --- |

2.36.

»Styreanordning«: en anordning der skal hjælpe den person, der monterer Isofix-barnefastholdelsesanordningen, ved fysisk at styre Isofix-beslagene på Isofix-barnefastholdelsesanordningen, så de rettes korrekt ind efter de nedre Isofix-forankringer og lettere går i indgreb med disse.

| 2.37. | »Isofix-afmærkning«: mærkning, der fortæller en person, der ønsker at montere en Isofix-barnefastholdelsesanordning, hvor i køretøjet Isofix-positionerne og de enkelte Isofix-forankringssystemer er placeret. |
| --- | --- |

2.37.

»Isofix-afmærkning«: mærkning, der fortæller en person, der ønsker at montere en Isofix-barnefastholdelsesanordning, hvor i køretøjet Isofix-positionerne og de enkelte Isofix-forankringssystemer er placeret.

| 2.38. | »Barnefastholdelsesfikstur«: en fastholdelsesanordning i henhold til en af de syv Isofix-størrelsesklasser defineret i punkt 4 i bilag 17 — tillæg 2, til dette regulativ, og hvis mål er opgivet i figur 1 til figur 7 i nævnte punkt 4. Disse barnefastholdelsesfiksturer bruges i dette regulativ til at bestemme, hvilke størrelsesklasser af Isofix-barnefastholdelsesanordninger, der kan monteres på køretøjets Isofix-positioner. En af barnefastholdelsesfiksturerne, den såkaldte ISO/F2 (B), som beskrives i figur 2 i ovennævnte punkt 4, anvendes også i regulativ nr. 14 til at kontrollere placering af og adgangsmulighederne til eventuelle Isofix-forankringssystemer. |
| --- | --- |

2.38.

»Barnefastholdelsesfikstur«: en fastholdelsesanordning i henhold til en af de syv Isofix-størrelsesklasser defineret i punkt 4 i bilag 17 — tillæg 2, til dette regulativ, og hvis mål er opgivet i figur 1 til figur 7 i nævnte punkt 4. Disse barnefastholdelsesfiksturer bruges i dette regulativ til at bestemme, hvilke størrelsesklasser af Isofix-barnefastholdelsesanordninger, der kan monteres på køretøjets Isofix-positioner. En af barnefastholdelsesfiksturerne, den såkaldte ISO/F2 (B), som beskrives i figur 2 i ovennævnte punkt 4, anvendes også i regulativ nr. 14 til at kontrollere placering af og adgangsmulighederne til eventuelle Isofix-forankringssystemer.

3.   ANSØGNING OM GODKENDELSE

3.1.   Køretøjstype

| 3.1.1. | Ansøgning om typegodkendelse af en køretøjstype med hensyn til sikkerhedsselernes og fastholdelsesanordningernes forankring indgives af fabrikanten af køretøjet eller dennes behørigt godkendte repræsentant. |
| --- | --- |

3.1.1.

Ansøgning om typegodkendelse af en køretøjstype med hensyn til sikkerhedsselernes og fastholdelsesanordningernes forankring indgives af fabrikanten af køretøjet eller dennes behørigt godkendte repræsentant.

| 3.1.2. | Den skal ledsages af de nedenfor nævnte dokumenter i tre eksemplarer og med følgende angivelser: |
| --- | --- |

3.1.2.

Den skal ledsages af de nedenfor nævnte dokumenter i tre eksemplarer og med følgende angivelser:

| 3.1.2.1. | tegninger over hele køretøjets stel i en passende målestok, der angiver sikkerhedsselernes placering, og detailtegninger over sikkerhedsselerne og den steldel, de er forankret til |
| --- | --- |

3.1.2.1.

tegninger over hele køretøjets stel i en passende målestok, der angiver sikkerhedsselernes placering, og detailtegninger over sikkerhedsselerne og den steldel, de er forankret til

| 3.1.2.2. | angivelse af anvendte materialer, der kan have indflydelse på sikkerhedsselernes modstandsdygtighed |
| --- | --- |

3.1.2.2.

angivelse af anvendte materialer, der kan have indflydelse på sikkerhedsselernes modstandsdygtighed

| 3.1.2.3. | teknisk beskrivelse af sikkerhedsselerne |
| --- | --- |

3.1.2.3.

teknisk beskrivelse af sikkerhedsselerne

| 3.1.2.4. | ved sikkerhedsseler fastgjort til sædet: |
| --- | --- |

3.1.2.4.

ved sikkerhedsseler fastgjort til sædet:

| 3.1.2.5. | detaljeret beskrivelse af køretøjets type med hensyn til sædernes udformning, forankringen af sæderne og deres indstillings- og spærreanordninger |
| --- | --- |

3.1.2.5.

detaljeret beskrivelse af køretøjets type med hensyn til sædernes udformning, forankringen af sæderne og deres indstillings- og spærreanordninger

| 3.1.2.6. | tegninger af sæderne, af deres forankring til køretøjet og af deres indstillings- og spærreanordninger, i passende målestok og tilstrækkeligt detaljerede. |
| --- | --- |

3.1.2.6.

tegninger af sæderne, af deres forankring til køretøjet og af deres indstillings- og spærreanordninger, i passende målestok og tilstrækkeligt detaljerede.

| 3.1.3. | Fabrikanten skal til prøveanstalten stille til rådighed enten et køretøj, der er repræsentativt for den type, der skal godkendes, eller de dele af køretøjet, der af den prøveanstalt, der foretager godkendelsesprøvningerne, betragtes som væsentlige for prøvning af sikkerhedsselerne. |
| --- | --- |

3.1.3.

Fabrikanten skal til prøveanstalten stille til rådighed enten et køretøj, der er repræsentativt for den type, der skal godkendes, eller de dele af køretøjet, der af den prøveanstalt, der foretager godkendelsesprøvningerne, betragtes som væsentlige for prøvning af sikkerhedsselerne.

3.2.   Type af sikkerhedsseler

| 3.2.1. | Begæring om udstedelse af typegodkendelse for en type sikkerhedsseler indgives af indehaveren af varemærket eller af dennes befuldmægtigede. For så vidt angår fastholdelsesanordninger indgives begæringen om udstedelse af typegodkendelse for en type fastholdelsesanordninger af indehaveren af varemærket eller dennes befuldmægtigede eller af fabrikanten af det køretøj, hvortil den skal anvendes, eller dennes befuldmægtigede. |
| --- | --- |

3.2.1.

Begæring om udstedelse af typegodkendelse for en type sikkerhedsseler indgives af indehaveren af varemærket eller af dennes befuldmægtigede. For så vidt angår fastholdelsesanordninger indgives begæringen om udstedelse af typegodkendelse for en type fastholdelsesanordninger af indehaveren af varemærket eller dennes befuldmægtigede eller af fabrikanten af det køretøj, hvortil den skal anvendes, eller dennes befuldmægtigede.

| 3.2.2. | Med begæringen skal følge: |
| --- | --- |

3.2.2.

Med begæringen skal følge:

| 3.2.2.1. | en detaljeret teknisk beskrivelse af seletypen med oplysninger om gjordene og de stive dele, ledsaget af tegninger af sættets dele; tegningerne angiver det sted, hvor typegodkendelsesmærket og de(t) supplerende symbol(er) skal anbringes i forhold til godkendelsesmærket. I beskrivelsen skal opgives farven på det eksemplar, der forelægges til godkendelse, samt hvilke(n) køretøjstype(r), denne seletype er beregnet til. For så vidt angår retraktorer medleveres monteringsvejledningen for føleren, og for selestrammeranordninger eller -systemer medleveres en fuldstændig teknisk beskrivelse af konstruktionen og funktionen, herunder føleren, hvis en sådan forefindes, med en beskrivelse af aktiveringsmetoden og alle nødvendige metoder til at undgå, at den aktiveres uforvarende. For så vidt angår fastholdelsesanordninger skal beskrivelsen omfatte: tegninger af køretøjets stel og sædernes konstruktion, justeringsanordninger og befæstigelsesbeslag, som tilstrækkelig detaljeret angiver placeringen af sædernes og selernes befæstigelse og forstærkninger; specifikation af anvendte materialer, der kan have indflydelse på modstandsdygtigheden af sæders og selers forankringer; en teknisk beskrivelse af forankringspunkter for sæder og seler; en teknisk beskrivelse af forankringspunkter for sæder og seler. Hvis selen er beregnet til fastgørelse til køretøjets stel gennem en anordning til højdejustering af selen, angives det i den tekniske beskrivelse, hvorvidt denne anordning betragtes som en del af selen |
| --- | --- |

3.2.2.1.

en detaljeret teknisk beskrivelse af seletypen med oplysninger om gjordene og de stive dele, ledsaget af tegninger af sættets dele; tegningerne angiver det sted, hvor typegodkendelsesmærket og de(t) supplerende symbol(er) skal anbringes i forhold til godkendelsesmærket. I beskrivelsen skal opgives farven på det eksemplar, der forelægges til godkendelse, samt hvilke(n) køretøjstype(r), denne seletype er beregnet til. For så vidt angår retraktorer medleveres monteringsvejledningen for føleren, og for selestrammeranordninger eller -systemer medleveres en fuldstændig teknisk beskrivelse af konstruktionen og funktionen, herunder føleren, hvis en sådan forefindes, med en beskrivelse af aktiveringsmetoden og alle nødvendige metoder til at undgå, at den aktiveres uforvarende. For så vidt angår fastholdelsesanordninger skal beskrivelsen omfatte: tegninger af køretøjets stel og sædernes konstruktion, justeringsanordninger og befæstigelsesbeslag, som tilstrækkelig detaljeret angiver placeringen af sædernes og selernes befæstigelse og forstærkninger; specifikation af anvendte materialer, der kan have indflydelse på modstandsdygtigheden af sæders og selers forankringer; en teknisk beskrivelse af forankringspunkter for sæder og seler; en teknisk beskrivelse af forankringspunkter for sæder og seler. Hvis selen er beregnet til fastgørelse til køretøjets stel gennem en anordning til højdejustering af selen, angives det i den tekniske beskrivelse, hvorvidt denne anordning betragtes som en del af selen

| 3.2.2.2. | seks prøver af seletypen, heraf en til referenceformål |
| --- | --- |

3.2.2.2.

seks prøver af seletypen, heraf en til referenceformål

| 3.2.2.3. | 10 meter af hver type gjord, der er anvendt i selen. |
| --- | --- |

3.2.2.3.

10 meter af hver type gjord, der er anvendt i selen.

| 3.2.2.4. | Den tekniske tjeneste, der udfører prøverne med henblik på typegodkendelse, kan udbede sig flere prøver. |
| --- | --- |

3.2.2.4.

Den tekniske tjeneste, der udfører prøverne med henblik på typegodkendelse, kan udbede sig flere prøver.

| 3.2.3. | For så vidt angår fastholdelsesanordninger, skal ansøgeren til den tekniske tjeneste, der foretager prøvningerne til typegodkendelse, levere to prøveeksemplarer, der kan omfatte to af de i punkt 3.2.2.2 og 3.2.2.3 nævnte prøveeksemplarer, samt efter eget valg enten et køretøj, der er repræsentativt for den type, der skal godkendes, eller de dele af køretøjet, som den tekniske tjeneste betragter som væsentlige for prøvning af fastholdelsesanordningen. |
| --- | --- |

3.2.3.

For så vidt angår fastholdelsesanordninger, skal ansøgeren til den tekniske tjeneste, der foretager prøvningerne til typegodkendelse, levere to prøveeksemplarer, der kan omfatte to af de i punkt 3.2.2.2 og 3.2.2.3 nævnte prøveeksemplarer, samt efter eget valg enten et køretøj, der er repræsentativt for den type, der skal godkendes, eller de dele af køretøjet, som den tekniske tjeneste betragter som væsentlige for prøvning af fastholdelsesanordningen.

4.   PÅSKRIFTER

Prøveeksemplarerne af en seletype eller af en type fastholdelsesanordning, som indgives til typegodkendelse i overensstemmelse med punkt 3.2.2.2, 3.2.2.3 og 3.2.2.4, skal med letlæselige påskrifter, der ikke må kunne slettes, være forsynet med fabrikantens navn, initialer eller firmanavn eller -mærke.

5.   GODKENDELSE

| 5.1. | En attest, svarende til modellen i punkt 5.1.1 eller 5.1.2, skal vedhæftes typegodkendelsesattesten: |
| --- | --- |

5.1.

En attest, svarende til modellen i punkt 5.1.1 eller 5.1.2, skal vedhæftes typegodkendelsesattesten:

| 5.1.1. | bilag 1A for ansøgninger, som omtales i punkt 3.1 |
| --- | --- |

5.1.1.

bilag 1A for ansøgninger, som omtales i punkt 3.1

| 5.1.2. | bilag 1B for ansøgninger, som omtales i punkt 3.2. |
| --- | --- |

5.1.2.

bilag 1B for ansøgninger, som omtales i punkt 3.2.

5.2.   Køretøjstype

| 5.2.1. | Hvis et køretøj, der indstilles til godkendelse i henhold til dette regulativ, opfylder kravene i punkt 8 nedenfor og i bilag 15 og 16 til dette regulativ, skal der udstedes typegodkendelse til denne køretøjstype. |
| --- | --- |

5.2.1.

Hvis et køretøj, der indstilles til godkendelse i henhold til dette regulativ, opfylder kravene i punkt 8 nedenfor og i bilag 15 og 16 til dette regulativ, skal der udstedes typegodkendelse til denne køretøjstype.

| 5.2.2. | Hver af de godkendte typer tildeles et godkendelsesnummer. De to første cifre (i øjeblikket 04) angiver ændringsserien, der omfatter de seneste større tekniske ændringer af regulativet på tidspunktet for udstedelsen af godkendelsen. Samme kontraherende part må ikke tildele en anden køretøjstype samme nummer som angivet i punkt 2.16 ovenfor. |
| --- | --- |

5.2.2.

Hver af de godkendte typer tildeles et godkendelsesnummer. De to første cifre (i øjeblikket 04) angiver ændringsserien, der omfatter de seneste større tekniske ændringer af regulativet på tidspunktet for udstedelsen af godkendelsen. Samme kontraherende part må ikke tildele en anden køretøjstype samme nummer som angivet i punkt 2.16 ovenfor.

| 5.2.3. | Godkendelse, udvidelse, nægtelse eller inddragelse af en godkendelse eller endeligt ophør af produktionen af en køretøjstype i henhold til dette regulativ meddeles de kontraherende parter i overenskomsten af 1958, som anvender dette regulativ, ved hjælp af en meddelelse, der er i overensstemmelse med modellen i bilag 1A til dette regulativ. |
| --- | --- |

5.2.3.

Godkendelse, udvidelse, nægtelse eller inddragelse af en godkendelse eller endeligt ophør af produktionen af en køretøjstype i henhold til dette regulativ meddeles de kontraherende parter i overenskomsten af 1958, som anvender dette regulativ, ved hjælp af en meddelelse, der er i overensstemmelse med modellen i bilag 1A til dette regulativ.

| 5.2.4. | Alle køretøjer, der er i overensstemmelse med køretøjstypen, som godkendes i henhold til dette regulativ, forsynes med en international godkendelsespåskrift, der påsættes på et synligt og lettilgængeligt sted, som er angivet i godkendelsen, og som består af: |
| --- | --- |

5.2.4.

Alle køretøjer, der er i overensstemmelse med køretøjstypen, som godkendes i henhold til dette regulativ, forsynes med en international godkendelsespåskrift, der påsættes på et synligt og lettilgængeligt sted, som er angivet i godkendelsen, og som består af:

| 5.2.4.1. | en cirkel, der omgiver bogstavet »E«, efterfulgt af et entydigt nummer for det land, der har udstedt godkendelsen (3) |
| --- | --- |

5.2.4.1.

en cirkel, der omgiver bogstavet »E«, efterfulgt af et entydigt nummer for det land, der har udstedt godkendelsen (3)

| 5.2.4.2. | nummeret på dette regulativ efterfulgt af bogstavet R, en bindestreg og godkendelsesnummeret til højre for den cirkel, der foreskrives i punkt 5.2.4.1. |
| --- | --- |

5.2.4.2.

nummeret på dette regulativ efterfulgt af bogstavet R, en bindestreg og godkendelsesnummeret til højre for den cirkel, der foreskrives i punkt 5.2.4.1.

| 5.2.5. | Er køretøjet i overensstemmelse med en køretøjstype, som efter et eller flere af regulativerne i bilaget til overenskomsten er godkendt i den stat, som har meddelt godkendelse efter dette regulativ, behøver det i punkt 5.2.4.1 foreskrevne symbol ikke gentages; i så tilfælde skal yderligere godkendelsesnumre og symboler for alle de regulativer, som godkendelsen er udstedt efter i det land, hvor godkendelsen er udstedt i henhold til dette regulativ, placeres i lodrette kolonner til højre for det symbol, der er beskrevet i punkt 5.2.4.1. |
| --- | --- |

5.2.5.

Er køretøjet i overensstemmelse med en køretøjstype, som efter et eller flere af regulativerne i bilaget til overenskomsten er godkendt i den stat, som har meddelt godkendelse efter dette regulativ, behøver det i punkt 5.2.4.1 foreskrevne symbol ikke gentages; i så tilfælde skal yderligere godkendelsesnumre og symboler for alle de regulativer, som godkendelsen er udstedt efter i det land, hvor godkendelsen er udstedt i henhold til dette regulativ, placeres i lodrette kolonner til højre for det symbol, der er beskrevet i punkt 5.2.4.1.

| 5.2.6. | Godkendelsesmærket skal være letlæseligt og må ikke kunne fjernes. |
| --- | --- |

5.2.6.

Godkendelsesmærket skal være letlæseligt og må ikke kunne fjernes.

| 5.2.7. | Godkendelsesmærket anbringes tæt ved eller på selve køretøjets dataplade, som er påsat af fabrikanten. |
| --- | --- |

5.2.7.

Godkendelsesmærket anbringes tæt ved eller på selve køretøjets dataplade, som er påsat af fabrikanten.

5.3.   Type af sikkerhedsseler

| 5.3.1. | Hvis prøverne på en seletype, der indleveres i overensstemmelse med bestemmelserne i punkt 3.2 ovenfor, opfylder kravene i punkt 4, 5.3 og 6 i dette regulativ, skal godkendelsen udstedes. |
| --- | --- |

5.3.1.

Hvis prøverne på en seletype, der indleveres i overensstemmelse med bestemmelserne i punkt 3.2 ovenfor, opfylder kravene i punkt 4, 5.3 og 6 i dette regulativ, skal godkendelsen udstedes.

| 5.3.2. | Hver af de godkendte typer tildeles et godkendelsesnummer. De to første cifre (i øjeblikket 04 svarende til ændringsserie 04, der trådte i kraft den 22. december 1985) angiver serien af de seneste større tekniske ændringer af regulativet på tidspunktet for udstedelsen af godkendelsen. Samme kontraherende part må ikke tildele en anden seletype eller type af fastholdelsesanordning samme nummer. |
| --- | --- |

5.3.2.

Hver af de godkendte typer tildeles et godkendelsesnummer. De to første cifre (i øjeblikket 04 svarende til ændringsserie 04, der trådte i kraft den 22. december 1985) angiver serien af de seneste større tekniske ændringer af regulativet på tidspunktet for udstedelsen af godkendelsen. Samme kontraherende part må ikke tildele en anden seletype eller type af fastholdelsesanordning samme nummer.

| 5.3.3. | Underretning om godkendelse eller udvidelse eller nægtelse af godkendelse af en type af sikkerhedssele eller fastholdelsesanordning i henhold til dette regulativ gives de kontraherende parter i overenskomsten af 1958, som anvender dette regulativ, ved hjælp af en meddelelse, der er i overensstemmelse med modellen i bilag 1B til dette regulativ. |
| --- | --- |

5.3.3.

Underretning om godkendelse eller udvidelse eller nægtelse af godkendelse af en type af sikkerhedssele eller fastholdelsesanordning i henhold til dette regulativ gives de kontraherende parter i overenskomsten af 1958, som anvender dette regulativ, ved hjælp af en meddelelse, der er i overensstemmelse med modellen i bilag 1B til dette regulativ.

| 5.3.4. | Ud over påskrifterne, som kræves i henhold til punkt 4 ovenfor, anføres følgende på et passende sted for alle seler, der er i overensstemmelse med en type, der godkendes under dette regulativ: |
| --- | --- |

5.3.4.

Ud over påskrifterne, som kræves i henhold til punkt 4 ovenfor, anføres følgende på et passende sted for alle seler, der er i overensstemmelse med en type, der godkendes under dette regulativ:

| 5.3.4.1. | et internationalt godkendelsesmærke bestående af: |
| --- | --- |

5.3.4.1.

et internationalt godkendelsesmærke bestående af:

| 5.3.4.1.1. | en cirkel, der omgiver bogstavet »E«, efterfulgt af et entydigt nummer for det land, der har udstedt godkendelsen (4) |
| --- | --- |

5.3.4.1.1.

en cirkel, der omgiver bogstavet »E«, efterfulgt af et entydigt nummer for det land, der har udstedt godkendelsen (4)

| 5.3.4.1.2. | et godkendelsesnummer |
| --- | --- |

5.3.4.1.2.

et godkendelsesnummer

| 5.3.4.2. | følgende supplerende symbol(er): |
| --- | --- |

5.3.4.2.

følgende supplerende symbol(er):

| 5.3.4.2.1. | bogstavet »A« for en trepunktssele, bogstavet »B« for en hoftesele og bogstavet »S« for en særlig seletype |
| --- | --- |

5.3.4.2.1.

bogstavet »A« for en trepunktssele, bogstavet »B« for en hoftesele og bogstavet »S« for en særlig seletype

| 5.3.4.2.2. | symbolerne i punkt 5.3.4.2.1 suppleres med følgende: |
| --- | --- |

5.3.4.2.2.

symbolerne i punkt 5.3.4.2.1 suppleres med følgende:

| 5.3.4.2.2.1. | »e« for en sele med en energiafledende anordning |
| --- | --- |

5.3.4.2.2.1.

»e« for en sele med en energiafledende anordning

| 5.3.4.2.2.2. | bogstavet »r« for en sele med retraktor efterfulgt af symbolet (1, 2, 3, 4 eller 4N) på den anvendte retraktor i overensstemmelse med punkt 2.14 i dette regulativ, og bogstavet »m«, hvis retraktoren er en dobbeltvirkende inerti-retraktor |
| --- | --- |

5.3.4.2.2.2.

bogstavet »r« for en sele med retraktor efterfulgt af symbolet (1, 2, 3, 4 eller 4N) på den anvendte retraktor i overensstemmelse med punkt 2.14 i dette regulativ, og bogstavet »m«, hvis retraktoren er en dobbeltvirkende inerti-retraktor

| 5.3.4.2.2.3. | bogstavet »p« for en sele med selestrammeranordning |
| --- | --- |

5.3.4.2.2.3.

bogstavet »p« for en sele med selestrammeranordning

| 5.3.4.2.2.4. | bogstavet »t« for en sele med retraktor med indbygget slækkeanordning |
| --- | --- |

5.3.4.2.2.4.

bogstavet »t« for en sele med retraktor med indbygget slækkeanordning

| 5.3.4.2.2.5. | Seler med en retraktor af typen 4N forsynes desuden med et symbol bestående af et rektangel, hvor et køretøj i klasse M1 er krydset over, hvilket viser, at denne retraktortype er forbudt i køretøjer i denne klasse. |
| --- | --- |

5.3.4.2.2.5.

Seler med en retraktor af typen 4N forsynes desuden med et symbol bestående af et rektangel, hvor et køretøj i klasse M1 er krydset over, hvilket viser, at denne retraktortype er forbudt i køretøjer i denne klasse.

| 5.3.4.2.2.6. | Hvis sikkerhedsselen er godkendt i henhold til bestemmelserne i punkt 6.4.1.3.3 i dette regulativ, mærkes den med ordet »AIRBAG« i et rektangel. |
| --- | --- |

5.3.4.2.2.6.

Hvis sikkerhedsselen er godkendt i henhold til bestemmelserne i punkt 6.4.1.3.3 i dette regulativ, mærkes den med ordet »AIRBAG« i et rektangel.

| 5.3.4.2.3. | Såfremt selen indgår i en fastholdelsesanordning, anbringes bogstavet »Z« foran symbolerne i punkt 5.3.4.2.1. |
| --- | --- |

5.3.4.2.3.

Såfremt selen indgår i en fastholdelsesanordning, anbringes bogstavet »Z« foran symbolerne i punkt 5.3.4.2.1.

| 5.3.5. | Punkt 2 i bilag 2 til dette regulativ indeholder eksempler på udformning af godkendelsesmærker. |
| --- | --- |

5.3.5.

Punkt 2 i bilag 2 til dette regulativ indeholder eksempler på udformning af godkendelsesmærker.

| 5.3.6. | Angivelserne i punkt 5.3.4 skal enten ved hjælp af en mærkat eller direkte mærkning på selen anbringes let læseligt, og således at de ikke kan udviskes. Mærkaten eller mærkningen skal være modstandsdygtige over for slid. |
| --- | --- |

5.3.6.

Angivelserne i punkt 5.3.4 skal enten ved hjælp af en mærkat eller direkte mærkning på selen anbringes let læseligt, og således at de ikke kan udviskes. Mærkaten eller mærkningen skal være modstandsdygtige over for slid.

| 5.3.7. | Mærkaterne, som omtales i punkt 5.3.6 ovenfor, kan enten udleveres af den myndighed, der har udstedt godkendelsen, eller med samme myndigheds godkendelse, af fabrikanten. |
| --- | --- |

5.3.7.

Mærkaterne, som omtales i punkt 5.3.6 ovenfor, kan enten udleveres af den myndighed, der har udstedt godkendelsen, eller med samme myndigheds godkendelse, af fabrikanten.

6.   SPECIFIKATIONER

6.1.   Almindelige specifikationer

| 6.1.1. | Alle prøver, der indleveres i overensstemmelse med punkt 3.2.2.2, 3.2.2.3 og 3.2.2.4 ovenfor, skal opfylde specifikationerne i punkt 6 i dette regulativ. |
| --- | --- |

6.1.1.

Alle prøver, der indleveres i overensstemmelse med punkt 3.2.2.2, 3.2.2.3 og 3.2.2.4 ovenfor, skal opfylde specifikationerne i punkt 6 i dette regulativ.

| 6.1.2. | Sikkerhedsselen eller fastholdelsesanordningen skal være konstrueret og fremstillet således, at disse, når de er korrekt monteret og korrekt anvendt af brugeren, fungerer effektivt og nedsætter risikoen for kvæstelser i tilfælde af en ulykke. |
| --- | --- |

6.1.2.

Sikkerhedsselen eller fastholdelsesanordningen skal være konstrueret og fremstillet således, at disse, når de er korrekt monteret og korrekt anvendt af brugeren, fungerer effektivt og nedsætter risikoen for kvæstelser i tilfælde af en ulykke.

| 6.1.3. | Sikkerhedsselernes eller fastholdelsesanordningernes gjorde må ikke kunne udsætte bæreren for farer. |
| --- | --- |

6.1.3.

Sikkerhedsselernes eller fastholdelsesanordningernes gjorde må ikke kunne udsætte bæreren for farer.

| 6.1.4. | Brugen af materialer med polyamid 6's egenskaber hvad angår væskeretention er forbudt i alle mekaniske dele, hvor et sådant fænomen kan have negative konsekvenser for deres funktion. |
| --- | --- |

6.1.4.

Brugen af materialer med polyamid 6's egenskaber hvad angår væskeretention er forbudt i alle mekaniske dele, hvor et sådant fænomen kan have negative konsekvenser for deres funktion.

6.2.   Stive dele

6.2.1.   Generelt

| 6.2.1.1. | Sikkerhedsselens stive dele, som lukkebeslag, justeringsanordninger, befæstigelsesbeslag osv., må ikke have skarpe kanter, der kan fremkalde slid eller brud på gjordene ved gnidning. |
| --- | --- |

6.2.1.1.

Sikkerhedsselens stive dele, som lukkebeslag, justeringsanordninger, befæstigelsesbeslag osv., må ikke have skarpe kanter, der kan fremkalde slid eller brud på gjordene ved gnidning.

| 6.2.1.2. | Alle dele af et sæt, der kan udsættes for korrosion, skal være passende korrosionsbeskyttede. Efter korrosionsprøven, som de skal underkastes i henhold til punkt 7.2, må der hverken vise sig forandringer, som kan skade anordningens korrekte funktion, eller tegn på betydelig korrosion, når delene undersøges med det blotte øje af en sagkyndig iagttager. |
| --- | --- |

6.2.1.2.

Alle dele af et sæt, der kan udsættes for korrosion, skal være passende korrosionsbeskyttede. Efter korrosionsprøven, som de skal underkastes i henhold til punkt 7.2, må der hverken vise sig forandringer, som kan skade anordningens korrekte funktion, eller tegn på betydelig korrosion, når delene undersøges med det blotte øje af en sagkyndig iagttager.

| 6.2.1.3. | Stive dele, der skal aflede energi eller underkastes eller videreføre en belastning, må ikke være skrøbelige. |
| --- | --- |

6.2.1.3.

Stive dele, der skal aflede energi eller underkastes eller videreføre en belastning, må ikke være skrøbelige.

| 6.2.1.4. | Sikkerhedsselens stive dele og dele fremstillet af plast skal anbringes og monteres således, at de ved normal brug af et motorkøretøj ikke bliver fastklemt under et sæde, der kan forskydes, eller i døren på dette køretøj. Såfremt en af disse dele ikke er i overensstemmelse med ovennævnte krav, skal den underkastes slagsejhedsprøvning som angivet i punkt 7.5.4 nedenfor. Hvis nogen plastovertræk eller -dæksler efter prøvningen udviser synlige brud, skal hele den pågældende plastdel fjernes, og det skal kontrolleres, hvorvidt de øvrige dele stadig yder samme sikkerhed. Hvis de øvrige dele af sættet fortsat yder sikkerhed, og hvis der ikke konstateres synlige brud, skal det på ny kontrolleres, om sættet opfylder kravene i punkt 6.2.2, 6.2.3 og 6.4. |
| --- | --- |

6.2.1.4.

Sikkerhedsselens stive dele og dele fremstillet af plast skal anbringes og monteres således, at de ved normal brug af et motorkøretøj ikke bliver fastklemt under et sæde, der kan forskydes, eller i døren på dette køretøj. Såfremt en af disse dele ikke er i overensstemmelse med ovennævnte krav, skal den underkastes slagsejhedsprøvning som angivet i punkt 7.5.4 nedenfor. Hvis nogen plastovertræk eller -dæksler efter prøvningen udviser synlige brud, skal hele den pågældende plastdel fjernes, og det skal kontrolleres, hvorvidt de øvrige dele stadig yder samme sikkerhed. Hvis de øvrige dele af sættet fortsat yder sikkerhed, og hvis der ikke konstateres synlige brud, skal det på ny kontrolleres, om sættet opfylder kravene i punkt 6.2.2, 6.2.3 og 6.4.

6.2.2   Lukkebeslag

| 6.2.2.1. | Lukkebeslaget skal være konstrueret således, at ukorrekt anvendelse er udelukket. Dette betyder bl.a., at lukkebeslaget ikke må kunne være låst halvt. Måden, det åbnes på, skal være helt indlysende. De dele af lukkebeslaget, der kan komme i kontakt med bærerens krop, skal omfatte en del på mindst 20 cm2 og mindst 46 mm i bredden målt i et plan, der højst er placeret 2,5 mm fra kontaktfladen. For lukkebeslag til H-seler betragtes sidstnævnte krav som værende opfyldt, hvis lukkebeslagets kontaktflade med bærerens krop ligger mellem 20 og 40 cm2. |
| --- | --- |

6.2.2.1.

Lukkebeslaget skal være konstrueret således, at ukorrekt anvendelse er udelukket. Dette betyder bl.a., at lukkebeslaget ikke må kunne være låst halvt. Måden, det åbnes på, skal være helt indlysende. De dele af lukkebeslaget, der kan komme i kontakt med bærerens krop, skal omfatte en del på mindst 20 cm2 og mindst 46 mm i bredden målt i et plan, der højst er placeret 2,5 mm fra kontaktfladen. For lukkebeslag til H-seler betragtes sidstnævnte krav som værende opfyldt, hvis lukkebeslagets kontaktflade med bærerens krop ligger mellem 20 og 40 cm2.

| 6.2.2.2. | Lukkebeslaget skal forblive lukket, også når det ikke er belastet, uanset køretøjets stilling. Det må ikke kunne åbnes uforvarende, ved et uheld eller ved en belastning på mindre end 1 daN. Lukkebeslaget skal være let at bruge og gribe; når det ikke er under belastning, og når det er udsat for den belastning, der angives i punkt 7.8.2 nedenfor, skal det kunne udløses af bæreren med en enkelt bevægelse med én hånd i én retning; når sættene skal anvendes på de yderste siddepladser foran, undtagen til H-seler, skal lukkebeslaget også kunne lukkes af bæreren med en enkelt bevægelse med én hånd i én retning. Lukkebeslaget skal åbnes ved tryk på en knap eller ved lignende anordning. Overfladen, som skal udsættes for dette tryk, skal have følgende dimensioner med knappen i den faktiske udløserstilling, når denne projiceres over i et plan vinkelret på knappens oprindelige bevægelsesretning: mindst 4,5 cm2 med en mindste bredde på 15 mm for indbyggede anordninger; mindst 2,5 cm2 med en mindste bredde på 10 mm for ikke-indbyggede anordninger. Lukkebeslagets udløsningsoverflade skal være rødt. Ingen anden del af beslaget må have denne farve. |
| --- | --- |

6.2.2.2.

Lukkebeslaget skal forblive lukket, også når det ikke er belastet, uanset køretøjets stilling. Det må ikke kunne åbnes uforvarende, ved et uheld eller ved en belastning på mindre end 1 daN. Lukkebeslaget skal være let at bruge og gribe; når det ikke er under belastning, og når det er udsat for den belastning, der angives i punkt 7.8.2 nedenfor, skal det kunne udløses af bæreren med en enkelt bevægelse med én hånd i én retning; når sættene skal anvendes på de yderste siddepladser foran, undtagen til H-seler, skal lukkebeslaget også kunne lukkes af bæreren med en enkelt bevægelse med én hånd i én retning. Lukkebeslaget skal åbnes ved tryk på en knap eller ved lignende anordning. Overfladen, som skal udsættes for dette tryk, skal have følgende dimensioner med knappen i den faktiske udløserstilling, når denne projiceres over i et plan vinkelret på knappens oprindelige bevægelsesretning: mindst 4,5 cm2 med en mindste bredde på 15 mm for indbyggede anordninger; mindst 2,5 cm2 med en mindste bredde på 10 mm for ikke-indbyggede anordninger. Lukkebeslagets udløsningsoverflade skal være rødt. Ingen anden del af beslaget må have denne farve.

| 6.2.2.3. | Lukkebeslaget skal fungere normalt, når det udsættes for den i punkt 7.5.3 angivne prøvning. |
| --- | --- |

6.2.2.3.

Lukkebeslaget skal fungere normalt, når det udsættes for den i punkt 7.5.3 angivne prøvning.

| 6.2.2.4. | Lukkebeslaget skal kunne modstå gentagen brug og skal åbnes og lukkes 5 000 gange under normale brugsbetingelser, før det underkastes den dynamiske prøvning i punkt 7.7. For lukkebeslag til H-seler kan prøvningen udføres, uden at alle tunger indføres. |
| --- | --- |

6.2.2.4.

Lukkebeslaget skal kunne modstå gentagen brug og skal åbnes og lukkes 5 000 gange under normale brugsbetingelser, før det underkastes den dynamiske prøvning i punkt 7.7. For lukkebeslag til H-seler kan prøvningen udføres, uden at alle tunger indføres.

| 6.2.2.5. | Den til åbning af lukkebeslaget nødvendige kraft under prøvningen i punkt 7.8 må ikke overstige 6 daN. |
| --- | --- |

6.2.2.5.

Den til åbning af lukkebeslaget nødvendige kraft under prøvningen i punkt 7.8 må ikke overstige 6 daN.

| 6.2.2.6. | Lukkebeslaget skal prøves for modstandsdygtighed i henhold til punkt 7.5.1 og i påkommende tilfælde 7.5.5. Det må ikke brydes, deformeres væsentligt eller åbne sig ved den foreskrevne belastning. |
| --- | --- |

6.2.2.6.

Lukkebeslaget skal prøves for modstandsdygtighed i henhold til punkt 7.5.1 og i påkommende tilfælde 7.5.5. Det må ikke brydes, deformeres væsentligt eller åbne sig ved den foreskrevne belastning.

| 6.2.2.7. | For lukkebeslag, der omfatter en fælles komponent for to sæt, skal prøvningerne af modstandsdygtighed og udløsning i punkt 7.7 og 7.8 ligeledes udføres for den del af beslaget i det ene sæt, der skal samles med den modsvarende del af det andet sæt, hvis det er muligt at samle lukkebeslaget på den måde under normal brug. |
| --- | --- |

6.2.2.7.

For lukkebeslag, der omfatter en fælles komponent for to sæt, skal prøvningerne af modstandsdygtighed og udløsning i punkt 7.7 og 7.8 ligeledes udføres for den del af beslaget i det ene sæt, der skal samles med den modsvarende del af det andet sæt, hvis det er muligt at samle lukkebeslaget på den måde under normal brug.

6.2.3.   Justeringsanordning

| 6.2.3.1. | Når bæreren har taget selen på, skal den enten justeres automatisk eller være konstrueret på en sådan måde, at den manuelle justeringsanordning er let tilgængelig for bæreren i siddende stilling og let at anvende. Den skal kunne strammes med én hånd for at tilpasses bærerens størrelse og sædets stilling i køretøjet. |
| --- | --- |

6.2.3.1.

Når bæreren har taget selen på, skal den enten justeres automatisk eller være konstrueret på en sådan måde, at den manuelle justeringsanordning er let tilgængelig for bæreren i siddende stilling og let at anvende. Den skal kunne strammes med én hånd for at tilpasses bærerens størrelse og sædets stilling i køretøjet.

| 6.2.3.2. | To prøveeksemplarer af hver justeringsanordning skal underkastes prøvning i overensstemmelse med punkt 7.3. Gjorden må ikke glide mere end 25 mm i den enkelte justeringsanordning, og den totale målte glidning må ikke overstige 40 mm for samtlige justeringsanordninger. |
| --- | --- |

6.2.3.2.

To prøveeksemplarer af hver justeringsanordning skal underkastes prøvning i overensstemmelse med punkt 7.3. Gjorden må ikke glide mere end 25 mm i den enkelte justeringsanordning, og den totale målte glidning må ikke overstige 40 mm for samtlige justeringsanordninger.

| 6.2.3.3. | Alle justeringsanordninger skal prøves for modstandsdygtighed i overensstemmelse med punkt 7.5.1. De må ikke knække eller løsne sig ved den foreskrevne belastning. |
| --- | --- |

6.2.3.3.

Alle justeringsanordninger skal prøves for modstandsdygtighed i overensstemmelse med punkt 7.5.1. De må ikke knække eller løsne sig ved den foreskrevne belastning.

| 6.2.3.4. | Efter at prøvningen er udført i overensstemmelse med punkt 7.5.6, må den nødvendige kraft til at betjene justeringsanordningen manuelt ikke overstige 5 daN. |
| --- | --- |

6.2.3.4.

Efter at prøvningen er udført i overensstemmelse med punkt 7.5.6, må den nødvendige kraft til at betjene justeringsanordningen manuelt ikke overstige 5 daN.

6.2.4.   Forankringer og anordninger til højdeindstilling af sele

Forankringerne skal prøves for modstandsdygtighed i henhold til punkt 7.5.1 og 7.5.2. De faktiske anordninger til højdeindstilling skal prøves for modstandsdygtighed i overensstemmelse med punkt 7.5.2 i dette regulativ, hvis de ikke er prøvet på køretøjet i henhold til regulativ nr. 14 (i seneste ændrede udgave) vedrørende forankringer af sikkerhedsseler. Disse dele må ikke brydes eller åbne sig ved den foreskrevne belastning.

6.2.5.   Retraktorer

Retraktorer skal prøves og opfylde nedenfor angivne krav til modstandsdygtighed i punkt 7.5.1 og 7.5.2. (Disse krav udelukker retraktorer uden låsemekanisme.)

6.2.5.1.   Retraktorer med manuel udløsning

| 6.2.5.1.1. | Gjorden i en sikkerhedssele med en retraktor med manuel udløsning må ikke bevæge sig mere end 25 mm mellem retraktorens låsestillinger. |
| --- | --- |

6.2.5.1.1.

Gjorden i en sikkerhedssele med en retraktor med manuel udløsning må ikke bevæge sig mere end 25 mm mellem retraktorens låsestillinger.

| 6.2.5.1.2. | Gjorden i en sikkerhedssele skal kunne trækkes ud fra en retraktor med manuel udløsning indtil 6 mm fra sin maksimumslængde, når et træk på mindst 1,4 daN og højst 2,2 daN anvendes på gjorden i den normale udtræksretning. |
| --- | --- |

6.2.5.1.2.

Gjorden i en sikkerhedssele skal kunne trækkes ud fra en retraktor med manuel udløsning indtil 6 mm fra sin maksimumslængde, når et træk på mindst 1,4 daN og højst 2,2 daN anvendes på gjorden i den normale udtræksretning.

| 6.2.5.1.3. | Gjorden skal trækkes ud af retraktoren og rulles op igen 5 000 gange, som beskrevet i punkt 7.6.1. Retraktoren underkastes derefter den i punkt 7.2 anførte korrosionsprøvning og den i punkt 7.6.3 anførte støvprøvning. Derefter skal der kunne gennemføres yderligere 5 000 udtrækninger og oprulninger. Efter ovenstående prøvninger skal retraktoren fungere korrekt og stadig opfylde bestemmelserne i punkt 6.2.5.1.1 og 6.2.5.1.2 ovenfor. |
| --- | --- |

6.2.5.1.3.

Gjorden skal trækkes ud af retraktoren og rulles op igen 5 000 gange, som beskrevet i punkt 7.6.1. Retraktoren underkastes derefter den i punkt 7.2 anførte korrosionsprøvning og den i punkt 7.6.3 anførte støvprøvning. Derefter skal der kunne gennemføres yderligere 5 000 udtrækninger og oprulninger. Efter ovenstående prøvninger skal retraktoren fungere korrekt og stadig opfylde bestemmelserne i punkt 6.2.5.1.1 og 6.2.5.1.2 ovenfor.

6.2.5.2.   Automatiske retraktorer

| 6.2.5.2.1. | Gjorden i en sikkerhedssele med automatisk retraktor må ikke bevæge sig mere end 30 mm mellem retraktorens låsestillinger. Bevæger bæreren sig bagud, skal sikkerhedsselen enten forblive i sin udgangsstilling eller automatisk vende tilbage til denne stilling, når bæreren på ny bevæger sig fremad. |
| --- | --- |

6.2.5.2.1.

Gjorden i en sikkerhedssele med automatisk retraktor må ikke bevæge sig mere end 30 mm mellem retraktorens låsestillinger. Bevæger bæreren sig bagud, skal sikkerhedsselen enten forblive i sin udgangsstilling eller automatisk vende tilbage til denne stilling, når bæreren på ny bevæger sig fremad.

| 6.2.5.2.2. | Såfremt retraktoren er monteret med en hoftesele, må tilbagetrækningskraften på gjorden ikke være under 0,7 daN målt i henhold til punkt 7.6.4 på den frie længde mellem attrappen og retraktoren.
  Såfremt retraktoren udgør en del af en fastholdelsesanordning til den øvre del af torsoen, skal tilbagetrækningskraften på gjorden være mindst 0,1 daN og højst 0,7 daN målt på tilsvarende måde. |
| --- | --- |

6.2.5.2.2.

Såfremt retraktoren er monteret med en hoftesele, må tilbagetrækningskraften på gjorden ikke være under 0,7 daN målt i henhold til punkt 7.6.4 på den frie længde mellem attrappen og retraktoren.

Såfremt retraktoren udgør en del af en fastholdelsesanordning til den øvre del af torsoen, skal tilbagetrækningskraften på gjorden være mindst 0,1 daN og højst 0,7 daN målt på tilsvarende måde.

| 6.2.5.2.3. | Gjorden skal trækkes ud af retraktoren og rulles op igen 5 000 gange, som beskrevet i punkt 7.6.1. Retraktoren underkastes derefter den i punkt 7.2 anførte korrosionsprøvning og derefter den i punkt 7.6.3 anførte støvprøvning. Derefter skal der kunne gennemføres yderligere 5 000 udtrækninger og oprulninger. Efter ovenstående prøvninger skal retraktoren fungere korrekt og stadig opfylde bestemmelserne i punkt 6.2.5.2.1 og 6.2.5.2.2 ovenfor. |
| --- | --- |

6.2.5.2.3.

Gjorden skal trækkes ud af retraktoren og rulles op igen 5 000 gange, som beskrevet i punkt 7.6.1. Retraktoren underkastes derefter den i punkt 7.2 anførte korrosionsprøvning og derefter den i punkt 7.6.3 anførte støvprøvning. Derefter skal der kunne gennemføres yderligere 5 000 udtrækninger og oprulninger. Efter ovenstående prøvninger skal retraktoren fungere korrekt og stadig opfylde bestemmelserne i punkt 6.2.5.2.1 og 6.2.5.2.2 ovenfor.

6.2.5.3.   Inerti-retraktorer

| 6.2.5.3.1. | En inerti-retraktor skal opfylde følgende krav, når den prøves i henhold til forskrifterne i punkt 7.6.2. For enkeltvirkende retraktorer er kun specifikationerne i punkt 2.14.4.1 vedrørende reduktion af køretøjets hastighed gældende. |
| --- | --- |

6.2.5.3.1.

En inerti-retraktor skal opfylde følgende krav, når den prøves i henhold til forskrifterne i punkt 7.6.2. For enkeltvirkende retraktorer er kun specifikationerne i punkt 2.14.4.1 vedrørende reduktion af køretøjets hastighed gældende.

| 6.2.5.3.1.1. | Fastlåsningen skal være sket, når reduktionen af køretøjets hastighed når 0,45 g (5) for type 4 eller 0,85 g for type 4N-retraktorer. |
| --- | --- |

6.2.5.3.1.1.

Fastlåsningen skal være sket, når reduktionen af køretøjets hastighed når 0,45 g (5) for type 4 eller 0,85 g for type 4N-retraktorer.

| 6.2.5.3.1.2. | Den må ikke låse ved accelerationsværdier for gjorden målt i dennes udtrækningsretning på mindre end 0,8 g for type 4 eller mindre end 1,0 g for type 4N-retraktorer. |
| --- | --- |

6.2.5.3.1.2.

Den må ikke låse ved accelerationsværdier for gjorden målt i dennes udtrækningsretning på mindre end 0,8 g for type 4 eller mindre end 1,0 g for type 4N-retraktorer.

| 6.2.5.3.1.3. | Den må ikke låse, når dens føleanordning har en hældning på 12o eller derunder i alle retninger i forhold til den af fabrikanten angivne monteringsretning. |
| --- | --- |

6.2.5.3.1.3.

Den må ikke låse, når dens føleanordning har en hældning på 12o eller derunder i alle retninger i forhold til den af fabrikanten angivne monteringsretning.

| 6.2.5.3.1.4. | Den skal låse, når føleanordningen har en hældning på mere end 27o for type 4- eller 40o for type 4N-retraktorer uanset retning i forhold til den monteringsposition, som angives af fabrikanten. |
| --- | --- |

6.2.5.3.1.4.

Den skal låse, når føleanordningen har en hældning på mere end 27o for type 4- eller 40o for type 4N-retraktorer uanset retning i forhold til den monteringsposition, som angives af fabrikanten.

| 6.2.5.3.1.5. | I tilfælde, hvor aktivering af en retraktor styres af et eksternt signal eller en ekstern strømkilde, skal udformningen sikre, at retraktoren låser automatisk, hvis signalet eller strømkilden får fejlfunktion eller afbrydes. Dette krav behøver imidlertid ikke være opfyldt ved dobbeltvirkende retraktorer, hvis kun en af påvirkningerne styres af et eksternt signal eller en ekstern strømkilde, og hvis fejlfunktion på signalet eller strømkilden meddeles føreren ved visuelle signaler og/eller lydsignaler. |
| --- | --- |

6.2.5.3.1.5.

I tilfælde, hvor aktivering af en retraktor styres af et eksternt signal eller en ekstern strømkilde, skal udformningen sikre, at retraktoren låser automatisk, hvis signalet eller strømkilden får fejlfunktion eller afbrydes. Dette krav behøver imidlertid ikke være opfyldt ved dobbeltvirkende retraktorer, hvis kun en af påvirkningerne styres af et eksternt signal eller en ekstern strømkilde, og hvis fejlfunktion på signalet eller strømkilden meddeles føreren ved visuelle signaler og/eller lydsignaler.

| 6.2.5.3.2. | En dobbeltvirkende inerti-retraktor, der aktiveres af gjorden, skal, når den prøves under de i punkt 7.6.2 angivne vilkår, tilfredsstille ovennævnte krav og skal desuden låse, hvis gjordens acceleration er over eller lig med 2,0 g, idet accelerationen måles i udtrækningsretningen. |
| --- | --- |

6.2.5.3.2.

En dobbeltvirkende inerti-retraktor, der aktiveres af gjorden, skal, når den prøves under de i punkt 7.6.2 angivne vilkår, tilfredsstille ovennævnte krav og skal desuden låse, hvis gjordens acceleration er over eller lig med 2,0 g, idet accelerationen måles i udtrækningsretningen.

| 6.2.5.3.3. | Ved gennemførelsen af de i ovenstående punkt 6.2.5.3.1 og 6.2.5.3.2 omtalte prøvninger, må gjorden ikke bevæge sig mere end 50 mm startende ved den længde, der angives i punkt 7.6.2.1, før retraktoren låser. Ved gennemførelsen af den i ovenstående punkt 6.2.5.3.1.2 omtalte prøvning, må låsningen ikke ske under gjordens 50 mm-bevægelse startende ved den længde, der angives i punkt 7.6.2.1. |
| --- | --- |

6.2.5.3.3.

Ved gennemførelsen af de i ovenstående punkt 6.2.5.3.1 og 6.2.5.3.2 omtalte prøvninger, må gjorden ikke bevæge sig mere end 50 mm startende ved den længde, der angives i punkt 7.6.2.1, før retraktoren låser. Ved gennemførelsen af den i ovenstående punkt 6.2.5.3.1.2 omtalte prøvning, må låsningen ikke ske under gjordens 50 mm-bevægelse startende ved den længde, der angives i punkt 7.6.2.1.

| 6.2.5.3.4. | Såfremt retraktoren er monteret med en hoftesele, må tilbagetrækningskraften på gjorden ikke være under 0,7 daN målt i henhold til punkt 7.6.4 på den frie længde mellem attrappen og retraktoren.
  Såfremt retraktoren udgør en del af en fastholdelsesanordning til den øvre del af torsoen, skal tilbagetrækningskraften på gjorden være mindst 0,1 daN og højst 0,7 daN målt på tilsvarende måde, undtagen for seler med en slækkeanordning, hvor den minimale tilbagetrækningskraft kun kan reduceres til 0,05 daN, når denne anordning er operationel. Såfremt gjorden går igennem en bøjle eller en rulle, skal tilbagetrækningskraften måles på den frie længde mellem attrappen og bøjlen eller trissen.
  Såfremt sættet indeholder en manuel eller automatisk mekanisme, som forhindrer gjorden i at blive trukket helt tilbage, skal denne mekanisme sættes ud af funktion, når disse krav vurderes.
  Hvis sættet indeholder en slækkeanordning, skal tilbagetrækningskraften for gjorden, som beskrives ovenfor, måles med anordningen slået henholdsvis til og fra, når disse krav vurderes, før og efter holdbarhedsprøvningen i henhold til punkt 6.2.5.3.5. |
| --- | --- |

6.2.5.3.4.

Såfremt retraktoren er monteret med en hoftesele, må tilbagetrækningskraften på gjorden ikke være under 0,7 daN målt i henhold til punkt 7.6.4 på den frie længde mellem attrappen og retraktoren.

Såfremt retraktoren udgør en del af en fastholdelsesanordning til den øvre del af torsoen, skal tilbagetrækningskraften på gjorden være mindst 0,1 daN og højst 0,7 daN målt på tilsvarende måde, undtagen for seler med en slækkeanordning, hvor den minimale tilbagetrækningskraft kun kan reduceres til 0,05 daN, når denne anordning er operationel. Såfremt gjorden går igennem en bøjle eller en rulle, skal tilbagetrækningskraften måles på den frie længde mellem attrappen og bøjlen eller trissen.

Såfremt sættet indeholder en manuel eller automatisk mekanisme, som forhindrer gjorden i at blive trukket helt tilbage, skal denne mekanisme sættes ud af funktion, når disse krav vurderes.

Hvis sættet indeholder en slækkeanordning, skal tilbagetrækningskraften for gjorden, som beskrives ovenfor, måles med anordningen slået henholdsvis til og fra, når disse krav vurderes, før og efter holdbarhedsprøvningen i henhold til punkt 6.2.5.3.5.

| 6.2.5.3.5. | Gjorden skal trækkes ud af retraktoren og rulles op igen 40 000 gange, som beskrevet i punkt 7.6.1. Retraktoren underkastes derefter den i punkt 7.2 anførte korrosionsprøvning og derefter den i punkt 7.6.3 anførte støvprøvning. Den skal derefter gennemføre yderligere 5 000 cyklusser uden problemer (45 000 i alt).
  Hvis sættet indeholder en slækkeanordning, skal ovenstående prøvninger fortages med anordningen slået henholdsvis til og fra.
  Efter ovenstående prøvninger skal retraktoren fungere korrekt og stadig opfylde bestemmelserne i punkt 6.2.5.3.1, 6.2.5.3.3 og 6.2.5.3.4 ovenfor. |
| --- | --- |

6.2.5.3.5.

Gjorden skal trækkes ud af retraktoren og rulles op igen 40 000 gange, som beskrevet i punkt 7.6.1. Retraktoren underkastes derefter den i punkt 7.2 anførte korrosionsprøvning og derefter den i punkt 7.6.3 anførte støvprøvning. Den skal derefter gennemføre yderligere 5 000 cyklusser uden problemer (45 000 i alt).

Hvis sættet indeholder en slækkeanordning, skal ovenstående prøvninger fortages med anordningen slået henholdsvis til og fra.

Efter ovenstående prøvninger skal retraktoren fungere korrekt og stadig opfylde bestemmelserne i punkt 6.2.5.3.1, 6.2.5.3.3 og 6.2.5.3.4 ovenfor.

| 6.2.5.4. | Efter holdbarhedsprøvningen i henhold til punkt 6.2.5.3.5 og umiddelbart efter målingen af tilbagetrækningskraften i henhold til punkt 6.2.5.3.4, skal retraktorerne opfylde begge de følgende specifikationer: |
| --- | --- |

6.2.5.4.

Efter holdbarhedsprøvningen i henhold til punkt 6.2.5.3.5 og umiddelbart efter målingen af tilbagetrækningskraften i henhold til punkt 6.2.5.3.4, skal retraktorerne opfylde begge de følgende specifikationer:

| 6.2.5.4.1. | Når retraktorer, undtagen inerti-retraktorer, prøves i henhold til punkt 7.6.4.2, skal de sikre, at gjorden ikke sidder løst i forhold til torsoen, og |
| --- | --- |

6.2.5.4.1.

Når retraktorer, undtagen inerti-retraktorer, prøves i henhold til punkt 7.6.4.2, skal de sikre, at gjorden ikke sidder løst i forhold til torsoen, og

| 6.2.5.4.2. | når lukkebeslaget åbnes for at frigøre tungen, skal retraktoren alene kunne trække gjorden helt tilbage. |
| --- | --- |

6.2.5.4.2.

når lukkebeslaget åbnes for at frigøre tungen, skal retraktoren alene kunne trække gjorden helt tilbage.

6.2.6.   Selestrammer

| 6.2.6.1. | Efter at have gennemgået korrosionsprøvningen i henhold til punkt 7.2, skal selestrammeren (inklusive føleren, som er tilsluttet anordningen med de originale stik, men uden at der passerer spænding gennem dem) fungere normalt. |
| --- | --- |

6.2.6.1.

Efter at have gennemgået korrosionsprøvningen i henhold til punkt 7.2, skal selestrammeren (inklusive føleren, som er tilsluttet anordningen med de originale stik, men uden at der passerer spænding gennem dem) fungere normalt.

| 6.2.6.2. | Det kontrolleres, at uforvarende aktivering af anordningen ikke indebærer risiko for kvæstelser af bæreren. |
| --- | --- |

6.2.6.2.

Det kontrolleres, at uforvarende aktivering af anordningen ikke indebærer risiko for kvæstelser af bæreren.

| 6.2.6.3. | Når der er tale om pyrotekniske selestrammere: |
| --- | --- |

6.2.6.3.

Når der er tale om pyrotekniske selestrammere:

| 6.2.6.3.1. | Efter at have gennemgået behandlingen i henhold til punkt 7.9.2 må selestrammeren ikke være blevet aktiveret af temperaturen, og anordningen skal fungere normalt. |
| --- | --- |

6.2.6.3.1.

Efter at have gennemgået behandlingen i henhold til punkt 7.9.2 må selestrammeren ikke være blevet aktiveret af temperaturen, og anordningen skal fungere normalt.

| 6.2.6.3.2. | Der træffes forholdsregler til at forhindre, at de varme gasser antænder brandbare materialer i nærheden. |
| --- | --- |

6.2.6.3.2.

Der træffes forholdsregler til at forhindre, at de varme gasser antænder brandbare materialer i nærheden.

6.3.   Gjorde

6.3.1.   Generelt

| 6.3.1.1. | Gjordene skal være udformet således, at det tryk, de udøver på bærerens krop, fordeles så jævnt som muligt i hele deres bredde, og således at de selv under belastning ikke snos. De skal være i besiddelse af energiabsorberende og energiafledende egenskaber. Gjordenes kanter skal behandles, og de må ikke blive flossede ved brug. |
| --- | --- |

6.3.1.1.

Gjordene skal være udformet således, at det tryk, de udøver på bærerens krop, fordeles så jævnt som muligt i hele deres bredde, og således at de selv under belastning ikke snos. De skal være i besiddelse af energiabsorberende og energiafledende egenskaber. Gjordenes kanter skal behandles, og de må ikke blive flossede ved brug.

| 6.3.1.2. | Ved en belastning på 980 daN skal gjordens bredde være mindst 46 mm. Denne måling foretages under brudbelastningsprøvningen efter punkt 7.4.2 og uden at standse prøvningsmaskinen. |
| --- | --- |

6.3.1.2.

Ved en belastning på 980 daN skal gjordens bredde være mindst 46 mm. Denne måling foretages under brudbelastningsprøvningen efter punkt 7.4.2 og uden at standse prøvningsmaskinen.

6.3.2.   Modstandsdygtighed efter rumkonditionering

For de to prøver af gjorden, der er konditioneret i overensstemmelse med punkt 7.4.1.1, må brudbelastningen bestemt i overensstemmelse med punkt 7.4.2 ikke være under 1 470 daN. Forskellen mellem brudbelastningerne for de to prøver må ikke være større end 10 % af den højeste målte brudbelastning.

6.3.3.   Modstandsdygtighed efter særlig konditionering

Brudbelastningen for de to prøver af gjorden, der er konditioneret i overensstemmelse med en af bestemmelserne i punkt 7.4.1 (undtagen punkt 7.4.1.1), skal mindst være 75 % af den gennemsnitlige belastning bestemt ved prøvningen efter punkt 6.3.2, dog ikke under 1 470 daN. Prøveanstalten kan undlade en eller flere af disse prøvninger, hvis det anvendte materiales sammensætning eller de til rådighed værende oplysninger gør dem overflødige.

6.4.   Sættet eller fastholdelsesanordningen

6.4.1.   Dynamisk prøvning

| 6.4.1.1. | Sættet eller fastholdelsesanordningen skal underkastes dynamisk prøvning i overensstemmelse med bestemmelserne i punkt 7.7 nedenfor. |
| --- | --- |

6.4.1.1.

Sættet eller fastholdelsesanordningen skal underkastes dynamisk prøvning i overensstemmelse med bestemmelserne i punkt 7.7 nedenfor.

| 6.4.1.2. | Den dynamiske prøvning skal udføres på to sæt, der ikke før har været udsat for belastning, medmindre sættet indgår i en fastholdelsesanordning; i så fald skal den dynamiske prøvning udføres på fastholdelsesanordningerne for en gruppe sæder, som ikke tidligere har været udsat for belastning. Lukkebeslagene til de sæt, der skal prøves, skal opfylde kravene i punkt 6.2.2.4 ovenfor. Såfremt sikkerhedsseler er udstyret med retraktorer, skal disse have været underkastet støvprøvning i henhold til punkt 7.6.3; ved sikkerhedsseler eller fastholdelsesanordninger med selestrammere, der udløses med pyrotekniske midler, skal anordningen have gennemgået den konditionering, der beskrives i punkt 7.9.2. |
| --- | --- |

6.4.1.2.

Den dynamiske prøvning skal udføres på to sæt, der ikke før har været udsat for belastning, medmindre sættet indgår i en fastholdelsesanordning; i så fald skal den dynamiske prøvning udføres på fastholdelsesanordningerne for en gruppe sæder, som ikke tidligere har været udsat for belastning. Lukkebeslagene til de sæt, der skal prøves, skal opfylde kravene i punkt 6.2.2.4 ovenfor. Såfremt sikkerhedsseler er udstyret med retraktorer, skal disse have været underkastet støvprøvning i henhold til punkt 7.6.3; ved sikkerhedsseler eller fastholdelsesanordninger med selestrammere, der udløses med pyrotekniske midler, skal anordningen have gennemgået den konditionering, der beskrives i punkt 7.9.2.

| 6.4.1.2.1. | Sikkerhedsselerne skal have gennemgået korrosionsprøvningen i henhold til punkt 7.2, hvorefter lukkebeslagene skal gennemgå yderligere 500 åbnings- og lukkecyklusser under normale brugsbetingelser. |
| --- | --- |

6.4.1.2.1.

Sikkerhedsselerne skal have gennemgået korrosionsprøvningen i henhold til punkt 7.2, hvorefter lukkebeslagene skal gennemgå yderligere 500 åbnings- og lukkecyklusser under normale brugsbetingelser.

| 6.4.1.2.2. | Sikkerhedsseler med retraktorer skal enten have gennemgået prøvningen, som beskrives i punkt 6.2.5.2 eller i punkt 6.2.5.3. Hvis en retraktor allerede har gennemgået korrosionsprøvningen i overensstemmelse med bestemmelserne i punkt 6.4.1.2.1 ovenfor, behøver denne prøvning ikke gentages. |
| --- | --- |

6.4.1.2.2.

Sikkerhedsseler med retraktorer skal enten have gennemgået prøvningen, som beskrives i punkt 6.2.5.2 eller i punkt 6.2.5.3. Hvis en retraktor allerede har gennemgået korrosionsprøvningen i overensstemmelse med bestemmelserne i punkt 6.4.1.2.1 ovenfor, behøver denne prøvning ikke gentages.

| 6.4.1.2.3. | For en sele, der er beregnet til at blive brugt sammen med en højdejusteringsanordning som defineret i punkt 2.14.6 ovenfor, skal prøvningen udføres med anordningen indstillet til de(n) mest uhensigtsmæssige position(er), som vælges til prøvning af prøveanstalten. Hvis højdejusteringsanordningen udgøres af seleforankringen som godkendt i henhold til bestemmelserne i regulativ nr. 14, kan prøveanstalten vælge at anvende bestemmelserne i punkt 7.7.1 nedenfor efter eget skøn. |
| --- | --- |

6.4.1.2.3.

For en sele, der er beregnet til at blive brugt sammen med en højdejusteringsanordning som defineret i punkt 2.14.6 ovenfor, skal prøvningen udføres med anordningen indstillet til de(n) mest uhensigtsmæssige position(er), som vælges til prøvning af prøveanstalten. Hvis højdejusteringsanordningen udgøres af seleforankringen som godkendt i henhold til bestemmelserne i regulativ nr. 14, kan prøveanstalten vælge at anvende bestemmelserne i punkt 7.7.1 nedenfor efter eget skøn.

| 6.4.1.2.4. | For sikkerhedsseler med selestrammer kan den minimale forskydning, som angives i punkt 6.4.1.3.2, halveres. Ved prøvningen skal selestrammeren være operationel. |
| --- | --- |

6.4.1.2.4.

For sikkerhedsseler med selestrammer kan den minimale forskydning, som angives i punkt 6.4.1.3.2, halveres. Ved prøvningen skal selestrammeren være operationel.

| 6.4.1.2.5. | Sikkerhedsseler med slækkeanordning skal undergå en holdbarhedsprøvning, hvor denne anordning er operationel i henhold til punkt 6.2.5.3.5 før en dynamisk prøvning. Den dynamiske prøvning skal herefter foretages, mens slækkeanordningen er operationel. |
| --- | --- |

6.4.1.2.5.

Sikkerhedsseler med slækkeanordning skal undergå en holdbarhedsprøvning, hvor denne anordning er operationel i henhold til punkt 6.2.5.3.5 før en dynamisk prøvning. Den dynamiske prøvning skal herefter foretages, mens slækkeanordningen er operationel.

| 6.4.1.3. | Under prøvningen skal det sikres, at følgende krav opfyldes: |
| --- | --- |

6.4.1.3.

Under prøvningen skal det sikres, at følgende krav opfyldes:

| 6.4.1.3.1. | Ingen del af et sæt eller en fastholdelsesanordning, der skal sikre fastholdelse af de personer, som befinder sig i køretøjet, må briste, og intet lukkebeslag eller spærreanordning eller forskydningsanordning må lukke sig op, og |
| --- | --- |

6.4.1.3.1.

Ingen del af et sæt eller en fastholdelsesanordning, der skal sikre fastholdelse af de personer, som befinder sig i køretøjet, må briste, og intet lukkebeslag eller spærreanordning eller forskydningsanordning må lukke sig op, og

| 6.4.1.3.2. | for hofteseler skal attrappens stillingsændring fremad i hoftehøjde være mellem 80 og 200 mm. For andre typer sikkerhedsseler skal stillingsændringen fremad være mellem 80 og 200 mm i hoftehøjde og mellem 100 og 300 mm i brysthøjde. For H-seler kan den minimale stillingsændring, som angives ovenfor, halveres. Disse stillingsændringer er stillingsændringer i forhold til målepunkterne, som fremgår af figur 6 i bilag 7 til dette regulativ. |
| --- | --- |

6.4.1.3.2.

for hofteseler skal attrappens stillingsændring fremad i hoftehøjde være mellem 80 og 200 mm. For andre typer sikkerhedsseler skal stillingsændringen fremad være mellem 80 og 200 mm i hoftehøjde og mellem 100 og 300 mm i brysthøjde. For H-seler kan den minimale stillingsændring, som angives ovenfor, halveres. Disse stillingsændringer er stillingsændringer i forhold til målepunkterne, som fremgår af figur 6 i bilag 7 til dette regulativ.

| 6.4.1.3.3. | For sikkerhedsseler beregnet til brug ved de yderste sæder foran, som beskyttes af en airbag foran, kan stillingsændringen for brystets referencepunkt overstige det, der anføres i punkt 6.4.1.3.2 ovenfor, hvis farten ved denne værdi ikke overstiger 24 km/h. |
| --- | --- |

6.4.1.3.3.

For sikkerhedsseler beregnet til brug ved de yderste sæder foran, som beskyttes af en airbag foran, kan stillingsændringen for brystets referencepunkt overstige det, der anføres i punkt 6.4.1.3.2 ovenfor, hvis farten ved denne værdi ikke overstiger 24 km/h.

| 6.4.1.4. | For fastholdelsesanordning: |
| --- | --- |

6.4.1.4.

For fastholdelsesanordning:

| 6.4.1.4.1. | Brystkassens referencepunkt kan udføre en større bevægelse end angivet i punkt 6.4.1.3.2, hvis det ved beregninger eller yderligere prøvninger er godtgjort, at ingen del af overkroppen eller hovedet på den attrap, der anvendes i det dynamiske forsøg, kan støde mod nogen af køretøjets stive dele foran, dog må brystkassen støde mod styreapparatet, hvis dette opfylder kravene i regulativ nr. 12, og hvis berøring finder sted ved en hastighed på højst 24 km/h. Når denne bedømmelse finder sted, skal sædet være i den i punkt 7.7.1.5 nedenfor foreskrevne stilling. |
| --- | --- |

6.4.1.4.1.

Brystkassens referencepunkt kan udføre en større bevægelse end angivet i punkt 6.4.1.3.2, hvis det ved beregninger eller yderligere prøvninger er godtgjort, at ingen del af overkroppen eller hovedet på den attrap, der anvendes i det dynamiske forsøg, kan støde mod nogen af køretøjets stive dele foran, dog må brystkassen støde mod styreapparatet, hvis dette opfylder kravene i regulativ nr. 12, og hvis berøring finder sted ved en hastighed på højst 24 km/h. Når denne bedømmelse finder sted, skal sædet være i den i punkt 7.7.1.5 nedenfor foreskrevne stilling.

| 6.4.1.4.2. | I køretøjer, hvor sådanne anordninger benyttes, skal forskydningsanordningerne og spærreanordningerne, der gør det muligt for alle personer at stige ud af bilen, stadig kunne håndbetjenes efter den dynamiske prøvning. |
| --- | --- |

6.4.1.4.2.

I køretøjer, hvor sådanne anordninger benyttes, skal forskydningsanordningerne og spærreanordningerne, der gør det muligt for alle personer at stige ud af bilen, stadig kunne håndbetjenes efter den dynamiske prøvning.

| 6.4.1.5. | Som en undtagelse kan stillingsændringerne ved fastholdelsesanordninger være større end det angivne i punkt 6.4.1.3.2, hvis den øvre forankring, som er fastgjort til sædet, er omfattet af undtagelsen i regulativ nr. 14, punkt 7.4. |
| --- | --- |

6.4.1.5.

Som en undtagelse kan stillingsændringerne ved fastholdelsesanordninger være større end det angivne i punkt 6.4.1.3.2, hvis den øvre forankring, som er fastgjort til sædet, er omfattet af undtagelsen i regulativ nr. 14, punkt 7.4.

6.4.2.   Modstandsdygtighed efter konditionering ved slid

| 6.4.2.1. | For begge prøver, som konditioneres i henhold til punkt 7.4.1.6 nedenfor, vurderes brudstyrken som foreskrevet i punkt 7.4.2 og 7.5 nedenfor. Den skal være lig med eller over 75 % af den gennemsnitlige brudstyrke, som er konstateret ved prøvning på nye gjorde, og ikke mindre end mininumsbelastningen, som er angivet for den prøvede del. Forskellen mellem brudbelastningerne for de to prøver må ikke være større end 20 % af den højeste målte brudbelastning. For type 1- og type 2-procedurer skal prøvningen af brudstyrken kun udføres på prøver af gjorde (punkt 7.4.2). For type 3-proceduren skal prøvningen af brudstyrken udføres på gjorden i kombination med den relevante metaldel (punkt 7.5). |
| --- | --- |

6.4.2.1.

For begge prøver, som konditioneres i henhold til punkt 7.4.1.6 nedenfor, vurderes brudstyrken som foreskrevet i punkt 7.4.2 og 7.5 nedenfor. Den skal være lig med eller over 75 % af den gennemsnitlige brudstyrke, som er konstateret ved prøvning på nye gjorde, og ikke mindre end mininumsbelastningen, som er angivet for den prøvede del. Forskellen mellem brudbelastningerne for de to prøver må ikke være større end 20 % af den højeste målte brudbelastning. For type 1- og type 2-procedurer skal prøvningen af brudstyrken kun udføres på prøver af gjorde (punkt 7.4.2). For type 3-proceduren skal prøvningen af brudstyrken udføres på gjorden i kombination med den relevante metaldel (punkt 7.5).

| 6.4.2.2. | De dele af sættet, som skal prøves ved konditionering ved slid, angives i nedenstående tabel, og de relevante proceduretyper angives med »x«. Der anvendes en ny prøve til hver procedure. | Procedure 1 | Procedure 2 | Procedure 3 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Befæstigelsesbeslag | — | — | x |
| Bøjle eller trisse | — | x | — |
| Lukkebeslag | — | x | x |
| Indstillingsanordning | x | — | x |
| Dele fastsyet på gjorden | — | — | x |

6.4.2.2.

De dele af sættet, som skal prøves ved konditionering ved slid, angives i nedenstående tabel, og de relevante proceduretyper angives med »x«. Der anvendes en ny prøve til hver procedure.

Procedure 1

Procedure 2

Procedure 3

Befæstigelsesbeslag

—

—

x

Bøjle eller trisse

—

x

—

Lukkebeslag

—

x

x

Indstillingsanordning

x

—

x

Dele fastsyet på gjorden

—

—

x

7.   PRØVNINGER

7.1.   Anvendelsen af de prøveeksemplarer, der indsendes til typegodkendelse af en type sikkerhedssele eller fastholdelsesanordning (se bilag 13 til dette regulativ)

| 7.1.1. | To seler eller fastholdelsesanordninger er nødvendige til inspektion af lukkebeslaget, prøvning af lukkebeslaget ved lav temperatur, eventuelt prøvningen ved lav temperatur, som beskrives i punkt 7.5.4 nedenfor, holdbarhedsprøvning af lukkebeslaget, korrosionsprøvning af selen, prøvning af retraktorens funktion, den dynamiske prøvning og prøvning af lukkebeslagets åbning efter den dynamiske prøvning. En af disse to prøver anvendes til inspektion af sikkerhedsselen eller fastholdelsesanordningen. |
| --- | --- |

7.1.1.

To seler eller fastholdelsesanordninger er nødvendige til inspektion af lukkebeslaget, prøvning af lukkebeslaget ved lav temperatur, eventuelt prøvningen ved lav temperatur, som beskrives i punkt 7.5.4 nedenfor, holdbarhedsprøvning af lukkebeslaget, korrosionsprøvning af selen, prøvning af retraktorens funktion, den dynamiske prøvning og prøvning af lukkebeslagets åbning efter den dynamiske prøvning. En af disse to prøver anvendes til inspektion af sikkerhedsselen eller fastholdelsesanordningen.

| 7.1.2. | En sikkerhedssele eller fastholdelsesanordning skal bruges til inspektion af lukkebeslaget og prøvning af brudstyrken, befæstigelsesbeslag til forankringerne, indstillingsanordninger til sikkerhedsselerne og eventuelt retraktorerne. |
| --- | --- |

7.1.2.

En sikkerhedssele eller fastholdelsesanordning skal bruges til inspektion af lukkebeslaget og prøvning af brudstyrken, befæstigelsesbeslag til forankringerne, indstillingsanordninger til sikkerhedsselerne og eventuelt retraktorerne.

| 7.1.3. | To sæt seler eller fastholdelsesanordninger anvendes til inspektion af lukkebeslaget samt konditionering ved slid og kontrol af glidning. Prøvningen af sikkerhedsselens indstillingsanordning udføres på den ene af disse to prøver. |
| --- | --- |

7.1.3.

To sæt seler eller fastholdelsesanordninger anvendes til inspektion af lukkebeslaget samt konditionering ved slid og kontrol af glidning. Prøvningen af sikkerhedsselens indstillingsanordning udføres på den ene af disse to prøver.

| 7.1.4. | Gjordprøven anvendes til bestemmelse af gjordens brudbelastning. En del af denne prøve skal opbevares, så længe typegodkendelsen gælder. |
| --- | --- |

7.1.4.

Gjordprøven anvendes til bestemmelse af gjordens brudbelastning. En del af denne prøve skal opbevares, så længe typegodkendelsen gælder.

7.2.   Korrosionsprøvning

| 7.2.1. | Et helt sæt anbringes i et prøvningskammer, som beskrevet i bilag 12 til dette regulativ. Hvis der er monteret en retraktor på sættet, skal gjorden trækkes ud i sin fulde længde minus 300 ± 3 mm. Bortset fra korte afbrydelser, der kan vise sig nødvendige, f.eks. til kontrol og supplering af saltopløsningen, skal prøvningen fortsætte uden afbrydelse i 50 timer. |
| --- | --- |

7.2.1.

Et helt sæt anbringes i et prøvningskammer, som beskrevet i bilag 12 til dette regulativ. Hvis der er monteret en retraktor på sættet, skal gjorden trækkes ud i sin fulde længde minus 300 ± 3 mm. Bortset fra korte afbrydelser, der kan vise sig nødvendige, f.eks. til kontrol og supplering af saltopløsningen, skal prøvningen fortsætte uden afbrydelse i 50 timer.

| 7.2.2. | Til slut skal sættet vaskes forsigtigt eller skylles i rent rindende vand ved en temperatur ikke over 38 oC for at fjerne eventuelle saltaflejringer, og derefter lægges det til tørre i stuetemperatur i 24 timer før undersøgelse i henhold til punkt 6.2.1.2 ovenfor. |
| --- | --- |

7.2.2.

Til slut skal sættet vaskes forsigtigt eller skylles i rent rindende vand ved en temperatur ikke over 38 oC for at fjerne eventuelle saltaflejringer, og derefter lægges det til tørre i stuetemperatur i 24 timer før undersøgelse i henhold til punkt 6.2.1.2 ovenfor.

7.3.   Prøvning for glidning (se bilag 11, figur 3, i dette regulativ)

| 7.3.1. | Prøverne, der skal prøves for glidning, opbevares i mindst 24 timer i en atmosfære med en temperatur på 20 ± 5 oC og 65 ± 5 % relativ fugtighed. Prøvningen udføres ved en temperatur mellem 15 og 30 oC. |
| --- | --- |

7.3.1.

Prøverne, der skal prøves for glidning, opbevares i mindst 24 timer i en atmosfære med en temperatur på 20 ± 5 oC og 65 ± 5 % relativ fugtighed. Prøvningen udføres ved en temperatur mellem 15 og 30 oC.

| 7.3.2. | På prøvningsstanden skal det kontrolleres, at den frie ende af justeringsanordningen vender opad eller nedad som i køretøjet. |
| --- | --- |

7.3.2.

På prøvningsstanden skal det kontrolleres, at den frie ende af justeringsanordningen vender opad eller nedad som i køretøjet.

| 7.3.3. | Den nederste ende belastes med 5 daN. Den anden ende skal bevæges frem og tilbage med en amplitude på i alt 300 ± 20 mm (se figur). |
| --- | --- |

7.3.3.

Den nederste ende belastes med 5 daN. Den anden ende skal bevæges frem og tilbage med en amplitude på i alt 300 ± 20 mm (se figur).

| 7.3.4. | Dersom der er en løs ende, som danner en reserve af gjord, må den under ingen omstændigheder fæstnes eller klemmes fast i fastholdelsesanordningen ved den belastede ende. |
| --- | --- |

7.3.4.

Dersom der er en løs ende, som danner en reserve af gjord, må den under ingen omstændigheder fæstnes eller klemmes fast i fastholdelsesanordningen ved den belastede ende.

| 7.3.5. | På prøvningsstanden skal det kontrolleres, at gjordens konkavitet, når den ikke er stram i forhold til justeringsanordningen, vendes i samme retning, som når den er monteret i køretøjet. Prøvningsstandens belastning på 5 daN skal påføres i lodret retning for at undgå, at belastningen svinger, og at gjorden snos. Befæstigelsesanordningen skal fæstnes til belastningen på 5 daN som i køretøjet. |
| --- | --- |

7.3.5.

På prøvningsstanden skal det kontrolleres, at gjordens konkavitet, når den ikke er stram i forhold til justeringsanordningen, vendes i samme retning, som når den er monteret i køretøjet. Prøvningsstandens belastning på 5 daN skal påføres i lodret retning for at undgå, at belastningen svinger, og at gjorden snos. Befæstigelsesanordningen skal fæstnes til belastningen på 5 daN som i køretøjet.

| 7.3.6. | Før den endelige prøvning påbegyndes, foretages 20 cyklusser, for at den selvstrammende anordning kan virke korrekt. |
| --- | --- |

7.3.6.

Før den endelige prøvning påbegyndes, foretages 20 cyklusser, for at den selvstrammende anordning kan virke korrekt.

| 7.3.7. | Der skal gennemføres 1 000 cyklusser ved frekvensen 0,5 pr. sekund med amplitude 300 ± 20 mm. Belastningen på 5 daN påføres kun i et tidsrum, som svarer til den tid, det tager at gennemløbe 100 ± 20 mm pr. halve cyklusser. |
| --- | --- |

7.3.7.

Der skal gennemføres 1 000 cyklusser ved frekvensen 0,5 pr. sekund med amplitude 300 ± 20 mm. Belastningen på 5 daN påføres kun i et tidsrum, som svarer til den tid, det tager at gennemløbe 100 ± 20 mm pr. halve cyklusser.

7.4.   Konditionering af gjorden og brudstyrke (statisk prøvning)

7.4.1.   Konditionering af gjorden før prøvning for brudstyrke

Prøver udskåret af gjorden, som omtales i punkt 3.2.4 ovenfor, konditioneres på følgende måde:

7.4.1.1.   Konditionering med temperatur og hygrometri

Gjorden skal konditioneres i mindst 24 timer i en atmosfære med en temperatur på 20 ± 5 oC og 65 ± 5 % relativ fugtighed. Hvis prøvningen ikke påbegyndes straks efter konditioneringen, anbringes prøven i en hermetisk lukket beholder indtil prøvningens begyndelse. Brudbelastningen skal bestemmes mindre end fem minutter efter, at prøven er taget ud af konditioneringsatmosfæren eller beholderen.

7.4.1.2.   Konditionering med lys

| 7.4.1.2.1. | Bestemmelserne i ISO 105-BO2 (1978) finder anvendelse. Gjorden udsættes for lys, indtil der et fremkommet en ændring af blå standardtype nr. 7, der svarer til grad 4 på gråskalaen. |
| --- | --- |

7.4.1.2.1.

Bestemmelserne i ISO 105-BO2 (1978) finder anvendelse. Gjorden udsættes for lys, indtil der et fremkommet en ændring af blå standardtype nr. 7, der svarer til grad 4 på gråskalaen.

| 7.4.1.2.2. | Efter eksponeringen opbevares gjorden i mindst 24 timer i en atmosfære med en temperatur på 20 ± 5 oC og 65 ± 5 % relativ fugtighed. Hvis prøvningen ikke påbegyndes straks efter konditioneringen, anbringes prøven i en hermetisk lukket beholder indtil prøvningens begyndelse. Brudbelastningen skal bestemmes inden fem minutter efter, at prøven er taget ud af konditioneringsatmosfæren. |
| --- | --- |

7.4.1.2.2.

Efter eksponeringen opbevares gjorden i mindst 24 timer i en atmosfære med en temperatur på 20 ± 5 oC og 65 ± 5 % relativ fugtighed. Hvis prøvningen ikke påbegyndes straks efter konditioneringen, anbringes prøven i en hermetisk lukket beholder indtil prøvningens begyndelse. Brudbelastningen skal bestemmes inden fem minutter efter, at prøven er taget ud af konditioneringsatmosfæren.

7.4.1.3.   Konditionering med kulde

| 7.4.1.3.1. | Gjorden skal opbevares i mindst 24 timer i en atmosfære med en temperatur på 20 ± 5 oC og 65 ± 5 % relativ fugtighed. |
| --- | --- |

7.4.1.3.1.

Gjorden skal opbevares i mindst 24 timer i en atmosfære med en temperatur på 20 ± 5 oC og 65 ± 5 % relativ fugtighed.

| 7.4.1.3.2. | Gjorden anbringes derefter i halvanden time på en plan flade i en lufttemperatur på - 30 ± 5 oC. Derefter foldes prøven, og folden belastes med en vægt på 2 kg, som også er afkølet til - 30 ± 5 oC. Efter endnu 30 minutters belastning ved samme temperatur i fryserummet fjernes vægten, og brudbelastningen bestemmes inden fem minutter efter, at prøven er taget ud af fryserummet. |
| --- | --- |

7.4.1.3.2.

Gjorden anbringes derefter i halvanden time på en plan flade i en lufttemperatur på - 30 ± 5 oC. Derefter foldes prøven, og folden belastes med en vægt på 2 kg, som også er afkølet til - 30 ± 5 oC. Efter endnu 30 minutters belastning ved samme temperatur i fryserummet fjernes vægten, og brudbelastningen bestemmes inden fem minutter efter, at prøven er taget ud af fryserummet.

7.4.1.4.   Konditionering med varme

| 7.4.1.4.1. | Gjorden skal opbevares i tre timer i et varmeskab med en temperatur på 60 ± 5 oC og 65 ± 5 % relativ fugtighed. |
| --- | --- |

7.4.1.4.1.

Gjorden skal opbevares i tre timer i et varmeskab med en temperatur på 60 ± 5 oC og 65 ± 5 % relativ fugtighed.

| 7.4.1.4.2. | Brudbelastningen skal bestemmes inden fem minutter efter, at prøven er taget ud af varmeskabet. |
| --- | --- |

7.4.1.4.2.

Brudbelastningen skal bestemmes inden fem minutter efter, at prøven er taget ud af varmeskabet.

7.4.1.5.   Konditionering med vand

| 7.4.1.5.1. | Gjorden nedsænkes helt i tre timer i destilleret vand med en temperatur på 20 ± 5 oC tilsat en anelse aktiverende stof (befugtningsmiddel). Der kan anvendes alle typer befugtningsmidler, som er velegnede til det pågældende gjordmateriale. |
| --- | --- |

7.4.1.5.1.

Gjorden nedsænkes helt i tre timer i destilleret vand med en temperatur på 20 ± 5 oC tilsat en anelse aktiverende stof (befugtningsmiddel). Der kan anvendes alle typer befugtningsmidler, som er velegnede til det pågældende gjordmateriale.

| 7.4.1.5.2. | Brudbelastningen bestemmes inden 10 minutter efter, at prøvestykket er taget op af vandet. |
| --- | --- |

7.4.1.5.2.

Brudbelastningen bestemmes inden 10 minutter efter, at prøvestykket er taget op af vandet.

7.4.1.6.   Konditionering med slid

| 7.4.1.6.1. | Konditionering med slid udføres på alle enheder, hvor gjorden er i kontakt med en stiv del af selen, med undtagelse af alle indstillingsanordninger, hvor glidningsprøvningen (punkt 7.3) viser, at gjorden glider mindre end halvdelen af den foreskrevne værdi, hvorfor konditionering med slid (punkt 7.4.1.6.4.1) i henhold til procedure 1 ikke vil være påkrævet. Monteringen på prøvningsanordningen skal tilnærmelsesvis svare til den virkelige kontaktflade. |
| --- | --- |

7.4.1.6.1.

Konditionering med slid udføres på alle enheder, hvor gjorden er i kontakt med en stiv del af selen, med undtagelse af alle indstillingsanordninger, hvor glidningsprøvningen (punkt 7.3) viser, at gjorden glider mindre end halvdelen af den foreskrevne værdi, hvorfor konditionering med slid (punkt 7.4.1.6.4.1) i henhold til procedure 1 ikke vil være påkrævet. Monteringen på prøvningsanordningen skal tilnærmelsesvis svare til den virkelige kontaktflade.

| 7.4.1.6.2. | Prøverne skal opbevares i mindst 24 timer i en atmosfære med en temperatur på 20 ± 5 oC og 65 ± 5 % relativ fugtighed. Slidprøvningen udføres ved en omgivende temperatur mellem 15 og 30 oC. |
| --- | --- |

7.4.1.6.2.

Prøverne skal opbevares i mindst 24 timer i en atmosfære med en temperatur på 20 ± 5 oC og 65 ± 5 % relativ fugtighed. Slidprøvningen udføres ved en omgivende temperatur mellem 15 og 30 oC.

| 7.4.1.6.3. | Skemaet angiver de almindelige vilkår for hver slidprocedure. | Belastning
  daN | Frekvens
  Hz | Antal cyklusser | Forskydning
  mm |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Procedure 1 | 2,5 | 0,5 | 5 000 | 300 ± 20 |
| Procedure 2 | 0,5 | 0,5 | 45 000 | 300 ± 20 |
| Procedure 3 (6) | 0 til 5 | 0,5 | 45 000 | — |

7.4.1.6.3.

Skemaet angiver de almindelige vilkår for hver slidprocedure.

Belastning

daN

Frekvens

Hz

Antal cyklusser

Forskydning

mm

Procedure 1

2,5

0,5

5 000

300 ± 20

Procedure 2

0,5

0,5

45 000

300 ± 20

Procedure 3 (6)

0 til 5

0,5

45 000

—

Den forskydning, der angives i femte kolonne i skemaet, er længden af gjordens fremad- og tilbagegående bevægelse.

| 7.4.1.6.4. | Særlige vilkår for konditioneringen |
| --- | --- |

7.4.1.6.4.

Særlige vilkår for konditioneringen

| 7.4.1.6.4.1. | Procedure 1: i tilfælde, hvor gjorden passerer gennem en justeringsanordning
  En stabil, lodret belastning på 2,5 daN opretholdes på gjordens ene ende — den anden ende af gjorden fastgøres til en anordning, der fører gjorden frem og tilbage i vandret plan.
  Justeringsanordningen anbringes på den vandrette gjord, så gjorden konstant er under træk (se bilag 11, figur 1, i dette regulativ). |
| --- | --- |

7.4.1.6.4.1.

Procedure 1: i tilfælde, hvor gjorden passerer gennem en justeringsanordning

En stabil, lodret belastning på 2,5 daN opretholdes på gjordens ene ende — den anden ende af gjorden fastgøres til en anordning, der fører gjorden frem og tilbage i vandret plan.

Justeringsanordningen anbringes på den vandrette gjord, så gjorden konstant er under træk (se bilag 11, figur 1, i dette regulativ).

| 7.4.1.6.4.2. | Procedure 2: i tilfælde, hvor gjorden skifter retning ved at passere gennem en stiv del
  Under denne prøvning fastholdes gjordens hjørner som vist i bilag 11, figur 2, til dette regulativ.
  Den konstante belastning på 0,5 daN opretholdes under prøvningen.
  I tilfælde, hvor gjorden skifter retning mere end en gang ved passagen gennem en stiv del, kan belastningen på 0,5 daN øges for at opnå den foreskrevne bevægelse på 300 mm gennem den pågældende stive del. |
| --- | --- |

7.4.1.6.4.2.

Procedure 2: i tilfælde, hvor gjorden skifter retning ved at passere gennem en stiv del

Under denne prøvning fastholdes gjordens hjørner som vist i bilag 11, figur 2, til dette regulativ.

Den konstante belastning på 0,5 daN opretholdes under prøvningen.

I tilfælde, hvor gjorden skifter retning mere end en gang ved passagen gennem en stiv del, kan belastningen på 0,5 daN øges for at opnå den foreskrevne bevægelse på 300 mm gennem den pågældende stive del.

| 7.4.1.6.4.3. | Procedure 3: i tilfælde, hvor gjorden er fæstnet til et beslag ved syning eller lignende
  Den samlede bevægelse frem og tilbage skal være 300 ± 20 mm, men belastningen på 5 daN skal kun påføres i det tidsrum, der tager at gennemløbe 100 ± 20 mm for hver halve cyklus (se bilag 11, figur 3, i dette regulativ). |
| --- | --- |

7.4.1.6.4.3.

Procedure 3: i tilfælde, hvor gjorden er fæstnet til et beslag ved syning eller lignende

Den samlede bevægelse frem og tilbage skal være 300 ± 20 mm, men belastningen på 5 daN skal kun påføres i det tidsrum, der tager at gennemløbe 100 ± 20 mm for hver halve cyklus (se bilag 11, figur 3, i dette regulativ).

7.4.2.   Bestemmelse af gjordens brudbelastning (statisk prøvning)

| 7.4.2.1. | Prøvningerne skal hver gang foretages på to nye prøver af passende længde, som er konditioneret i overensstemmelse med bestemmelserne i punkt 7.4.1. |
| --- | --- |

7.4.2.1.

Prøvningerne skal hver gang foretages på to nye prøver af passende længde, som er konditioneret i overensstemmelse med bestemmelserne i punkt 7.4.1.

| 7.4.2.2. | Hver af prøverne monteres i indspændingshovedet på en trækprøvningsmaskine. Indspændingshovederne skal være konstrueret således, at brud på gjorden inde i disse eller i nærheden af dem ikke finder sted. Bevægelseshastigheden skal være ca. 100 mm i minuttet. Ved prøvningens begyndelse skal prøvens frie længde mellem indspændingshovederne være 200 mm ± 40 mm. |
| --- | --- |

7.4.2.2.

Hver af prøverne monteres i indspændingshovedet på en trækprøvningsmaskine. Indspændingshovederne skal være konstrueret således, at brud på gjorden inde i disse eller i nærheden af dem ikke finder sted. Bevægelseshastigheden skal være ca. 100 mm i minuttet. Ved prøvningens begyndelse skal prøvens frie længde mellem indspændingshovederne være 200 mm ± 40 mm.

| 7.4.2.3. | Når belastningen når 980 daN, måles gjordens bredde, uden at maskinen standses. |
| --- | --- |

7.4.2.3.

Når belastningen når 980 daN, måles gjordens bredde, uden at maskinen standses.

| 7.4.2.4. | Derefter øges belastningen, indtil gjorden brydes, og brudbelastningen registreres. |
| --- | --- |

7.4.2.4.

Derefter øges belastningen, indtil gjorden brydes, og brudbelastningen registreres.

| 7.4.2.5. | Hvis prøven glider eller brydes i indspændingshovederne eller brydes mindre end 10 mm fra et af disse, skal den pågældende prøvning lades ude af betragtning, og ny prøve prøves. |
| --- | --- |

7.4.2.5.

Hvis prøven glider eller brydes i indspændingshovederne eller brydes mindre end 10 mm fra et af disse, skal den pågældende prøvning lades ude af betragtning, og ny prøve prøves.

7.5.   Prøvning af sættets enkelte dele, heri indbefattet de stive dele

| 7.5.1. | Lukkebeslaget og justeringsanordningen forbindes med trækprøvningsmaskinen ved de dele, som de normalt er fæstnet til, hvorefter belastningen øges indtil 980 daN.
  Ved H-seler skal lukkebeslaget være forbundet med trækprøvningsmaskinen via de gjorde, der er fastgjort til lukkebeslaget, og tungen eller de to tunger, der er anbragt næsten symmetrisk i forhold til lukkebeslagets geometriske centrum. Hvis lukkebeslaget eller justeringsanordningen indgår i et befæstigelsesbeslag eller i den fælles del af en trepunktssele, prøves det pågældende lukkebeslag eller justeringsanordningen sammen med befæstigelsesbeslaget i overensstemmelse med punkt 7.5.2 nedenfor, undtagen ved retraktorer med forbindelsesgjord eller selestyr ved den øvre forankring, når belastningen bliver 980 daN, og længden af gjorden, som fortsat er oprullet på rullen, er den længde, der resulterer af låsning så tæt på et punkt 450 mm fra gjordens afslutning som muligt. |
| --- | --- |

7.5.1.

Lukkebeslaget og justeringsanordningen forbindes med trækprøvningsmaskinen ved de dele, som de normalt er fæstnet til, hvorefter belastningen øges indtil 980 daN.

Ved H-seler skal lukkebeslaget være forbundet med trækprøvningsmaskinen via de gjorde, der er fastgjort til lukkebeslaget, og tungen eller de to tunger, der er anbragt næsten symmetrisk i forhold til lukkebeslagets geometriske centrum. Hvis lukkebeslaget eller justeringsanordningen indgår i et befæstigelsesbeslag eller i den fælles del af en trepunktssele, prøves det pågældende lukkebeslag eller justeringsanordningen sammen med befæstigelsesbeslaget i overensstemmelse med punkt 7.5.2 nedenfor, undtagen ved retraktorer med forbindelsesgjord eller selestyr ved den øvre forankring, når belastningen bliver 980 daN, og længden af gjorden, som fortsat er oprullet på rullen, er den længde, der resulterer af låsning så tæt på et punkt 450 mm fra gjordens afslutning som muligt.

| 7.5.2. | Befæstigelsesbeslagene og eventuelle indstillingsanordninger skal prøves som angivet i punkt 7.5.1, dog skal belastningen være 1 470 daN og påføres med forbehold af bestemmelserne i andet punktum i punkt 7.7.1, og under de mest ugunstige omstændigheder, der kan forekomme, når selen er korrekt monteret i køretøjet. For retraktorer skal prøvningen finde sted, når gjorden er helt udrullet. |
| --- | --- |

7.5.2.

Befæstigelsesbeslagene og eventuelle indstillingsanordninger skal prøves som angivet i punkt 7.5.1, dog skal belastningen være 1 470 daN og påføres med forbehold af bestemmelserne i andet punktum i punkt 7.7.1, og under de mest ugunstige omstændigheder, der kan forekomme, når selen er korrekt monteret i køretøjet. For retraktorer skal prøvningen finde sted, når gjorden er helt udrullet.

| 7.5.3. | To hele prøvesæt anbringes i et fryserum ved en temperatur på - 10 ± 1 oC i to timer. Efter at være taget ud af fryserummet skal lukkebeslagets dele med det samme lukkes manuelt. |
| --- | --- |

7.5.3.

To hele prøvesæt anbringes i et fryserum ved en temperatur på - 10 ± 1 oC i to timer. Efter at være taget ud af fryserummet skal lukkebeslagets dele med det samme lukkes manuelt.

| 7.5.4. | To hele prøvesæt anbringes i et fryserum ved en temperatur på - 10 ± 1 oC i to timer. De beslag og plasticdele, der underkastes prøvningen, anbringes efter tur på en flad stålplade (som er anbragt i fryserummet samtidig med prøvestykkerne); pladen anbringes vandret på en fast blok belastet med mindst 100 kg; inden 30 sekunder efter, at prøverne er taget ud af fryserummet, skal en masse på 18 kg falde ned på prøvesættet fra en højde af 300 mm. Denne masses anslagsflade skal have en hårdhed på mindst 45 HRC og være konveks med en krumningsradius på 10 mm i den tværgående akses plan og en radius på 150 mm i massens længdeakses plan. For den ene af prøverne udføres prøvningen med anslag på langs af gjorden i buens akse, og på den anden prøve udføres prøvningen på tværs af gjorden. |
| --- | --- |

7.5.4.

To hele prøvesæt anbringes i et fryserum ved en temperatur på - 10 ± 1 oC i to timer. De beslag og plasticdele, der underkastes prøvningen, anbringes efter tur på en flad stålplade (som er anbragt i fryserummet samtidig med prøvestykkerne); pladen anbringes vandret på en fast blok belastet med mindst 100 kg; inden 30 sekunder efter, at prøverne er taget ud af fryserummet, skal en masse på 18 kg falde ned på prøvesættet fra en højde af 300 mm. Denne masses anslagsflade skal have en hårdhed på mindst 45 HRC og være konveks med en krumningsradius på 10 mm i den tværgående akses plan og en radius på 150 mm i massens længdeakses plan. For den ene af prøverne udføres prøvningen med anslag på langs af gjorden i buens akse, og på den anden prøve udføres prøvningen på tværs af gjorden.

| 7.5.5. | Lukkebeslag, som har fælles dele for to sikkerhedsseler, udsættes for en belastning, der simulerer normale brugsvilkår i et køretøj, hvor sæderne er indstillet til deres midterstilling. En belastning på 1 470 daN påføres begge selerne samtidig. Belastningen påføres i den i punkt 7.7.1 nedenfor angivne retning. I bilag 10 til dette regulativ findes beskrivelsen af apparaturet til ovennævnte prøvning. |
| --- | --- |

7.5.5.

Lukkebeslag, som har fælles dele for to sikkerhedsseler, udsættes for en belastning, der simulerer normale brugsvilkår i et køretøj, hvor sæderne er indstillet til deres midterstilling. En belastning på 1 470 daN påføres begge selerne samtidig. Belastningen påføres i den i punkt 7.7.1 nedenfor angivne retning. I bilag 10 til dette regulativ findes beskrivelsen af apparaturet til ovennævnte prøvning.

| 7.5.6. | Under prøvning af håndbetjente justeringsanordninger skal gjorden trækkes ud af anordningen på normal måde under hensyntagen til normale brugsvilkår ved en hastighed af ca. 100 mm/s, og maksimumsbelastningen måles med en tolerance på 0,1 daN, efter at de første 25 mm gjord er udtrukket. Gjordens bevægelse gennem justeringsanordningen prøves i begge retninger, og gjorden skal gennemføre 10 cyklusser før målingen. |
| --- | --- |

7.5.6.

Under prøvning af håndbetjente justeringsanordninger skal gjorden trækkes ud af anordningen på normal måde under hensyntagen til normale brugsvilkår ved en hastighed af ca. 100 mm/s, og maksimumsbelastningen måles med en tolerance på 0,1 daN, efter at de første 25 mm gjord er udtrukket. Gjordens bevægelse gennem justeringsanordningen prøves i begge retninger, og gjorden skal gennemføre 10 cyklusser før målingen.

7.6.   Supplerende prøvninger af sikkerhedsseler med retraktorer

7.6.1.   Retraktormekanismens holdbarhed

| 7.6.1.1. | Gjorden udtrækkes og oprulles det foreskrevne antal gange med højst 30 fremad- og tilbagegående bevægelser i minuttet. Ved inerti-retraktorer gives gjorden et ryk, der låser retraktoren ved hver femte bevægelse.
  Samme antal ryk påføres fem forskellige steder på gjorden, henholdsvis når denne er trukket ud til 90 %, 80 %, 75 %, 70 % og 65 % af den del af gjordens samlede længde, der fortsat er oprullet på retraktoren. Er gjorden imidlertid længere end 900 mm, sættes de forannævnte procenttal i forhold til de 900 mm gjord, der kan trækkes ud af retraktoren. |
| --- | --- |

7.6.1.1.

Gjorden udtrækkes og oprulles det foreskrevne antal gange med højst 30 fremad- og tilbagegående bevægelser i minuttet. Ved inerti-retraktorer gives gjorden et ryk, der låser retraktoren ved hver femte bevægelse.

Samme antal ryk påføres fem forskellige steder på gjorden, henholdsvis når denne er trukket ud til 90 %, 80 %, 75 %, 70 % og 65 % af den del af gjordens samlede længde, der fortsat er oprullet på retraktoren. Er gjorden imidlertid længere end 900 mm, sættes de forannævnte procenttal i forhold til de 900 mm gjord, der kan trækkes ud af retraktoren.

| 7.6.1.2. | I bilag 3 til dette regulativ findes beskrivelsen af apparaturet til den i punkt 7.6.1.1 omtalte prøvning. |
| --- | --- |

7.6.1.2.

I bilag 3 til dette regulativ findes beskrivelsen af apparaturet til den i punkt 7.6.1.1 omtalte prøvning.

7.6.2.   Prøvning for låsning af inerti-retraktorer

| 7.6.2.1. | Retraktorens låsefunktion prøves én gang, når gjorden er udrullet til fuld længde minus 300 ± 3 mm. |
| --- | --- |

7.6.2.1.

Retraktorens låsefunktion prøves én gang, når gjorden er udrullet til fuld længde minus 300 ± 3 mm.

| 7.6.2.1.1. | Når låsningen af en inerti-retraktor fremkaldes ved en accelererende bevægelse af gjorden, skal udtrækningen af gjorden ske i den retning, den normalt forekommer, når retraktoren er monteret i et køretøj. |
| --- | --- |

7.6.2.1.1.

Når låsningen af en inerti-retraktor fremkaldes ved en accelererende bevægelse af gjorden, skal udtrækningen af gjorden ske i den retning, den normalt forekommer, når retraktoren er monteret i et køretøj.

| 7.6.2.1.2. | Når retraktorernes følsomhed over for en reduktion af køretøjets hastighed måles, skal udtrækningen ske langs to på hinanden vinkelrette vandrette akser, hvis retraktoren er monteret i et køretøj efter fabrikantens angivelse for den pågældende sikkerhedssele. Når denne position ikke angives, retter prøveanstalten henvendelse til fabrikanten af sikkerhedsselen. En af akserne skal være den, som af den tekniske tjeneste, der foretager prøvningen for typegodkendelse, anses for at fremkalde de dårligst mulige vilkår for låsemekanismens funktion. |
| --- | --- |

7.6.2.1.2.

Når retraktorernes følsomhed over for en reduktion af køretøjets hastighed måles, skal udtrækningen ske langs to på hinanden vinkelrette vandrette akser, hvis retraktoren er monteret i et køretøj efter fabrikantens angivelse for den pågældende sikkerhedssele. Når denne position ikke angives, retter prøveanstalten henvendelse til fabrikanten af sikkerhedsselen. En af akserne skal være den, som af den tekniske tjeneste, der foretager prøvningen for typegodkendelse, anses for at fremkalde de dårligst mulige vilkår for låsemekanismens funktion.

| 7.6.2.2. | I bilag 4 til dette regulativ findes beskrivelsen af apparaturet til den i punkt 7.6.2.1 omtalte prøvning. Udformningen af et sådant afprøvningsapparat skal sikre, at den krævede acceleration forekommer, før gjorden trækkes mere end 5 mm ud af retraktoren, og at tilbagetrækningen sker med en gennemsnitlig accelerationsforøgelse på mindst 25 g/s (7) og maksimalt 150 g/s (7). |
| --- | --- |

7.6.2.2.

I bilag 4 til dette regulativ findes beskrivelsen af apparaturet til den i punkt 7.6.2.1 omtalte prøvning. Udformningen af et sådant afprøvningsapparat skal sikre, at den krævede acceleration forekommer, før gjorden trækkes mere end 5 mm ud af retraktoren, og at tilbagetrækningen sker med en gennemsnitlig accelerationsforøgelse på mindst 25 g/s (7) og maksimalt 150 g/s (7).

| 7.6.2.3. | For at kontrollere overensstemmelse med forskrifterne i punkt 6.2.5.3.1.3 og 6.2.5.3.1.4 monteres retraktoren på en vandret plade, og denne vippes med en hastighed af højst 2o i sekundet, indtil retraktoren låser. Prøvningen gentages i andre retninger for at sikre, at kravene er opfyldt. |
| --- | --- |

7.6.2.3.

For at kontrollere overensstemmelse med forskrifterne i punkt 6.2.5.3.1.3 og 6.2.5.3.1.4 monteres retraktoren på en vandret plade, og denne vippes med en hastighed af højst 2o i sekundet, indtil retraktoren låser. Prøvningen gentages i andre retninger for at sikre, at kravene er opfyldt.

7.6.3.   Modstandsdygtighed imod støv

| 7.6.3.1. | Retraktoren anbringes i et prøvekammer som beskrevet i bilag 5 til dette regulativ. Den monteres med en hældning svarende til monteringen i et køretøj. Prøvningskammeret skal indeholde støv som specificeret i punkt 7.6.3.2 nedenfor. Retraktorens gjord trækkes 500 mm ud og holdes udtrukket således, undtagen efter hver støvblæsning, hvor gjorden rulles op og trækkes ud 10 gange i løbet af 1-2 minutter. I en periode på fem timer blæses støvet hvert tyvende minut i 5 sekunder op mod retraktoren ved hjælp af trykluft, der er tør og fri for olie og fedt, med et overtryk på 5,5 × 105±0,5 × 105 Pa gennem en dyse med en diameter på 1,5±0,1 mm. |
| --- | --- |

7.6.3.1.

Retraktoren anbringes i et prøvekammer som beskrevet i bilag 5 til dette regulativ. Den monteres med en hældning svarende til monteringen i et køretøj. Prøvningskammeret skal indeholde støv som specificeret i punkt 7.6.3.2 nedenfor. Retraktorens gjord trækkes 500 mm ud og holdes udtrukket således, undtagen efter hver støvblæsning, hvor gjorden rulles op og trækkes ud 10 gange i løbet af 1-2 minutter. I en periode på fem timer blæses støvet hvert tyvende minut i 5 sekunder op mod retraktoren ved hjælp af trykluft, der er tør og fri for olie og fedt, med et overtryk på 5,5 × 105±0,5 × 105 Pa gennem en dyse med en diameter på 1,5±0,1 mm.

| 7.6.3.2. | Det støv, der anvendes ved prøvningen i punkt 7.6.3.1 ovenfor, består af omkring 1 kg tørt kvarts. Formalingsgraden skal være som følger:






  a) | 99-100 % sigtegennemgang ved 150 μm maskeåbning og tråddiameter 104 μm |
| --- | --- | --- |

7.6.3.2.

Det støv, der anvendes ved prøvningen i punkt 7.6.3.1 ovenfor, består af omkring 1 kg tørt kvarts. Formalingsgraden skal være som følger:

a)

99-100 % sigtegennemgang ved 150 μm maskeåbning og tråddiameter 104 μm

| b) | 76-86 % sigtegennemgang ved 105 μm maskeåbning og tråddiameter 64 μm |
| --- | --- |

b)

76-86 % sigtegennemgang ved 105 μm maskeåbning og tråddiameter 64 μm

| c) | 60-70 % sigtegennemgang ved 75 μm maskeåbning og tråddiameter 52 μm. |
| --- | --- |

c)

60-70 % sigtegennemgang ved 75 μm maskeåbning og tråddiameter 52 μm.

7.6.4.   Tilbagetrækningskræfter

| 7.6.4.1. | Udtræknings- og oprulningskraft måles på et sæt, som anbringes på den attrap, der benyttes til den dynamiske prøvning efter punkt 7.7. Spændingen i gjorden måles i det punkt, der netop er fri af attrappen (men så nær ved denne som muligt), mens gjorden rulles op med en hastighed på omkring 0,6 m/min. Hvis sættet indeholder en slækkeanordning, skal prøvningen af udtræknings- og oprulningskraft foretages med anordningen slået henholdsvis til og fra. |
| --- | --- |

7.6.4.1.

Udtræknings- og oprulningskraft måles på et sæt, som anbringes på den attrap, der benyttes til den dynamiske prøvning efter punkt 7.7. Spændingen i gjorden måles i det punkt, der netop er fri af attrappen (men så nær ved denne som muligt), mens gjorden rulles op med en hastighed på omkring 0,6 m/min. Hvis sættet indeholder en slækkeanordning, skal prøvningen af udtræknings- og oprulningskraft foretages med anordningen slået henholdsvis til og fra.

| 7.6.4.2. | Før den dynamiske prøvning, der beskrives i punkt 7.7, vippes attrappen, som er anbragt i sædet, og som er iført en bomuldstrøje, fremad, indtil 350 mm af gjorden er trukket ud af retraktoren, og slippes derefter, så den vender tilbage til sin oprindelige position. |
| --- | --- |

7.6.4.2.

Før den dynamiske prøvning, der beskrives i punkt 7.7, vippes attrappen, som er anbragt i sædet, og som er iført en bomuldstrøje, fremad, indtil 350 mm af gjorden er trukket ud af retraktoren, og slippes derefter, så den vender tilbage til sin oprindelige position.

7.7.   Dynamiske prøvninger af sættet eller fastholdelsesanordningen

| 7.7.1. | Sættet anbringes på en prøvevogn udstyret med sæde og de i bilag 6 til dette regulativ angivne forankringer. Såfremt sættet er beregnet til et bestemt køretøj eller til bestemte køretøjstyper, skal afstandene mellem attrappen og forankringerne fastsættes af den tekniske tjeneste, der foretager prøvningerne, i henhold til enten vejledningerne for selens montering eller oplysninger fra køretøjets fabrikant. Hvis selen er udstyret med en anordning til højdeindstilling som defineret i punkt 2.14.6 ovenfor, skal anordningens placering og fastgørelsesmetoderne være de samme som for køretøjet.
  Når den dynamiske prøvning er gennemført i dette tilfælde for en køretøjstype, behøver den ikke gentages for andre køretøjstyper, hvor forankringspunktet befinder sig mindre end 50 mm fra det tilsvarende forankringspunkt for den prøvede sele. Som et alternativ kan fabrikanterne fastsætte hypotetiske forankringspunkter med henblik på prøvningen for at medtage det højst mulige antal forankringspunkter. |
| --- | --- |

7.7.1.

Sættet anbringes på en prøvevogn udstyret med sæde og de i bilag 6 til dette regulativ angivne forankringer. Såfremt sættet er beregnet til et bestemt køretøj eller til bestemte køretøjstyper, skal afstandene mellem attrappen og forankringerne fastsættes af den tekniske tjeneste, der foretager prøvningerne, i henhold til enten vejledningerne for selens montering eller oplysninger fra køretøjets fabrikant. Hvis selen er udstyret med en anordning til højdeindstilling som defineret i punkt 2.14.6 ovenfor, skal anordningens placering og fastgørelsesmetoderne være de samme som for køretøjet.

Når den dynamiske prøvning er gennemført i dette tilfælde for en køretøjstype, behøver den ikke gentages for andre køretøjstyper, hvor forankringspunktet befinder sig mindre end 50 mm fra det tilsvarende forankringspunkt for den prøvede sele. Som et alternativ kan fabrikanterne fastsætte hypotetiske forankringspunkter med henblik på prøvningen for at medtage det højst mulige antal forankringspunkter.

| 7.7.1.1. | Såfremt sættet eller fastholdelsesanordningen indgår i et sæt, for hvilket der kræves typegodkendelse som fastholdelsesanordning, monteres sikkerhedsselen på den del af køretøjets opbygning, det normalt skal monteres på, og denne del fastgøres på prøvevognen som beskrevet i punkt 7.7.1.2 til 7.7.1.6.
  Når sikkerhedsselen eller fastholdelsesanordningen er udstyret med selestrammere, der benytter andre komponenter end dem, der er indbygget i selve sættet, skal sættet monteres på prøvevognen sammen med de nødvendige supplerende komponenter som beskrevet i punkt 7.7.1.2 til 7.7.1.6.
  Når disse anordninger ikke kan monteres på prøvevognen, kan fabrikanten ved en traditionel frontal slagsejhedsprøvning med 50 km/h i overensstemmelse med ISO 3560 (1975) påvise, at anordningen er i overensstemmelse med regulativets krav. |
| --- | --- |

7.7.1.1.

Såfremt sættet eller fastholdelsesanordningen indgår i et sæt, for hvilket der kræves typegodkendelse som fastholdelsesanordning, monteres sikkerhedsselen på den del af køretøjets opbygning, det normalt skal monteres på, og denne del fastgøres på prøvevognen som beskrevet i punkt 7.7.1.2 til 7.7.1.6.

Når sikkerhedsselen eller fastholdelsesanordningen er udstyret med selestrammere, der benytter andre komponenter end dem, der er indbygget i selve sættet, skal sættet monteres på prøvevognen sammen med de nødvendige supplerende komponenter som beskrevet i punkt 7.7.1.2 til 7.7.1.6.

Når disse anordninger ikke kan monteres på prøvevognen, kan fabrikanten ved en traditionel frontal slagsejhedsprøvning med 50 km/h i overensstemmelse med ISO 3560 (1975) påvise, at anordningen er i overensstemmelse med regulativets krav.

| 7.7.1.2. | Metoden, der anvendes til fastholdelse af køretøjet under prøvning, må ikke virke forstærkende på sædernes eller sikkerhedsselernes forankringspunkter eller formindske opbygningens normale deformation. Ingen del af køretøjets forparti må medtages under forsøget, hvis det ved at begrænse attrappens fremadrettede bevægelse, når der ses bort fra fødderne, kunne tænkes at formindske den belastning, der påføres fastholdelsesanordningen under prøvningen. De manglende dele kan erstattes af dele af en tilsvarende modstandsdygtighed på betingelse af, at disse ikke forhindrer attrappens fremadgående bevægelse. |
| --- | --- |

7.7.1.2.

Metoden, der anvendes til fastholdelse af køretøjet under prøvning, må ikke virke forstærkende på sædernes eller sikkerhedsselernes forankringspunkter eller formindske opbygningens normale deformation. Ingen del af køretøjets forparti må medtages under forsøget, hvis det ved at begrænse attrappens fremadrettede bevægelse, når der ses bort fra fødderne, kunne tænkes at formindske den belastning, der påføres fastholdelsesanordningen under prøvningen. De manglende dele kan erstattes af dele af en tilsvarende modstandsdygtighed på betingelse af, at disse ikke forhindrer attrappens fremadgående bevægelse.

| 7.7.1.3. | Et befæstigelsesbeslag anses for tilfredsstillende, såfremt det ikke har nogen indvirkning på en overflade, der dækker hele opbygningens bredde, og såfremt køretøjet eller opbygningen blokeres eller fastgøres fortil i en afstand på mindst 500 mm fra fastholdelsesanordningens forankringspunkt. Bagtil skal opbygningen fastgøres tilstrækkeligt langt fra forankringspunkterne til, at kravene i punkt 7.7.1.2 opfyldes. |
| --- | --- |

7.7.1.3.

Et befæstigelsesbeslag anses for tilfredsstillende, såfremt det ikke har nogen indvirkning på en overflade, der dækker hele opbygningens bredde, og såfremt køretøjet eller opbygningen blokeres eller fastgøres fortil i en afstand på mindst 500 mm fra fastholdelsesanordningens forankringspunkt. Bagtil skal opbygningen fastgøres tilstrækkeligt langt fra forankringspunkterne til, at kravene i punkt 7.7.1.2 opfyldes.

| 7.7.1.4. | Sæderne skal være monteret og anbragt i den kørsels- eller brugsstilling, der af den prøveanstalt, som foretager godkendelsesprøvningerne, anses for at være den ugunstigste med hensyn til modstandsdygtighed, og som er forenelig med monteringen af attrappen i køretøjet. Sædernes stilling skal angives i prøvningsrapporten. Hvis sædet har indstilleligt ryglæn, anbringes dette i overensstemmelse med fabrikantens angivelser; såfremt sådanne ikke findes, fastlåses det således, at den vinkel, det danner med sædet, ligger så nær 25o som muligt for køretøjer i klasse M1 og N1 og så nær 15o som muligt for køretøjer i alle andre klasser. |
| --- | --- |

7.7.1.4.

Sæderne skal være monteret og anbragt i den kørsels- eller brugsstilling, der af den prøveanstalt, som foretager godkendelsesprøvningerne, anses for at være den ugunstigste med hensyn til modstandsdygtighed, og som er forenelig med monteringen af attrappen i køretøjet. Sædernes stilling skal angives i prøvningsrapporten. Hvis sædet har indstilleligt ryglæn, anbringes dette i overensstemmelse med fabrikantens angivelser; såfremt sådanne ikke findes, fastlåses det således, at den vinkel, det danner med sædet, ligger så nær 25o som muligt for køretøjer i klasse M1 og N1 og så nær 15o som muligt for køretøjer i alle andre klasser.

| 7.7.1.5. | Til bedømmelse af kravene i punkt 6.4.1.4.1. skal sædet anbringes i den længst fremskudte kørselsstilling, som attrappens dimensioner tillader. |
| --- | --- |

7.7.1.5.

Til bedømmelse af kravene i punkt 6.4.1.4.1. skal sædet anbringes i den længst fremskudte kørselsstilling, som attrappens dimensioner tillader.

| 7.7.1.6. | Alle forankringer for samme gruppe sæder bør prøves samtidig. |
| --- | --- |

7.7.1.6.

Alle forankringer for samme gruppe sæder bør prøves samtidig.

| 7.7.1.7. | De dynamiske prøvninger af H-selesæt skal udføres uden skridtgjorden, selv om en sådan forefindes. |
| --- | --- |

7.7.1.7.

De dynamiske prøvninger af H-selesæt skal udføres uden skridtgjorden, selv om en sådan forefindes.

| 7.7.2. | Sættet anbringes på følgende måde på den i bilag 7 til dette regulativ beskrevne attrap: Et bræt med en tykkelse på 25 mm anbringes mellem attrappens ryg og sædets ryg. Selen spændes stramt på attrappen. Derefter fjernes brættet, og attrappen anbringes således, at dens ryg er i kontakt med sæderyggen i hele sin længde. Det kontrolleres, at samlingsmetoden for de to dele af lukkebeslaget ikke skaber risiko for mindre pålidelig lukning. |
| --- | --- |

7.7.2.

Sættet anbringes på følgende måde på den i bilag 7 til dette regulativ beskrevne attrap: Et bræt med en tykkelse på 25 mm anbringes mellem attrappens ryg og sædets ryg. Selen spændes stramt på attrappen. Derefter fjernes brættet, og attrappen anbringes således, at dens ryg er i kontakt med sæderyggen i hele sin længde. Det kontrolleres, at samlingsmetoden for de to dele af lukkebeslaget ikke skaber risiko for mindre pålidelig lukning.

| 7.7.3. | De frie ender af gjordene skal være ført gennem justeringsanordningerne i tilstrækkelig længde til at kunne optage glidningen. |
| --- | --- |

7.7.3.

De frie ender af gjordene skal være ført gennem justeringsanordningerne i tilstrækkelig længde til at kunne optage glidningen.

| 7.7.4. | Vognen skubbes derefter fremad, således at dens frie hastighed ved sammenstødet er 50 km/h ± 1 km/h, og således at attrappen forbliver ubevægelig. Vognens standselængde skal være 40 cm ± 5 cm. Vognen skal forblive i vandret stilling under hastighedsreduktionen. Vognens hastighedsreduktion opnås ved at anvende den i bilag 6 til dette regulativ beskrevne anordning eller enhver anden anordning, der giver samme resultat. Apparatet skal være i overensstemmelse med de krav, der angives i bilag 8 til dette regulativ. |
| --- | --- |

7.7.4.

Vognen skubbes derefter fremad, således at dens frie hastighed ved sammenstødet er 50 km/h ± 1 km/h, og således at attrappen forbliver ubevægelig. Vognens standselængde skal være 40 cm ± 5 cm. Vognen skal forblive i vandret stilling under hastighedsreduktionen. Vognens hastighedsreduktion opnås ved at anvende den i bilag 6 til dette regulativ beskrevne anordning eller enhver anden anordning, der giver samme resultat. Apparatet skal være i overensstemmelse med de krav, der angives i bilag 8 til dette regulativ.

| 7.7.5. | Vognens hastighed umiddelbart før anslaget, attrappens maksimale bevægelse fremad og brystets hastighed ved en forskydning af brystet på 300 mm måles. |
| --- | --- |

7.7.5.

Vognens hastighed umiddelbart før anslaget, attrappens maksimale bevægelse fremad og brystets hastighed ved en forskydning af brystet på 300 mm måles.

| 7.7.6. | Efter anslaget skal sættet eller fastholdelsesanordningen og dets beslag undersøges visuelt, uden at lukkebeslaget åbnes, for at afgøre, om der er fejl eller brud. For fastholdelsesanordninger kontrolleres ligeledes efter prøvningen, hvorvidt der kan iagttages varig deformering af de dele af køretøjets opbygning, der er fastgjort til vognen. Hvis sådanne deformeringer iagttages, vil der blive taget hensyn til dem ved udregningen i henhold til punkt 6.4.1.4.1. |
| --- | --- |

7.7.6.

Efter anslaget skal sættet eller fastholdelsesanordningen og dets beslag undersøges visuelt, uden at lukkebeslaget åbnes, for at afgøre, om der er fejl eller brud. For fastholdelsesanordninger kontrolleres ligeledes efter prøvningen, hvorvidt der kan iagttages varig deformering af de dele af køretøjets opbygning, der er fastgjort til vognen. Hvis sådanne deformeringer iagttages, vil der blive taget hensyn til dem ved udregningen i henhold til punkt 6.4.1.4.1.

7.8.   Prøvning af lukkebeslagets åbningsmekanisme

| 7.8.1. | Til denne prøvning anvendes de sæt, der allerede har været underkastet den dynamiske prøvning i henhold til punkt 7.7. |
| --- | --- |

7.8.1.

Til denne prøvning anvendes de sæt, der allerede har været underkastet den dynamiske prøvning i henhold til punkt 7.7.

| 7.8.2. | Sættet afmonteres prøvevognen, uden at lukkebeslaget åbnes. Lukkebeslaget trækbelastes med gjordene fastgjort til den, så alle gjorde udsættes for en kraft på

   daN (hvor n er antallet af gjorde, der er fastgjort til lukkebeslaget, når det er lukket). Hvis lukkebeslaget er forbundet med en stiv del, påføres kraften under hensyntagen til den vinkel, som lukkebeslaget og den stive del dannede under den dynamiske prøvning. Ved en hastighed på 400 ± 20 mm/min. påføres det geometriske centrum for den trykknap, hvormed lukkemekanismen åbnes, en belastning langs en fast akse, der forløber parallelt med knappens oprindelige bevægelsesretning. Under påføringen af den til åbning af lukkebeslaget krævede kraft skal beslaget hvile på et stift underlag. Ovennævnte belastning må ikke overskride den grænse, der angives i punkt 6.2.2.5 ovenfor. Prøvningsapparaturets kontaktflade skal være sfærisk med en radius på 2,5 mm ±0,1 mm. Dets overflade skal være blankpoleret metal. |
| --- | --- |

7.8.2.

Formula

| 7.8.3. | Denne kraft måles, og enhver svaghed ved lukkebeslaget noteres. |
| --- | --- |

7.8.3.

Denne kraft måles, og enhver svaghed ved lukkebeslaget noteres.

| 7.8.4. | Efter prøvningen af lukkebeslagets åbningsmekanisme undersøges alle de dele, der indgår i sættet eller fastholdelsesanordningen, og som har været underkastet prøvningerne i punkt 7.7, og omfanget af skader eller fejl, sættet eller fastholdelsesanordningen er blevet påført under den dynamiske prøvning, opføres i prøvningsrapporten. |
| --- | --- |

7.8.4.

Efter prøvningen af lukkebeslagets åbningsmekanisme undersøges alle de dele, der indgår i sættet eller fastholdelsesanordningen, og som har været underkastet prøvningerne i punkt 7.7, og omfanget af skader eller fejl, sættet eller fastholdelsesanordningen er blevet påført under den dynamiske prøvning, opføres i prøvningsrapporten.

7.9.   Supplerende prøvninger af sikkerhedsseler med selestrammere

7.9.1.   Konditionering

Selestrammeranordningen adskilles fra den sikkerhedssele, der skal prøves, og opbevares i 24 timer ved en temperatur på 60 ± 5 oC. Derefter hæves temperaturen til 100 ± 5 oC i to timer. Dernæst opbevares den i 24 timer ved en temperatur på - 30 ± 5 oC. Når den fjernes fra konditioneringen, opvarmes enheden til stuetemperatur. Har den været adskilt fra sikkerhedsselen, monteres den igen på denne.

7.10.   Prøvningsrapport

| 7.10.1. | Prøvningsrapporten skal indeholde resultatet af de i punkt 7 fastsatte prøvninger, bl.a. prøvevognens hastighed, attrappens maksimale fremadrettede bevægelse, lukkebeslagets anbringelse — hvis dette kan justeres — kraften til åbning af lukkebeslaget samt alle skader eller brud. Er de i bilag 6 til dette regulativ fastsatte forankringer ikke benyttet i overensstemmelse med punkt 7.7.1, skal prøvningsrapporten indeholde en beskrivelse af sættets eller fastholdelsesanordningens montering samt væsentlige vinkler og mål. I prøvningsrapporten beskrives ligeledes alle deformationer eller brud på lukkebeslaget som følge af prøvningen. For fastholdelsesanordninger skal prøvningsrapporten ligeledes angive den måde, hvorpå køretøjets opbygning er fastgjort til prøvevognen, sædernes anbringelse og ryglænenes hældning. Hvis attrappens fremadrettede bevægelse går ud over de i punkt 6.4.1.3.2 angivne værdier, skal prøvningsrapporten angive, hvorvidt kravene i punkt 6.4.1.4.1 er opfyldt. |
| --- | --- |

7.10.1.

Prøvningsrapporten skal indeholde resultatet af de i punkt 7 fastsatte prøvninger, bl.a. prøvevognens hastighed, attrappens maksimale fremadrettede bevægelse, lukkebeslagets anbringelse — hvis dette kan justeres — kraften til åbning af lukkebeslaget samt alle skader eller brud. Er de i bilag 6 til dette regulativ fastsatte forankringer ikke benyttet i overensstemmelse med punkt 7.7.1, skal prøvningsrapporten indeholde en beskrivelse af sættets eller fastholdelsesanordningens montering samt væsentlige vinkler og mål. I prøvningsrapporten beskrives ligeledes alle deformationer eller brud på lukkebeslaget som følge af prøvningen. For fastholdelsesanordninger skal prøvningsrapporten ligeledes angive den måde, hvorpå køretøjets opbygning er fastgjort til prøvevognen, sædernes anbringelse og ryglænenes hældning. Hvis attrappens fremadrettede bevægelse går ud over de i punkt 6.4.1.3.2 angivne værdier, skal prøvningsrapporten angive, hvorvidt kravene i punkt 6.4.1.4.1 er opfyldt.

8.   KRAV VEDRØRENDE MONTERING I KØRETØJET

8.1.   Køretøjernes udstyr

| 8.1.1. | Med undtagelse af foldesæder (som defineret i regulativ nr. 14) og sæder, der udelukkende er beregnet til brug, når køretøjet holder stille, skal sæderne i køretøjer i klasse M og N som defineret i bilag 7 til den konsoliderede resolution (R.E.3) (8) (undtagen køretøjer i klasse M2 og M3, som hører under gruppe I eller II i overensstemmelse med regulativ nr. 36, gruppe A i overensstemmelse med regulativ nr. 52, og gruppe I eller II og A i overensstemmelse med regulativ nr. 107) være udstyret med sikkerhedsseler og fastholdelsesanordninger, der opfylder kravene i dette regulativ. |
| --- | --- |

8.1.1.

Med undtagelse af foldesæder (som defineret i regulativ nr. 14) og sæder, der udelukkende er beregnet til brug, når køretøjet holder stille, skal sæderne i køretøjer i klasse M og N som defineret i bilag 7 til den konsoliderede resolution (R.E.3) (8) (undtagen køretøjer i klasse M2 og M3, som hører under gruppe I eller II i overensstemmelse med regulativ nr. 36, gruppe A i overensstemmelse med regulativ nr. 52, og gruppe I eller II og A i overensstemmelse med regulativ nr. 107) være udstyret med sikkerhedsseler og fastholdelsesanordninger, der opfylder kravene i dette regulativ.

| 8.1.2. | De typer af sikkerhedsseler eller fastholdelsesanordninger til de enkelte sæder, hvor der er krav om montering, er de i bilag 16 anførte (hvor hverken retraktorer uden låsemekanisme (punkt 2.14.1) eller retraktorer med manuel udløsning (punkt 2.14.2) kan anvendes). For alle sæder, hvor hofteseler af type B specificeres i bilag 16, er hofteseler af type Br3 tilladt, undtagen i tilfælde hvor de trækkes så langt tilbage efter normal fastspænding, at det medfører en betydelig nedsættelse af komforten. |
| --- | --- |

8.1.2.

De typer af sikkerhedsseler eller fastholdelsesanordninger til de enkelte sæder, hvor der er krav om montering, er de i bilag 16 anførte (hvor hverken retraktorer uden låsemekanisme (punkt 2.14.1) eller retraktorer med manuel udløsning (punkt 2.14.2) kan anvendes). For alle sæder, hvor hofteseler af type B specificeres i bilag 16, er hofteseler af type Br3 tilladt, undtagen i tilfælde hvor de trækkes så langt tilbage efter normal fastspænding, at det medfører en betydelig nedsættelse af komforten.

| 8.1.2.1. | I køretøjer af klasse N1 vist i bilag 16 og markeret med symbolet Ø tillades imidlertid for ydre siddepladser, som ikke er forsæder, montering af en hoftesele af typen Br4m eller Br4Nm, såfremt der er passage mellem et sæde og køretøjets nærmeste sidevæg, som tjener til at give passagerer adgang til andre dele af køretøjet. Pladsen mellem et sæde og sidevæggen betragtes som en passage, hvis afstanden, når alle døre er lukkede, mellem denne sidevæg og et lodret længdeplan, som går igennem det pågældende sædes midterlinje målt ved R-punktet og vinkelret på køretøjets langsgående midterplan, er mere end 500 mm. |
| --- | --- |

8.1.2.1.

I køretøjer af klasse N1 vist i bilag 16 og markeret med symbolet Ø tillades imidlertid for ydre siddepladser, som ikke er forsæder, montering af en hoftesele af typen Br4m eller Br4Nm, såfremt der er passage mellem et sæde og køretøjets nærmeste sidevæg, som tjener til at give passagerer adgang til andre dele af køretøjet. Pladsen mellem et sæde og sidevæggen betragtes som en passage, hvis afstanden, når alle døre er lukkede, mellem denne sidevæg og et lodret længdeplan, som går igennem det pågældende sædes midterlinje målt ved R-punktet og vinkelret på køretøjets langsgående midterplan, er mere end 500 mm.

| 8.1.3. | Når der ikke er krav om nogen typer af sikkerhedsseler, kan fabrikanten efter eget valg levere en hvilken som helst sikkerhedssele eller fastholdelsesanordning, der er i overensstemmelse med dette regulativ. Sikkerhedsseler af A-typen af de typer, der tillades i henhold til bilag 16, kan leveres som et alternativ til hofteseler for de sæder, for hvilke der specificeres hofteseler i bilag 16. |
| --- | --- |

8.1.3.

Når der ikke er krav om nogen typer af sikkerhedsseler, kan fabrikanten efter eget valg levere en hvilken som helst sikkerhedssele eller fastholdelsesanordning, der er i overensstemmelse med dette regulativ. Sikkerhedsseler af A-typen af de typer, der tillades i henhold til bilag 16, kan leveres som et alternativ til hofteseler for de sæder, for hvilke der specificeres hofteseler i bilag 16.

| 8.1.4. | Ved trepunktsseler forsynet med retraktorer skal mindst én retraktor virke på diagonalgjorden. |
| --- | --- |

8.1.4.

Ved trepunktsseler forsynet med retraktorer skal mindst én retraktor virke på diagonalgjorden.

| 8.1.5. | Undtagen for køretøjer i klasse M1 kan en inerti-retraktor af type 4N (punkt 2.14.5) tillades i stedet for en retraktor af type 4 (punkt 2.14.4), hvor prøveanstalten, der har ansvaret for prøvningen, har accepteret, at det vil være upraktisk at montere en retraktor af type 4 i forbindelse med prøvningen. |
| --- | --- |

8.1.5.

Undtagen for køretøjer i klasse M1 kan en inerti-retraktor af type 4N (punkt 2.14.5) tillades i stedet for en retraktor af type 4 (punkt 2.14.4), hvor prøveanstalten, der har ansvaret for prøvningen, har accepteret, at det vil være upraktisk at montere en retraktor af type 4 i forbindelse med prøvningen.

| 8.1.6. | For ydersædet og midtersædet fortil, som vises i bilag 16, og som er mærket med symbolet *, anses hofteseler af den type, der angives i dette bilag for tilstrækkeligt, når forruden befinder sig uden for referenceområdet, som defineres i bilag 1 til regulativ nr. 21.
  For så vidt angår sikkerhedsseler betragtes forruden som del af referenceområdet, hvis den kan komme i statisk kontakt med prøvningsanordningen efter metoden, der beskrives i bilag 1 til regulativ nr. 21. |
| --- | --- |

8.1.6.

For ydersædet og midtersædet fortil, som vises i bilag 16, og som er mærket med symbolet *, anses hofteseler af den type, der angives i dette bilag for tilstrækkeligt, når forruden befinder sig uden for referenceområdet, som defineres i bilag 1 til regulativ nr. 21.

For så vidt angår sikkerhedsseler betragtes forruden som del af referenceområdet, hvis den kan komme i statisk kontakt med prøvningsanordningen efter metoden, der beskrives i bilag 1 til regulativ nr. 21.

| 8.1.7. | Ved alle siddepositioner i bilag 16, som er mærket med symbolet •, skal trepunktsseler af den i bilag 16 specificerede type stilles til rådighed, medmindre en af følgende betingelser er opfyldt, hvor der kan stilles topunktsseler af en i bilag 16 angivet type til rådighed.: |
| --- | --- |

8.1.7.

Ved alle siddepositioner i bilag 16, som er mærket med symbolet •, skal trepunktsseler af den i bilag 16 specificerede type stilles til rådighed, medmindre en af følgende betingelser er opfyldt, hvor der kan stilles topunktsseler af en i bilag 16 angivet type til rådighed.:

| 8.1.7.1. | Der findes et sæde eller andre køretøjsdele, der er i overensstemmelse med punkt 3.5 i tillæg 1 til regulativ nr. 80, umiddelbart foran, eller |
| --- | --- |

8.1.7.1.

Der findes et sæde eller andre køretøjsdele, der er i overensstemmelse med punkt 3.5 i tillæg 1 til regulativ nr. 80, umiddelbart foran, eller

| 8.1.7.2. | ingen dele af køretøjet befinder sig i referenceområdet, eller kan bevæge sig ind i referenceområdet, når køretøjet er i bevægelse, eller |
| --- | --- |

8.1.7.2.

ingen dele af køretøjet befinder sig i referenceområdet, eller kan bevæge sig ind i referenceområdet, når køretøjet er i bevægelse, eller

| 8.1.7.3. | dele af køretøjet inden for det omtalte referenceområde er i overensstemmelse med kravene til energiabsorption i tillæg 6 til regulativ nr. 80. |
| --- | --- |

8.1.7.3.

dele af køretøjet inden for det omtalte referenceområde er i overensstemmelse med kravene til energiabsorption i tillæg 6 til regulativ nr. 80.

| 8.1.8. | Med undtagelse af situationen i punkt 8.1.9 skal alle passagerpladser, som er udstyret med airbag, forsynes med en advarsel imod brugen af bagudrettede barnefastholdelsesanordninger på den pågældende plads. Advarselsmærket skal være et piktogram, som kan indeholde forklarende tekst, og skal fastgøres varigt og placeres på en sådan måde, at det er klart synligt foran en person, som skal montere en bagudrettet fastholdelsesanordning til børn på det pågældende sæde. Figur 1 viser en mulig udformning af et sådant piktogram. En permanent henvisning skal være synlig hele tiden, hvis advarslen ikke er synlig, når døren er lukket.
  Figur 1



  Farver






  — | Piktogrammet er rødt. |
| --- | --- | --- |

8.1.8.

Med undtagelse af situationen i punkt 8.1.9 skal alle passagerpladser, som er udstyret med airbag, forsynes med en advarsel imod brugen af bagudrettede barnefastholdelsesanordninger på den pågældende plads. Advarselsmærket skal være et piktogram, som kan indeholde forklarende tekst, og skal fastgøres varigt og placeres på en sådan måde, at det er klart synligt foran en person, som skal montere en bagudrettet fastholdelsesanordning til børn på det pågældende sæde. Figur 1 viser en mulig udformning af et sådant piktogram. En permanent henvisning skal være synlig hele tiden, hvis advarslen ikke er synlig, når døren er lukket.

Figur 1

Image

Farver

—

Piktogrammet er rødt.

| — | Sædet, barnesædet og omridset af airbaggen er sorte. |
| --- | --- |

—

Sædet, barnesædet og omridset af airbaggen er sorte.

| — | Ordet »airbag« samt selve airbaggen er hvide. |
| --- | --- |

—

Ordet »airbag« samt selve airbaggen er hvide.

| 8.1.9. | Kravene i punkt 8.1.8 finder ikke anvendelse, hvis køretøjet er udstyret med en anordning, der automatisk registrerer tilstedeværelsen af en bagudrettet fastholdelsesanordning til børn og sikrer, at airbaggen ikke udløses, når en sådan fastholdelsesanordning til børn er monteret. |
| --- | --- |

8.1.9.

Kravene i punkt 8.1.8 finder ikke anvendelse, hvis køretøjet er udstyret med en anordning, der automatisk registrerer tilstedeværelsen af en bagudrettet fastholdelsesanordning til børn og sikrer, at airbaggen ikke udløses, når en sådan fastholdelsesanordning til børn er monteret.

| 8.1.10. | Hvis sæderne kan drejes eller anbringes i andre retninger til brug, når køretøjet står stille, gælder kravene i punkt 8.1.1 kun for de retninger, der er beregnet til normal brug, når køretøjet kører på en vej, i overensstemmelse med dette regulativ. |
| --- | --- |

8.1.10.

Hvis sæderne kan drejes eller anbringes i andre retninger til brug, når køretøjet står stille, gælder kravene i punkt 8.1.1 kun for de retninger, der er beregnet til normal brug, når køretøjet kører på en vej, i overensstemmelse med dette regulativ.

8.2.   Almindelige forskrifter

| 8.2.1. | Sikkerhedsseler, fastholdelsesanordninger og Isofix-barnefastholdelsesanordninger i overensstemmelse med tabel 2 i bilag 17, tillæg 3, skal fæstnes til forankringer, der opfylder bestemmelserne i regulativ nr. 14, bl.a. for så vidt angår krav til udformning, dimensioner, antallet af forankringer og styrke. |
| --- | --- |

8.2.1.

Sikkerhedsseler, fastholdelsesanordninger og Isofix-barnefastholdelsesanordninger i overensstemmelse med tabel 2 i bilag 17, tillæg 3, skal fæstnes til forankringer, der opfylder bestemmelserne i regulativ nr. 14, bl.a. for så vidt angår krav til udformning, dimensioner, antallet af forankringer og styrke.

| 8.2.2. | Sikkerhedsseler, fastholdelsesanordninger, barnefastholdelsesanordninger og Isofix-barnefastholdelsesanordninger, som anbefales af fabrikanten i overensstemmelse med tabel 1 og 2 i bilag 17, tillæg 3, skal være monteret således, at de fungerer tilfredsstillende og formindsker risikoen for kvæstelser i tilfælde af en ulykke. I særdeleshed skal de være monteret således: |
| --- | --- |

8.2.2.

Sikkerhedsseler, fastholdelsesanordninger, barnefastholdelsesanordninger og Isofix-barnefastholdelsesanordninger, som anbefales af fabrikanten i overensstemmelse med tabel 1 og 2 i bilag 17, tillæg 3, skal være monteret således, at de fungerer tilfredsstillende og formindsker risikoen for kvæstelser i tilfælde af en ulykke. I særdeleshed skal de være monteret således:

| 8.2.2.1. | at sikkerhedsselernes eller fastholdelsesanordningernes gjorde ikke kan udsætte bæreren for fare |
| --- | --- |

8.2.2.1.

at sikkerhedsselernes eller fastholdelsesanordningernes gjorde ikke kan udsætte bæreren for fare

| 8.2.2.2. | at risikoen for, at en korrekt anbragt sikkerhedssele glider ned af bærerens skulder, fordi vedkommende bevæger sig fremad, reduceres til et minimum |
| --- | --- |

8.2.2.2.

at risikoen for, at en korrekt anbragt sikkerhedssele glider ned af bærerens skulder, fordi vedkommende bevæger sig fremad, reduceres til et minimum

| 8.2.2.3. | at risikoen for, at gjorden ødelægges ved kontakt med køretøjets stive, fremspringende dele eller sædets stel, barnefastholdelsesanordninger eller Isofix-barnefastholdelsesanordninger, der anbefales af fabrikanten i overensstemmelse med tabel 1 og 2 i bilag 17, tillæg 3, minimeres. |
| --- | --- |

8.2.2.3.

at risikoen for, at gjorden ødelægges ved kontakt med køretøjets stive, fremspringende dele eller sædets stel, barnefastholdelsesanordninger eller Isofix-barnefastholdelsesanordninger, der anbefales af fabrikanten i overensstemmelse med tabel 1 og 2 i bilag 17, tillæg 3, minimeres.

| 8.2.2.4. | Udformningen og monteringen af alle sikkerhedsseler til de enkelte sæder skal være således, at de hurtigt kan tages i brug. Når hele sædet eller selve sædet og/eller sædets ryg kan vippes for at give adgang til den bagerste del af køretøjet eller til vare- eller bagagerummet, skal sikkerhedsselerne til disse sæder, efter at sæderne har været vippet frem og er anbragt i den normale stilling igen, være klar til brug eller let kunne findes frem under eller bag sædet af én person i henhold til vejledningen i køretøjets instruktionsbog, uden at den pågældende person skal have uddannelse eller øvelse. |
| --- | --- |

8.2.2.4.

Udformningen og monteringen af alle sikkerhedsseler til de enkelte sæder skal være således, at de hurtigt kan tages i brug. Når hele sædet eller selve sædet og/eller sædets ryg kan vippes for at give adgang til den bagerste del af køretøjet eller til vare- eller bagagerummet, skal sikkerhedsselerne til disse sæder, efter at sæderne har været vippet frem og er anbragt i den normale stilling igen, være klar til brug eller let kunne findes frem under eller bag sædet af én person i henhold til vejledningen i køretøjets instruktionsbog, uden at den pågældende person skal have uddannelse eller øvelse.

| 8.2.2.5. | Prøveanstalten skal kontrollere følgende, når spændets tunge er indsat i spændet, og der ikke sidder en person i sædet: |
| --- | --- |

8.2.2.5.

Prøveanstalten skal kontrollere følgende, når spændets tunge er indsat i spændet, og der ikke sidder en person i sædet:

| 8.2.2.5.1. | at den løse del af selen ikke kan forhindre korrekt montering af barnefastholdelsesanordninger, som anbefales af fabrikanten, og |
| --- | --- |

8.2.2.5.1.

at den løse del af selen ikke kan forhindre korrekt montering af barnefastholdelsesanordninger, som anbefales af fabrikanten, og

| 8.2.2.5.2. | at der for trepunktsseler kan skabes et træk på mindst 50 N i selens hoftesektion ved et eksternt træk i selens diagonale del. |
| --- | --- |

8.2.2.5.2.

at der for trepunktsseler kan skabes et træk på mindst 50 N i selens hoftesektion ved et eksternt træk i selens diagonale del.

8.3.   Særlige forskrifter for de stive dele, der indgår i sikkerhedsselerne eller fastholdelsesanordningerne

| 8.3.1. | Stive dele som lukkebeslag, justeringsanordninger, befæstigelsesbeslag osv., må ikke forøge risikoen for kvæstelser på bæreren eller andre personer i køretøjet i tilfælde af en ulykke. |
| --- | --- |

8.3.1.

Stive dele som lukkebeslag, justeringsanordninger, befæstigelsesbeslag osv., må ikke forøge risikoen for kvæstelser på bæreren eller andre personer i køretøjet i tilfælde af en ulykke.

| 8.3.2. | Lukkebeslagets åbningsmekanisme skal være synlig og let tilgængelig for bæreren og må ikke kunne åbnes ved uagtsomhed eller uforsætligt. Lukkebeslaget skal være anbragt således, at det er let tilgængeligt for en tredjemand, som skal kunne løsne bæreren i tilfælde af fare.
  Lukkebeslaget skal monteres således, at det kan lukkes op af bæreren, både når det er ubelastet, og når det er belastet med dennes vægt, med en enkelt bevægelse i én enkelt retning og med den ene eller den anden hånd.
  For sikkerhedsseler eller fastholdelsesanordninger ved de forreste sidesæder, undtagen hvis der er tale om H-seler, skal lukkebeslaget også kunne lukkes på samme måde.
  Det skal kontrolleres, at kontaktfladen, såfremt lukkebeslaget er i kontakt med bæreren, ikke er smallere end 46 mm.
  Det skal kontrolleres, at kontaktfladen, såfremt lukkebeslaget er i kontakt med bæreren, er i overensstemmelse med kravene i punkt 6.2.2.1 i dette regulativ. |
| --- | --- |

8.3.2.

Lukkebeslagets åbningsmekanisme skal være synlig og let tilgængelig for bæreren og må ikke kunne åbnes ved uagtsomhed eller uforsætligt. Lukkebeslaget skal være anbragt således, at det er let tilgængeligt for en tredjemand, som skal kunne løsne bæreren i tilfælde af fare.

Lukkebeslaget skal monteres således, at det kan lukkes op af bæreren, både når det er ubelastet, og når det er belastet med dennes vægt, med en enkelt bevægelse i én enkelt retning og med den ene eller den anden hånd.

For sikkerhedsseler eller fastholdelsesanordninger ved de forreste sidesæder, undtagen hvis der er tale om H-seler, skal lukkebeslaget også kunne lukkes på samme måde.

Det skal kontrolleres, at kontaktfladen, såfremt lukkebeslaget er i kontakt med bæreren, ikke er smallere end 46 mm.

Det skal kontrolleres, at kontaktfladen, såfremt lukkebeslaget er i kontakt med bæreren, er i overensstemmelse med kravene i punkt 6.2.2.1 i dette regulativ.

| 8.3.3. | Når selen anvendes af bæreren, skal den enten justeres automatisk, så den passer til bæreren, eller være konstrueret på en sådan måde, at den manuelle justeringsanordning er let tilgængelig og let at anvende for bæreren i siddende stilling. Den skal kunne strammes med én hånd for at tilpasses bærerens størrelse og sædets stilling i køretøjet. |
| --- | --- |

8.3.3.

Når selen anvendes af bæreren, skal den enten justeres automatisk, så den passer til bæreren, eller være konstrueret på en sådan måde, at den manuelle justeringsanordning er let tilgængelig og let at anvende for bæreren i siddende stilling. Den skal kunne strammes med én hånd for at tilpasses bærerens størrelse og sædets stilling i køretøjet.

| 8.3.4. | Sikkerhedsseler eller fastholdelsesanordninger, der er forsynet med retraktorer, skal monteres således, at retraktorerne kan fungere korrekt og uden vanskelighed rulle gjorden op. |
| --- | --- |

8.3.4.

Sikkerhedsseler eller fastholdelsesanordninger, der er forsynet med retraktorer, skal monteres således, at retraktorerne kan fungere korrekt og uden vanskelighed rulle gjorden op.

| 8.3.5. | Med henblik på at informere brugere af køretøjet om bestemmelserne vedrørende transport af børn, skal køretøjer i klasse M1 og N1 opfylde informationskravene i bilag 17. Ethvert køretøj i klasse M1 skal være udstyret med Isofix-positioner i overensstemmelse med de relevante forskrifter i regulativ nr. 14.
  Den første Isofix-position skal muliggøre montering af mindst en ud af de tre fremadvendende fiksturer som defineret i tillæg 2 i bilag 17; den anden Isofix-position skal muliggøre montering af mindst en ud af de tre bagudvendende fiksturer som defineret i tillæg 2 i bilag 17. For denne anden Isofix-position gælder, at såfremt montering af den bagudvendende fikstur ikke er mulig på køretøjets anden sæderække pga. dennes udformning, er montering af en af de seks fiksturer tilladt på alle pladser i køretøjet. |
| --- | --- |

8.3.5.

Med henblik på at informere brugere af køretøjet om bestemmelserne vedrørende transport af børn, skal køretøjer i klasse M1 og N1 opfylde informationskravene i bilag 17. Ethvert køretøj i klasse M1 skal være udstyret med Isofix-positioner i overensstemmelse med de relevante forskrifter i regulativ nr. 14.

Den første Isofix-position skal muliggøre montering af mindst en ud af de tre fremadvendende fiksturer som defineret i tillæg 2 i bilag 17; den anden Isofix-position skal muliggøre montering af mindst en ud af de tre bagudvendende fiksturer som defineret i tillæg 2 i bilag 17. For denne anden Isofix-position gælder, at såfremt montering af den bagudvendende fikstur ikke er mulig på køretøjets anden sæderække pga. dennes udformning, er montering af en af de seks fiksturer tilladt på alle pladser i køretøjet.

9.   PRODUKTIONSOVERENSSTEMMELSE

Procedurer til sikring af produktionens overensstemmelse skal opfylde bestemmelserne i overenskomstens tillæg 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), idet følgende forskrifter finder anvendelse:

| 9.1. | Alle typer af køretøjer eller sikkerhedsseler eller fastholdelsesanordninger, som godkendes i henhold til dette regulativ, skal fremstilles, så de er i overensstemmelse med en type, der opfylder kravene i punkt 6, 7 og 8 ovenfor. |
| --- | --- |

9.1.

Alle typer af køretøjer eller sikkerhedsseler eller fastholdelsesanordninger, som godkendes i henhold til dette regulativ, skal fremstilles, så de er i overensstemmelse med en type, der opfylder kravene i punkt 6, 7 og 8 ovenfor.

| 9.2. | De i bilag 14 til dette regulativ fastlagte mindstekrav til metoder til kontrol af produktionens overensstemmelse skal være overholdt. |
| --- | --- |

9.2.

De i bilag 14 til dette regulativ fastlagte mindstekrav til metoder til kontrol af produktionens overensstemmelse skal være overholdt.

| 9.3. | Myndigheden, som har udstedt typegodkendelsen, kan til enhver tid kontrollere de metoder til overensstemmelseskontrol, der anvendes på de enkelte produktionsanlæg. Disse kontroller skal normalt udføres to gange årligt. |
| --- | --- |

9.3.

Myndigheden, som har udstedt typegodkendelsen, kan til enhver tid kontrollere de metoder til overensstemmelseskontrol, der anvendes på de enkelte produktionsanlæg. Disse kontroller skal normalt udføres to gange årligt.

10.   SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE

| 10.1. | Godkendelsen af et køretøj eller en type af sikkerhedsseler eller fastholdelsesanordninger kan trækkes tilbage, hvis kravet i punkt 9.1 ovenfor ikke overholdes, eller hvis de udvalgte sikkerhedsseler eller fastholdelsesanordninger ikke klarer de kontroller, der foreskrives i punkt 9.2 ovenfor. |
| --- | --- |

10.1.

Godkendelsen af et køretøj eller en type af sikkerhedsseler eller fastholdelsesanordninger kan trækkes tilbage, hvis kravet i punkt 9.1 ovenfor ikke overholdes, eller hvis de udvalgte sikkerhedsseler eller fastholdelsesanordninger ikke klarer de kontroller, der foreskrives i punkt 9.2 ovenfor.

| 10.2. | Hvis en kontraherende part, der anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som den tidligere har meddelt, skal den straks underrette de øvrige kontraherende parter, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en anmeldelsesformular, som er i overensstemmelse med modellen i bilag 1A eller bilag 1B til dette regulativ. |
| --- | --- |

10.2.

Hvis en kontraherende part, der anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som den tidligere har meddelt, skal den straks underrette de øvrige kontraherende parter, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en anmeldelsesformular, som er i overensstemmelse med modellen i bilag 1A eller bilag 1B til dette regulativ.

11.   ÆNDRING OG UDVIDELSE AF GODKENDELSEN AF EN KØRETØJSTYPE ELLER EN TYPE AF SIKKERHEDSSELE ELLER FASTHOLDELSESANORDNING

| 11.1. | Enhver ændring af typen af køretøj eller sikkerhedsseler eller fastholdelsesanordning eller begge skal anmeldes til den administrative myndighed, der har godkendt typen af køretøj eller sikkerhedsseler eller fastholdelsesanordning. Myndigheden kan da enten: |
| --- | --- |

11.1.

Enhver ændring af typen af køretøj eller sikkerhedsseler eller fastholdelsesanordning eller begge skal anmeldes til den administrative myndighed, der har godkendt typen af køretøj eller sikkerhedsseler eller fastholdelsesanordning. Myndigheden kan da enten:

| 11.1.1. | skønne, at de foretagne ændringer efter al sandsynlighed ikke vil have betydelige negative virkninger, og at typen af køretøj eller sikkerhedsseler eller fastholdelsesanordning under alle omstændigheder fortsat opfylder kravene, eller |
| --- | --- |

11.1.1.

skønne, at de foretagne ændringer efter al sandsynlighed ikke vil have betydelige negative virkninger, og at typen af køretøj eller sikkerhedsseler eller fastholdelsesanordning under alle omstændigheder fortsat opfylder kravene, eller

| 11.1.2. | kræve endnu en prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, der er ansvarlig for prøvningerne. |
| --- | --- |

11.1.2.

kræve endnu en prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, der er ansvarlig for prøvningerne.

| 11.2. | Med forbehold af bestemmelserne i punkt 11.1 ovenfor betragtes en variant af køretøjet, hvis vægt i driftsklar tilstand er lavere end vægten af det køretøj, der er underkastet prøvningen med henblik på godkendelse, ikke som en ændring af køretøjstypen. |
| --- | --- |

11.2.

Med forbehold af bestemmelserne i punkt 11.1 ovenfor betragtes en variant af køretøjet, hvis vægt i driftsklar tilstand er lavere end vægten af det køretøj, der er underkastet prøvningen med henblik på godkendelse, ikke som en ændring af køretøjstypen.

| 11.3. | Bekræftelse eller nægtelse af godkendelse, med angivelse af ændringerne, skal meddeles de kontraherende parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ, i henhold til proceduren i punkt 5.2.3 eller 5.3.3 ovenfor. |
| --- | --- |

11.3.

Bekræftelse eller nægtelse af godkendelse, med angivelse af ændringerne, skal meddeles de kontraherende parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ, i henhold til proceduren i punkt 5.2.3 eller 5.3.3 ovenfor.

| 11.4. | Den kompetente myndighed, der udsteder udvidelse af godkendelsen, tildeler en sådan udvidelse et serienummer og informerer de øvrige kontraherende parter i overenskomsten af 1958, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelse, der er i overensstemmelse med modellen i henholdsvis bilag 1A eller bilag 1B til dette regulativ. |
| --- | --- |

11.4.

Den kompetente myndighed, der udsteder udvidelse af godkendelsen, tildeler en sådan udvidelse et serienummer og informerer de øvrige kontraherende parter i overenskomsten af 1958, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelse, der er i overensstemmelse med modellen i henholdsvis bilag 1A eller bilag 1B til dette regulativ.

12.   ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN

Hvis indehaveren af godkendelsen helt ophører med at fremstille en anordning, som er godkendt i overensstemmelse med dette regulativ, meddeler han den udstedende myndighed dette. Efter modtagelsen af den relevante meddelelse underretter denne myndighed de øvrige kontraherende parter i overenskomsten af 1958, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelse, der er i overensstemmelse med modellen i bilag 1A eller bilag 1B til dette regulativ.

13.   VEJLEDNING

Hvis typen af sikkerhedsseler leveres adskilt fra køretøjet, skal det klart af emballagen og monteringsvejledningen fremgå, hvilke(n) type(r) af køretøjer den er beregnet til.

14.   NAVNE OG ADRESSER PÅ PRØVEANSTALTER MED ANSVAR FOR PRØVNING MED HENBLIK PÅ TYPEGODKENDELSE SAMT PÅ DE ADMINISTRATIVE MYNDIGHEDER

De kontraherende parter i overenskomsten af 1958, der anvender dette regulativ, meddeler De Forenede Nationers sekretariat navne og adresser på de prøveanstalter, der har ansvaret for prøvninger med henblik på godkendelse og på de administrative myndigheder, der udsteder godkendelsen, og som meddelelserne om bekræftelse af godkendelse eller nægtelse, udvidelse eller inddragelse af godkendelse udstedt i andre lande skal sendes til.

15.   OVERGANGSBESTEMMELSER

15.1.   Godkendelser af køretøjstype

| 15.1.1. | Fra og med den officielle ikrafttrædelsesdato for supplement 15 til ændringsserie 04 må ingen kontraherende parter, der anvender dette regulativ, nægte at udstede ECE-godkendelser i henhold til dette regulativ som ændret ved supplement 15 til ændringsserie 04. |
| --- | --- |

15.1.1.

Fra og med den officielle ikrafttrædelsesdato for supplement 15 til ændringsserie 04 må ingen kontraherende parter, der anvender dette regulativ, nægte at udstede ECE-godkendelser i henhold til dette regulativ som ændret ved supplement 15 til ændringsserie 04.

| 15.1.2. | 2 år efter ikrafttrædelsen for supplement 15 til ændringsserie 04 til dette regulativ skal kontraherende parter, der anvender dette regulativ, kun udstede ECE-godkendelser, hvis forskrifterne i dette regulativ, som ændret ved supplement 15 til ændringsserie 04, er overholdt. |
| --- | --- |

15.1.2.

2 år efter ikrafttrædelsen for supplement 15 til ændringsserie 04 til dette regulativ skal kontraherende parter, der anvender dette regulativ, kun udstede ECE-godkendelser, hvis forskrifterne i dette regulativ, som ændret ved supplement 15 til ændringsserie 04, er overholdt.

| 15.1.3. | 7 år efter ikrafttrædelsen af supplement 15 til ændringsserie 04 til dette regulativ kan kontraherende parter, der anvender dette regulativ, nægte at anerkende godkendelser, som ikke er meddelt i overensstemmelse med supplement 15 til ændringsserie 04 til dette regulativ. Eksisterende godkendelser af andre køretøjsklasser end M1, som ikke påvirkes af supplement 15 til ændringsserie 04 til dette regulativ, skal imidlertid forblive gyldige, og kontraherende parter, som anvender dette regulativ, skal fortsat anerkende dem. |
| --- | --- |

15.1.3.

7 år efter ikrafttrædelsen af supplement 15 til ændringsserie 04 til dette regulativ kan kontraherende parter, der anvender dette regulativ, nægte at anerkende godkendelser, som ikke er meddelt i overensstemmelse med supplement 15 til ændringsserie 04 til dette regulativ. Eksisterende godkendelser af andre køretøjsklasser end M1, som ikke påvirkes af supplement 15 til ændringsserie 04 til dette regulativ, skal imidlertid forblive gyldige, og kontraherende parter, som anvender dette regulativ, skal fortsat anerkende dem.

| 15.1.3.1. | For køretøjer i klasse M1 og N1 kan de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, fra og med den 1. oktober 2000 nægte at anerkende ECE-godkendelser, som ikke er udstedt i overensstemmelse med supplement 8 til ændringsserie 04 til dette regulativ, hvis informationskravene i punkt 8.3.5 og bilag 17 ikke er opfyldt. |
| --- | --- |

15.1.3.1.

For køretøjer i klasse M1 og N1 kan de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, fra og med den 1. oktober 2000 nægte at anerkende ECE-godkendelser, som ikke er udstedt i overensstemmelse med supplement 8 til ændringsserie 04 til dette regulativ, hvis informationskravene i punkt 8.3.5 og bilag 17 ikke er opfyldt.

15.2.   Montering af sikkerhedsseler

Disse overgangsbestemmelser finder kun anvendelse på montering af sikkerhedsseler i køretøjer og ændrer ikke sikkerhedsselens mærke.

| 15.2.1. | Fra og med den officielle ikrafttrædelsesdato for supplement 12 til ændringsserie 04 må ingen kontraherende parter, der anvender dette regulativ, nægte at udstede ECE-godkendelser i henhold til dette regulativ som ændret ved supplement 12 til ændringsserie 04. |
| --- | --- |

15.2.1.

Fra og med den officielle ikrafttrædelsesdato for supplement 12 til ændringsserie 04 må ingen kontraherende parter, der anvender dette regulativ, nægte at udstede ECE-godkendelser i henhold til dette regulativ som ændret ved supplement 12 til ændringsserie 04.

| 15.2.2. | Efter en periode på 36 måneder efter den officielle ikrafttrædelsesdato i henhold til punkt 15.2.1 ovenfor udsteder de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, kun godkendelser, hvis køretøjet opfylder kravene i dette regulativ som ændret i supplement 12 til ændringsserie 04. |
| --- | --- |

15.2.2.

Efter en periode på 36 måneder efter den officielle ikrafttrædelsesdato i henhold til punkt 15.2.1 ovenfor udsteder de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, kun godkendelser, hvis køretøjet opfylder kravene i dette regulativ som ændret i supplement 12 til ændringsserie 04.

| 15.2.3. | Efter en periode på 60 måneder efter den officielle ikrafttrædelsesdato i henhold til punkt 15.2.1 ovenfor, kan de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, nægte at anerkende godkendelser, der ikke er udstedt i overensstemmelse med supplement 12 til ændringsserie 04 til dette regulativ. |
| --- | --- |

15.2.3.

Efter en periode på 60 måneder efter den officielle ikrafttrædelsesdato i henhold til punkt 15.2.1 ovenfor, kan de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, nægte at anerkende godkendelser, der ikke er udstedt i overensstemmelse med supplement 12 til ændringsserie 04 til dette regulativ.

| 15.2.4. | Fra og med den officielle ikrafttrædelsesdato for supplement 14 til ændringsserie 04 må ingen kontraherende parter, der anvender dette regulativ, nægte at udstede UN/ECE-godkendelser i henhold til dette regulativ som ændret ved supplement 14 til ændringsserie 04. |
| --- | --- |

15.2.4.

Fra og med den officielle ikrafttrædelsesdato for supplement 14 til ændringsserie 04 må ingen kontraherende parter, der anvender dette regulativ, nægte at udstede UN/ECE-godkendelser i henhold til dette regulativ som ændret ved supplement 14 til ændringsserie 04.

| 15.2.5. | Fra og med den officielle ikrafttrædelsesdato for supplement 16 til ændringsserie 04 må ingen kontraherende parter, der anvender dette regulativ, nægte at udstede ECE-godkendelser i henhold til dette regulativ som ændret ved supplement 16 til ændringsserie 04. |
| --- | --- |

15.2.5.

Fra og med den officielle ikrafttrædelsesdato for supplement 16 til ændringsserie 04 må ingen kontraherende parter, der anvender dette regulativ, nægte at udstede ECE-godkendelser i henhold til dette regulativ som ændret ved supplement 16 til ændringsserie 04.

| 15.2.6. | Efter en periode på 36 måneder efter den officielle ikrafttrædelsesdato i henhold til punkt 15.2.4 ovenfor udsteder de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, kun godkendelser, hvis køretøjet opfylder kravene i dette regulativ som ændret i supplement 14 til ændringsserie 04. |
| --- | --- |

15.2.6.

Efter en periode på 36 måneder efter den officielle ikrafttrædelsesdato i henhold til punkt 15.2.4 ovenfor udsteder de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, kun godkendelser, hvis køretøjet opfylder kravene i dette regulativ som ændret i supplement 14 til ændringsserie 04.

| 15.2.7. | Efter en periode på 60 måneder efter den officielle ikrafttrædelsesdato i henhold til punkt 15.2.4 ovenfor kan de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, nægte at anerkende godkendelser, der ikke er udstedt i overensstemmelse med supplement 14 til ændringsserie 04 til dette regulativ. |
| --- | --- |

15.2.7.

Efter en periode på 60 måneder efter den officielle ikrafttrædelsesdato i henhold til punkt 15.2.4 ovenfor kan de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, nægte at anerkende godkendelser, der ikke er udstedt i overensstemmelse med supplement 14 til ændringsserie 04 til dette regulativ.

| 15.2.8. | Fra den 16. juli 2006 må kontraherende parter, der anvender dette regulativ, kun udstede godkendelser, hvis køretøjstypen overholder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved supplement 16 til ændringsserie 04. |
| --- | --- |

15.2.8.

Fra den 16. juli 2006 må kontraherende parter, der anvender dette regulativ, kun udstede godkendelser, hvis køretøjstypen overholder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved supplement 16 til ændringsserie 04.

| 15.2.9. | Fra den 16. juli 2008 kan de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, nægte at anerkende godkendelser af køretøjer i klasse N1, som ikke er udstedt i overensstemmelse med supplement 16 til ændringsserie 04 til dette regulativ. |
| --- | --- |

15.2.9.

Fra den 16. juli 2008 kan de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, nægte at anerkende godkendelser af køretøjer i klasse N1, som ikke er udstedt i overensstemmelse med supplement 16 til ændringsserie 04 til dette regulativ.

---

(1)  Som defineret i den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), bilag 7 (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2).

(2)  Som defineret i den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), bilag 7 (TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2).

(3)  1 for Tyskland, 2 for Frankrig, 3 for Italien, 4 for Nederlandene, 5 for Sverige, 6 for Belgien, 7 for Ungarn, 8 for Tjekkiet, 9 for Spanien, 10 for Serbien og Montenegro, 11 for Det Forenede Kongerige, 12 for Østrig, 13 for Luxembourg, 14 for Schweiz, 15 (ubenyttet), 16 for Norge, 17 for Finland, 18 for Danmark, 19 for Rumænien, 20 for Polen, 21 for Portugal, 22 for Den Russiske Føderation, 23 for Grækenland, 24 for Irland, 25 for Kroatien, 26 for Slovenien, 27 for Slovakiet, 28 for Belarus, 29 for Estland, 30 (ubenyttet), 31 for Bosnien-Hercegovina, 32 for Letland, 33 (ubenyttet), 34 for Bulgarien, 35 (ubenyttet), 36 for Litauen, 37 for Tyrkiet, 38 (ubenyttet), 39 for Aserbajdsjan, 40 for Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, 41 (ubenyttet), 42 for Det Europæiske Fællesskab (godkendelser meddeles af medlemsstaterne under anvendelse af deres respektive ECE-symbol), 43 for Japan, 44 (ubenyttet), 45 for Australien, 46 for Ukraine, 47 for Sydafrika, 48 for New Zealand, 49 for Cypern, 50 for Malta og 51 for Republikken Korea. Efterfølgende numre tildeles andre stater i den kronologiske orden, i hvilken de ratificerer eller tiltræder overenskomsten om ensartede tekniske forskrifter for hjulkøretøjer og udstyr og dele, som kan monteres og/eller anvendes på hjulkøretøjer, og vilkårene for gensidig anerkendelse af godkendelser udstedt på grundlag af sådanne forskrifter, og de således tildelte numre meddeles af FN's generalsekretær til de kontraherende parter.

(4)  Se fodnote til punkt 5.2.4.1.

(5)  g = 9,81 m/s2.

(6)  Se punkt 7.4.1.6.4.3.

(7)  g = 9,81 m/s2.

(8)  Dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2.

---

BILAG 1A

MEDDELELSE

(største format: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

---

BILAG 1B

MEDDELELSE

(største format: A4 (210 × 297 mm))

Image

---

BILAG 2

UDFORMNING AF GODKENDELSESMÆRKER

| 1. | Placering af godkendelsesmærker for køretøjer vedrørende montering af sikkerhedsseler
  Model A
  (Se punkt 5.2.4 i dette regulativ)



  a = 8 mm min.
  Når ovenstående godkendelsesmærke er påsat et køretøj, viser det, at den pågældende køretøjstype for så vidt angår sikkerhedsseler er godkendt i Nederlandene (E4) i medfør af regulativ nr. 16. Godkendelsesnummeret viser, at godkendelsen er givet i henhold til kravene i regulativ nr. 16 som ændret ved ændringsserie 04.
  Model B
  (Se punkt 5.2.5 i dette regulativ)



  a = 8 mm min.
  Det ovenstående godkendelsesmærke fastgjort til et køretøj viser, at den pågældende køretøjstype er blevet godkendt i Nederlandene (E4) i medfør af regulativ nr. 16 og 52 (1). Godkendelsesnumrene angiver, at regulativ 16 på godkendelsesdatoerne omfattede ændringsserie 04, og at regulativ nr. 52 forelå i ændringsserie 01. |
| --- | --- |

1.

Placering af godkendelsesmærker for køretøjer vedrørende montering af sikkerhedsseler

Model A

(Se punkt 5.2.4 i dette regulativ)

Image

a = 8 mm min.

Når ovenstående godkendelsesmærke er påsat et køretøj, viser det, at den pågældende køretøjstype for så vidt angår sikkerhedsseler er godkendt i Nederlandene (E4) i medfør af regulativ nr. 16. Godkendelsesnummeret viser, at godkendelsen er givet i henhold til kravene i regulativ nr. 16 som ændret ved ændringsserie 04.

Model B

(Se punkt 5.2.5 i dette regulativ)

Image

a = 8 mm min.

Det ovenstående godkendelsesmærke fastgjort til et køretøj viser, at den pågældende køretøjstype er blevet godkendt i Nederlandene (E4) i medfør af regulativ nr. 16 og 52 (1). Godkendelsesnumrene angiver, at regulativ 16 på godkendelsesdatoerne omfattede ændringsserie 04, og at regulativ nr. 52 forelå i ændringsserie 01.

| 2. | Placering af godkendelsesmærker for sikkerhedsseler (se punkt 5.3.5 i dette regulativ)



  a = 8 mm min.
  Seler med ovenstående godkendelsesmærke er en trepunktssele (A), som er udstyret med en energiafledende anordning (e) og godkendt i Nederlandene (E4) under nummeret 042439, idet regulativet allerede omfattede ændringsserie 04 på godkendelsestidspunktet.



  Seler med ovenstående godkendelsesmærke er en hoftesele (B), som er udstyret med en retraktor af type 4, som er dobbeltvirkende (m) og godkendt i Nederlandene (E4) under nummeret 042489, idet regulativet allerede omfattede ændringsserie 04 på godkendelsestidspunktet.







  Bemærk: | Godkendelsesnummer og supplerende symboler skal anbringes tæt på cirklen og enten over eller under bogstavet »E« eller til venstre eller højre for dette bogstav. Cifrene i godkendelsesnummeret skal være placeret på samme side af bogstavet »E« og vendt i samme retning. De(t) supplerende symbol(er) skal anbringes diametralt over for godkendelsesnummeret. Brugen af romertal som godkendelsesnumre bør undgås for at hindre sammenblanding med andre symboler. |
| --- | --- | --- |

2.

Placering af godkendelsesmærker for sikkerhedsseler (se punkt 5.3.5 i dette regulativ)

Image

a = 8 mm min.

Seler med ovenstående godkendelsesmærke er en trepunktssele (A), som er udstyret med en energiafledende anordning (e) og godkendt i Nederlandene (E4) under nummeret 042439, idet regulativet allerede omfattede ændringsserie 04 på godkendelsestidspunktet.

Image

Seler med ovenstående godkendelsesmærke er en hoftesele (B), som er udstyret med en retraktor af type 4, som er dobbeltvirkende (m) og godkendt i Nederlandene (E4) under nummeret 042489, idet regulativet allerede omfattede ændringsserie 04 på godkendelsestidspunktet.

Bemærk:

Godkendelsesnummer og supplerende symboler skal anbringes tæt på cirklen og enten over eller under bogstavet »E« eller til venstre eller højre for dette bogstav. Cifrene i godkendelsesnummeret skal være placeret på samme side af bogstavet »E« og vendt i samme retning. De(t) supplerende symbol(er) skal anbringes diametralt over for godkendelsesnummeret. Brugen af romertal som godkendelsesnumre bør undgås for at hindre sammenblanding med andre symboler.

Image

Seler med ovenstående godkendelsesmærke er en specialsele (S), som er udstyret med en energiafledende anordning (e) og godkendt i Nederlandene (E4) under nummeret 0422439, idet regulativet allerede omfattede ændringsserie 04 på godkendelsestidspunktet.

Image

En sele med ovenstående godkendelsesmærke indgår i fastholdelsesanordningen (Z) og er en specialsele (S) med en energiafladende anordning (e). Den er godkendt i Nederlandene (E4) under nummeret 0424391, idet regulativet allerede omfattede ændringsserie 04 på godkendelsestidspunktet.

Image

a = 8 mm min.

Image

Selen med ovenstående godkendelsesmærke er en trepunktssele (A), som er udstyret med en dobbeltvirkende (m) retraktor af typen 4N (r4N), og som er godkendt i Nederlandene (E4) under nummeret 042439, idet regulativet allerede omfattede ændringsserie 04 på godkendelsestidspunktet. Denne sele må ikke monteres i køretøjer i klasse M1.

Image

Selen med ovenstående godkendelsesmærke er en trepunktssele (A), som er udstyret med en energiabsorberende anordning (e), som er godkendt i henhold til de specifikke krav i punkt 6.4.1.3.3, og med en dobbeltvirkende (m) retraktor af typen 4 (r4), og sættet er godkendt i Nederlandene (E4) under nummeret 042439. De to første cifre viser, at regulativet allerede omfattede ændringsserie 04 på godkendelsestidspunktet. Denne sele skal monteres i et køretøj, der er udstyret med en airbag ved den pågældende siddeposition.

---

(1)  Det andet nummer er kun givet som eksempel.

---

BILAG 3

SKITSE OVER APPARATUR TIL PRØVNING AF RETRAKTORMEKANISMENS HOLDBARHED

Image

---

BILAG 4

SKITSE OVER APPARATUR TIL PRØVNING AF INERTI-RETRAKTORERS LÅSEMEKANISME

Tegningen viser et apparat, som er egnet til disse prøvninger. Det består af en motor med kamskive, hvis kamfølger ved snoretræk står i forbindelse med en lille vogn på skinner. Kamskivens form og motorens hastighed er afpasset til at give den i punkt 7.6.2.2 i dette regulativ angivne acceleration med en accelerationshastighedsforøgelse som angivet i punkt 7.6.2.2; prøvestrækningen skal være større end gjordens tilladte maksimale udtrækslængde før låsning.

På vognen er anbragt et underlag, der kan dreje rundt, således at retraktoren kan monteres i forskellige positioner i forhold til vognens bevægelsesretning.

Til prøvning af retraktormekanismens følsomhed over for gjordens bevægelser monteres retraktoren på et fast underlag, og gjorden fæstnes til vognen.

Ved ovennævnte prøvninger kan underlag eller andre dele leveret af fabrikanten eller dennes befuldmægtigede repræsentant indgå i prøveopstillingen for så realistisk som muligt at simulere montering i et køretøj.

Yderligere underlag og andre nødvendige dele til simulering af montering i et køretøj skal stilles til rådighed af fabrikanten eller dennes befuldmægtigede repræsentant.

Image

---

BILAG 5

SKITSE OVER APPARATUR TIL PRØVNING AF RETRAKTORER FOR STØVMODSTANDSDYGTIGHED

(dimensioner i millimeter)

Image

---

BILAG 6

BESKRIVELSE AF VOGNEN, SÆDET, FORANKRINGERNE OG STOPANORDNING

1.   VOGNEN

Under prøvningen af sikkerhedsselerne skal massen af den vogn, som bærer sædet, være 400 kg ± 20 kg. Under prøvningen af fastholdelsesanordninger skal vognens masse tilsammen med den del af vognens struktur, der er fastgjort til anordningen, være 800 kg. Om nødvendigt kan totalmassen af vognen og vognens struktur dog forøges med multipla af 200 kg. I intet tilfælde må totalmassen afvige fra den nominelle masse med mere end ± 40 kg.

2.   SÆDET

Sædet skal være af stiv konstruktion og have en glat overflade, dog ikke for prøvninger af fastholdelsesanordninger. Målangivelserne i figur 1 i dette bilag skal overholdes, og det skal iagttages, at ingen metaldele kommer i kontakt med selen.

3.   FORANKRINGER

| 3.1. | For seler, der er udstyret med en anordning til højdeindstilling som defineret i punkt 2.14.6 i dette regulativ, skal denne anordning enten sikres til en stiv ramme eller til en del af det køretøj, som den normalt er monteret på, som skal fastgøres sikkert på prøvevognen. |
| --- | --- |

3.1.

For seler, der er udstyret med en anordning til højdeindstilling som defineret i punkt 2.14.6 i dette regulativ, skal denne anordning enten sikres til en stiv ramme eller til en del af det køretøj, som den normalt er monteret på, som skal fastgøres sikkert på prøvevognen.

| 3.2. | Forankringerne skal anbringes i henhold til anvisningerne i figur 1. De punkter, der svarer til anbringelsen af forankringerne, angiver, hvor selens ender skal fæstes på vognen eller i påkommende tilfælde på måleanordningerne. Forankringerne til normal brug er punkterne A, B og K, hvis gjordlængden mellem spændets overkant og hullet til fastgørelse af gjordens støttepunkt ikke er over 250 mm. Ellers benyttes punkterne A1 og B1. Tolerancen for placering af forankringspunkterne er således, at hvert forankringspunkt skal være anbragt højst 50 mm fra de tilsvarende punkter A, B og K som angivet i figur 1 eller i givet fald A1, B1 og K. |
| --- | --- |

3.2.

Forankringerne skal anbringes i henhold til anvisningerne i figur 1. De punkter, der svarer til anbringelsen af forankringerne, angiver, hvor selens ender skal fæstes på vognen eller i påkommende tilfælde på måleanordningerne. Forankringerne til normal brug er punkterne A, B og K, hvis gjordlængden mellem spændets overkant og hullet til fastgørelse af gjordens støttepunkt ikke er over 250 mm. Ellers benyttes punkterne A1 og B1. Tolerancen for placering af forankringspunkterne er således, at hvert forankringspunkt skal være anbragt højst 50 mm fra de tilsvarende punkter A, B og K som angivet i figur 1 eller i givet fald A1, B1 og K.

| 3.3. | Den struktur, der bærer forankringerne, skal være stiv. Den øvre forankring må ikke flytte sig mere end 0,2 mm i længderetningen, hvis den påvirkes med 98 daN i den retning. Vognen skal være udført således, at der ikke sker nogen blivende deformering af de dele, som bærer forankringerne under prøvningen. |
| --- | --- |

3.3.

Den struktur, der bærer forankringerne, skal være stiv. Den øvre forankring må ikke flytte sig mere end 0,2 mm i længderetningen, hvis den påvirkes med 98 daN i den retning. Vognen skal være udført således, at der ikke sker nogen blivende deformering af de dele, som bærer forankringerne under prøvningen.

| 3.4. | Hvis det er nødvendigt med en fjerde forankring for at fastgøre retraktoren, skal denne forankring:






  — | være anbragt i det lodrette længdeplan, der passerer gennem K |
| --- | --- | --- |

3.4.

Hvis det er nødvendigt med en fjerde forankring for at fastgøre retraktoren, skal denne forankring:

—

være anbragt i det lodrette længdeplan, der passerer gennem K

| — | gøre det muligt at vippe retraktoren til den vinkel, der foreskrives af fabrikanten |
| --- | --- |

—

gøre det muligt at vippe retraktoren til den vinkel, der foreskrives af fabrikanten

| — | være placeret på en cirkelbue med radius KB1 = 790 mm, hvis længden mellem den øverste bøjle til gjorden og udrulningspunktet for gjorden ved retraktoren ikke er under 540 mm eller i alle andre tilfælde på en cirkelbue med centrum K og radius 350 mm. |
| --- | --- |

—

være placeret på en cirkelbue med radius KB1 = 790 mm, hvis længden mellem den øverste bøjle til gjorden og udrulningspunktet for gjorden ved retraktoren ikke er under 540 mm eller i alle andre tilfælde på en cirkelbue med centrum K og radius 350 mm.

4.   STOPANORDNING

| 4.1. | Stopanordningen består af to parallelt monteret identiske energiafledende anordninger. For fastholdelsesanordninger monteres dog fire energiafledende anordninger for nominel masse på 800 kg. Om nødvendigt anvendes en ekstra energiafledende anordning for hver 200 kg, den nominelle masse forøges med. Hver energiafledende anordning består af følgende:






  — | en kappe bestående af et stålrør |
| --- | --- | --- |

4.1.

Stopanordningen består af to parallelt monteret identiske energiafledende anordninger. For fastholdelsesanordninger monteres dog fire energiafledende anordninger for nominel masse på 800 kg. Om nødvendigt anvendes en ekstra energiafledende anordning for hver 200 kg, den nominelle masse forøges med. Hver energiafledende anordning består af følgende:

—

en kappe bestående af et stålrør

| — | et energiafledende rør af polyuretan |
| --- | --- |

—

et energiafledende rør af polyuretan

| — | en aflang knap af poleret stål, der trænger ind i den energioptagende enhed, og |
| --- | --- |

—

en aflang knap af poleret stål, der trænger ind i den energioptagende enhed, og

| — | en stang og en anslagsplade. |
| --- | --- |

—

en stang og en anslagsplade.

| 4.2. | Dimensionerne af de forskellige dele af denne energiafledende anordning fremgår af diagrammerne i figur 2, 3 og 4. |
| --- | --- |

4.2.

Dimensionerne af de forskellige dele af denne energiafledende anordning fremgår af diagrammerne i figur 2, 3 og 4.

| 4.3. | Det energiafledende materiales egenskaber fremgår af tabel 1 i dette bilag. Umiddelbart før hver prøvning konditioneres rørene ved en temperatur mellem 15 and 25 oC i mindst 12 timer, hvor de ikke må bruges. Under den dynamiske prøvning af sikkerhedsseler eller fastholdelsesanordninger skal stopanordningen have samme temperatur som under kalibreringsprøvningen med en tolerance på ± 2 oC. Kravene, som stopanordningen skal opfylde, findes i bilag 8 til dette regulativ. Enhver anordning, som giver lignende resultater, kan anvendes.
  Tabel 1
  Det energiafledende materiales egenskaber

  (metode ASTM D 735, medmindre andet angives)







  Shore A-hårdhed: | 95 ± 2 ved en temperatur på 20 ± 5 oC |
| --- | --- | --- |
| Brudbelastning: | Ro > 343 daN/cm2 |
| Minimumsforlængelse: | Ao > 400 % |
| Modul ved 100 % forlængelse: | > 108 daN/cm2 |
| Modul ved 300 % forlængelse: | > 235 daN/cm2 |
| Koldskørhed (metode ASTM D 736): | 5 timer ved - 55 oC |
| Kompression (metode B): | 22 timer ved 70 oC < 45 % |
| Massefylde ved 25 oC: | mellem 1,05 og 1,10 |

4.3.

Det energiafledende materiales egenskaber fremgår af tabel 1 i dette bilag. Umiddelbart før hver prøvning konditioneres rørene ved en temperatur mellem 15 and 25 oC i mindst 12 timer, hvor de ikke må bruges. Under den dynamiske prøvning af sikkerhedsseler eller fastholdelsesanordninger skal stopanordningen have samme temperatur som under kalibreringsprøvningen med en tolerance på ± 2 oC. Kravene, som stopanordningen skal opfylde, findes i bilag 8 til dette regulativ. Enhver anordning, som giver lignende resultater, kan anvendes.

Tabel 1

Det energiafledende materiales egenskaber

(metode ASTM D 735, medmindre andet angives)

Shore A-hårdhed:

95 ± 2 ved en temperatur på 20 ± 5 oC

Brudbelastning:

Ro > 343 daN/cm2

Minimumsforlængelse:

Ao > 400 %

Modul ved 100 % forlængelse:

> 108 daN/cm2

Modul ved 300 % forlængelse:

> 235 daN/cm2

Koldskørhed (metode ASTM D 736):

5 timer ved - 55 oC

Kompression (metode B):

22 timer ved 70 oC < 45 %

Massefylde ved 25 oC:

mellem 1,05 og 1,10

Ældning i luft (metode ASTM D 573):

| 70 timer ved 100 oC | — | Shore A-hårdhed: maks. variation ± 3 |
| --- | --- | --- |

70 timer ved 100 oC

—

Shore A-hårdhed: maks. variation ± 3

| — | brudbelastning: reduktion < 10 % af Ro |
| --- | --- |

—

brudbelastning: reduktion < 10 % af Ro

| — | forlængelse: reduktion < 10 % af Ao |
| --- | --- |

—

forlængelse: reduktion < 10 % af Ao

| — | massefylde: reduktion < 1 % |
| --- | --- |

—

massefylde: reduktion < 1 %

Neddypning i olie (metode ASTM nr. 1 Oil):

| 70 timer ved 100 oC | — | Shore A-hårdhed: maks. variation ± 4 |
| --- | --- | --- |

70 timer ved 100 oC

—

Shore A-hårdhed: maks. variation ± 4

| — | -— brudbelastning: reduktion < 15 % af Ro |
| --- | --- |

—

-— brudbelastning: reduktion < 15 % af Ro

| — | -— forlængelse: reduktion < 10 % af Ao |
| --- | --- |

—

-— forlængelse: reduktion < 10 % af Ao

| — | -— volumen: opsvulmen < 5 % |
| --- | --- |

—

-— volumen: opsvulmen < 5 %

Neddypning i olie (metode ASTM nr. 3 Oil):

| 70 timer ved 100 oC | — | brudbelastning: reduktion < 15 % af Ro |
| --- | --- | --- |

70 timer ved 100 oC

—

brudbelastning: reduktion < 15 % af Ro

| — | forlængelse: reduktion < 15 % af Ao |
| --- | --- |

—

forlængelse: reduktion < 15 % af Ao

| — | volumen: opsvulmen < 20 % |
| --- | --- |

—

volumen: opsvulmen < 20 %

Neddypning i destilleret vand:

| 1 uge ved 70 oC | — | brudbelastning: reduktion < 35 % af Ro |
| --- | --- | --- |

1 uge ved 70 oC

—

brudbelastning: reduktion < 35 % af Ro

| — | forlængelse: forøgelse < 20 % af Ao. |
| --- | --- |

—

forlængelse: forøgelse < 20 % af Ao.

Figur 1

Vogn, sæde, forankring

Image

Figur 2

Stopanordning

Image

Figur 3

Stopanordning

(rør af polyuretan) (samlet)

Image

| Overfladebehandling mandrell | | Interferens, tolerance ±0,2
  Alle dimensioner i mm |
| --- | --- | --- |

Overfladebehandling mandrell

Formula

Interferens, tolerance ±0,2

Alle dimensioner i mm

Figur 4

Stopanordning

(aflang knop)

Image

Image

| Overfladebehandling | | Interferens, tolerance ±0,1 |
| --- | --- | --- |

Overfladebehandling

Formula

Interferens, tolerance ±0,1

---

BILAG 7

BESKRIVELSE AF ATTRAPPEN

1.   SPECIFIKATION AF ATTRAPPEN

1.1.   Generelt

Denne attraps væsentligste kendetegn er angivet i følgende figurer og tabeller:

| Figur 1 | Set fra siden — hoved, hals og torso |
| --- | --- |
| Figur 2 | Set forfra — hoved, hals og torso |
| Figur 3 | Set fra siden — bækken, lår og underben |
| Figur 4 | Set forfra — bækken, lår og underben |
| Figur 5 | Vigtigste mål |
| Figur 6 | Attrap i siddende stilling med angivelse af: | tyngdepunkt |

Figur 1

Set fra siden — hoved, hals og torso

Figur 2

Set forfra — hoved, hals og torso

Figur 3

Set fra siden — bækken, lår og underben

Figur 4

Set forfra — bækken, lår og underben

Figur 5

Vigtigste mål

Figur 6

Attrap i siddende stilling med angivelse af:

tyngdepunkt

| | målepunkter, hvor forskydningen skal måles, og |
| --- | --- |

målepunkter, hvor forskydningen skal måles, og

| | skulderhøjde |
| --- | --- |

skulderhøjde

Tabel 1

Nøgle til benævnelser og væsentligste mål for attrappens enkelte dele, og

Tabel 2

Massen af hoved, hals, torso, lår og underben.

1.2.   Beskrivelse af attrappen

1.2.1.   Underbenets konstruktion (se figur 3 og 4)

Underbenet er sammensat af tre dele:

| — | plade som fodsål (30) |
| --- | --- |

—

plade som fodsål (30)

| — | skinnebensrør (29), og |
| --- | --- |

—

skinnebensrør (29), og

| — | knærør (26). |
| --- | --- |

—

knærør (26).

Det rør, der udgør knæet, har to stopanordninger, som begrænser underbenets bevægelse i forhold til låret.

Fra udstrakt stilling kan underbenet dreje ca. 120o bagud.

1.2.2.   Lårets konstruktion (se figur 3 og 4)

Låret består af tre dele:

| — | knærør (22) |
| --- | --- |

—

knærør (22)

| — | lårbjælke (21), og |
| --- | --- |

—

lårbjælke (21), og

| — | bækkenrør (20). |
| --- | --- |

—

bækkenrør (20).

For at hæmme knæets bevægelser er der i knærøret (22) to udskæringer, som griber ind i øjer i underbenet.

1.2.3.   Torsoens konstruktion (se figur 1 og 2)

Torsoen består af:

| — | bækkenrør (2) |
| --- | --- |

—

bækkenrør (2)

| — | rullekæde (4) |
| --- | --- |

—

rullekæde (4)

| — | ribben (6) og (7) |
| --- | --- |

—

ribben (6) og (7)

| — | brystben (8), og |
| --- | --- |

—

brystben (8), og

| — | kædens fæstnelse (3) samt delvis i (7) og (8). |
| --- | --- |

—

kædens fæstnelse (3) samt delvis i (7) og (8).

1.2.4.   Hals (se figur 1 og 2)

Halsen består af syv skiver af polyuretan (9). Halsen kan gøres mere eller mindre stiv ved hjælp af en reguleringsanordning til kæden.

1.2.5.   Hoved (se figur 1 og 2)

Hovedet (15) er hult; polyurethanet er forstærket med stålplader (17). Kædens reguleringsanordning, der gør det muligt at regulere halsen, består af en blok af polyamid (10), et afstandsrør (11) og spændeanordninger (12) og (13). Hovedet kan dreje i atlas-axis-leddet, som omfatter spændeanordningen (14) og (18), afstandsrøret (16) og polyamidblokken (10).

1.2.6.   Knæled (se figur 4)

Underben og lår er forbundet med et rør (27) og en spændeanordning (28).

1.2.7.   Hofteled (se figur 4)

Lår og torso er forbundet af et rør (23), friktionsplader (24) og spændeanordningen (25).

1.2.8.   Polyuretan

| Type | : | PU 123 CH Compound |
| --- | --- | --- |
| Hårdhed | : | 50-60 Shore A |

Type

:

PU 123 CH Compound

Hårdhed

:

50-60 Shore A

1.2.9.   Beklædning

Attrappen er dækket med en særlig beklædning (se tabel 1).

2.   KORRIGERINGSANORDNINGER

2.1.   Generelt

For at kunne justere attrappen efter bestemte værdier og dens totale masse justeres massefordelingen ved hjælp af seks korrigerende stållodder på hver 1 kg, som kan monteres på hofteleddet. Seks andre vægte af polyuretan på 1 kg hver kan anbringes bag på torsoen.

3.   PUDE

En pude anbringes mellem attrappens torso og beklædningen. Puden skal være fremstillet af polyethylenskum og opfylde følgende forskrifter:

| — | Hårdhed: |
| --- | --- |

—

Hårdhed:

7-10 Shore A

| — | Tykkelse: |
| --- | --- |

—

Tykkelse:

25 mm ± 5

Den skal kunne udskiftes.

4.   JUSTERING AF LEDDENE

4.1.   Generelt

For at resultaterne skal være reproducerbare, er det nødvendigt at specificere og kontrollere friktionen i de forskellige led.

4.2.   Knæled

Spænd knæleddet.

Lår og underben anbringes lodret.

Underbenet drejes 30o.

Skruen i spænddelen løsnes meget langsomt, indtil benet falder på grund af sin egen vægt.

Møtrikken fastskrues i denne stilling.

4.3.   Hofteled

Spænd hofteleddet.

Låret anbringes vandret og torsoen i lodret stilling.

Torsoen drejes fremad, indtil den danner en vinkel på 60o i forhold til låret.

Spændeanordningen løsnes meget langsomt, indtil torsoen begynder at falde på grund af sin egen vægt.

Møtrikken fastskrues i denne stilling.

4.4.   Atlas-axis-led

Dette led skal reguleres således, at det lige netop modstår sin egen vægt i retningerne fremad og bagud.

4.5.   Hals

Halsen kan gøres mere eller mindre stiv ved hjælp af en reguleringsanordning til kæden (13). Når halsen er indstillet korrekt, flytter den øverste del af spændeanordningen sig mellem 4 og 6 cm, når den påføres en vandret påvirkning på 10 daN.

Tabel 1

| Referencenummer | Navn | Materiale | Dimensioner |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Kropsmateriale | Polyuretan | — |
| 2 | Hofterør | Stål | 76 × 70 × 100 mm |
| 3 | Kædens fastgørelsespunkter | Stål | 25 × 10 × 70 mm |
| 4 | Rullekæde | Stål | 3/4 |
| 5 | Skulderplade | Polyuretan | — |
| 6 | Profil | Stål | 30 × 30 × 3 × 250 mm |
| 7 | Ribben | Perforeret stålplade | 400 × 85 × 1,5 mm |
| 8 | Brystben | Perforeret stålplade | 250 × 90 × 1,5 mm |
| 9 | Skiver (seks) | Polyuretan | ø 90 × 20 mm |
| | | | ø 80 × 20 mm |
| | | | ø 75 × 20 mm |
| | | | ø 70 × 20 mm |
| | | | ø 65 × 20 mm |
| | | | ø 60 × 20 mm |
| 10 | Blok | Polyamid | 60 × 60 × 25 mm |
| 11 | Afstandsrør | Stål | 40 × 40 × 2 × 50 mm |
| 12 | Spændebolt | Stål | M16 × 90 mm |
| 13 | Spændemøtrik | Stål | M16 |
| 14 | Spændeanordning til atlas-axis-leddet | Stål | ø 12 × 130 mm (M12) |
| 15 | Hoved | Polyuretan | — |
| 16 | Afstandsrør | Stål | ø 18 × 13 × 17 mm |
| 17 | Forstærkningsplade | Stål | 30 × 3 × 500 mm |
| 18 | Spændemøtrik | Stål | M12 mm |
| 19 | Lår | Polyuretan | — |
| 20 | Hofterør | Stål | 76 × 70 × 80 mm |
| 21 | Lårbjælke | Stål | 30 × 30 × 440 mm |
| 22 | Knærør | Stål | 52 × 46 × 40 mm |
| 23 | Forbindelsesrør til hofte | Stål | 70 × 64 × 250 mm |
| 24 | Friktionsplader (fire) | Stål | 160 × 75 × 1 mm |
| 25 | Spændeanordning | Stål | M12 × 320 mm + |
| | | | Plader og møtrikker |
| 26 | Knærør | Stål | 52 × 46 × 160 |
| 27 | Forbindelsesrør til knæ | Stål | 44 × 39 × 190 mm |
| 28 | Spændeplade | Stål | ø 70 × 4 mm |
| 29 | Skinnebensrør | Stål | 50 × 50 × 2 × 460 mm |
| 30 | Plade til fodsål | Stål | 100 × 170 × 3 mm |
| 31 | Korrektionsvægte til torso (seks) | Polyuretan | 1 kg hver |
| 32 | Pude | Polystyrenskum | 350 × 250 × 25 mm |
| 33 | Beklædning | Bomuld og polyamidbånd | — |
| 34 | Korrektionsvægte til hofte (seks) | Stål | 1 kg hver |

Referencenummer

Navn

Materiale

Dimensioner

1

Kropsmateriale

Polyuretan

—

2

Hofterør

Stål

76 × 70 × 100 mm

3

Kædens fastgørelsespunkter

Stål

25 × 10 × 70 mm

4

Rullekæde

Stål

3/4

5

Skulderplade

Polyuretan

—

6

Profil

Stål

30 × 30 × 3 × 250 mm

7

Ribben

Perforeret stålplade

400 × 85 × 1,5 mm

8

Brystben

Perforeret stålplade

250 × 90 × 1,5 mm

9

Skiver (seks)

Polyuretan

ø 90 × 20 mm

ø 80 × 20 mm

ø 75 × 20 mm

ø 70 × 20 mm

ø 65 × 20 mm

ø 60 × 20 mm

10

Blok

Polyamid

60 × 60 × 25 mm

11

Afstandsrør

Stål

40 × 40 × 2 × 50 mm

12

Spændebolt

Stål

M16 × 90 mm

13

Spændemøtrik

Stål

M16

14

Spændeanordning til atlas-axis-leddet

Stål

ø 12 × 130 mm (M12)

15

Hoved

Polyuretan

—

16

Afstandsrør

Stål

ø 18 × 13 × 17 mm

17

Forstærkningsplade

Stål

30 × 3 × 500 mm

18

Spændemøtrik

Stål

M12 mm

19

Lår

Polyuretan

—

20

Hofterør

Stål

76 × 70 × 80 mm

21

Lårbjælke

Stål

30 × 30 × 440 mm

22

Knærør

Stål

52 × 46 × 40 mm

23

Forbindelsesrør til hofte

Stål

70 × 64 × 250 mm

24

Friktionsplader (fire)

Stål

160 × 75 × 1 mm

25

Spændeanordning

Stål

M12 × 320 mm +

Plader og møtrikker

26

Knærør

Stål

52 × 46 × 160

27

Forbindelsesrør til knæ

Stål

44 × 39 × 190 mm

28

Spændeplade

Stål

ø 70 × 4 mm

29

Skinnebensrør

Stål

50 × 50 × 2 × 460 mm

30

Plade til fodsål

Stål

100 × 170 × 3 mm

31

Korrektionsvægte til torso (seks)

Polyuretan

1 kg hver

32

Pude

Polystyrenskum

350 × 250 × 25 mm

33

Beklædning

Bomuld og polyamidbånd

—

34

Korrektionsvægte til hofte (seks)

Stål

1 kg hver

Tabel 2

| Attrappens bestanddele | Vægt i kg |
| --- | --- |
| Hoved og hals | 4,6±0,3 |
| Torso og arme | 40,3±1,0 |
| Lår | 16,2±0,5 |
| Underben og fod | 9,0±0,5 |
| Samlet vægt inklusive korrektionsvægte | 75,5±1,0 |

Attrappens bestanddele

Vægt i kg

Hoved og hals

4,6±0,3

Torso og arme

40,3±1,0

Lår

16,2±0,5

Underben og fod

9,0±0,5

Samlet vægt inklusive korrektionsvægte

75,5±1,0

| Figur 1 | Figur 2 |
| --- | --- |

Figur 1

Image

Figur 2

Image

| Figur 3 | Figur 4 |
| --- | --- |

Figur 3

Image

Figur 4

Image

Figur 5

Image

Figur 6

Image

Alle mål i mm

| G | = | tyngdepunkt |
| --- | --- | --- |
| T | = | torsoens referencepunkt (bag på attrappens centerlinje) |
| P | = | hofteskålens referencepunkt (bag på attrappens centerlinje) |

G

=

tyngdepunkt

T

=

torsoens referencepunkt (bag på attrappens centerlinje)

P

=

hofteskålens referencepunkt (bag på attrappens centerlinje)

Målingen af forskydningen i punkt P omfatter ikke komponenter, der drejer omkring hofteaksen og omkring en lodret akse.

---

BILAG 8

BESKRIVELSE AF PRØVEVOGNENS DECELERATIONSKURVE SOM FUNKTION AF TIDEN

(Kurve for prøvning af stopanordninger)

Image

Decelerationskurven for prøvevognen lastet med en ballastmasse med henblik på at opnå en samlet masse på 455 kg ± 20 kg til prøvning af sikkerhedsseler og 910 ± 40 kg til prøvning af fastholdelsesanordninger, hvor den nominelle masse af prøvevognen og køretøjets stel er 800 kg, skal ligge inden for det skraverede område som angivet ovenfor. Den nominelle masse af prøvevognen og det påmonterede stel til køretøjet kan om nødvendigt hæves med multipla af 200 kg, og i så tilfælde tilføjes der yderligere en ballastmasse på 28 kg pr. multiplum. Den samlede masse af prøvevognen og køretøjets stel samt ballastmassen må under ingen omstændigheder adskille sig mere end ± 40 kg fra den nominelle værdi til kalibreringsprøvningen. Under kalibreringen af stopanordningen skal prøvevognens hastighed være 50 km/h ± 1 km/h, og standselængden skal være 40 cm ± 2 cm. I begge de ovennævnte tilfælde skal kalibrerings- og måleprocedurerne svare til det i den internationale standard ISO 6487:1980 definerede; måleudstyret skal svare til specifikationen for en datakanal med kanalfrekvensklasse (CFC) 60.

---

BILAG 9

VEJLEDNING

Hver sikkerhedssele skal ledsages af vejledning vedrørende de efterfølgende punkter udformet på det eller de sprog, som anvendes i den medlemsstat, i hvilket den påregnes udbudt til salg:

| 1. | Monteringsvejledning (unødvendig, dersom fabrikanten leverer køretøjet med sikkerhedsseler), som angiver, hvilke køretøjstyper sættet passer til, og den korrekte metode for fastgørelse af sættet i køretøjet såvel som anvisninger til, hvordan slid på gjordene undgås. |
| --- | --- |

1.

Monteringsvejledning (unødvendig, dersom fabrikanten leverer køretøjet med sikkerhedsseler), som angiver, hvilke køretøjstyper sættet passer til, og den korrekte metode for fastgørelse af sættet i køretøjet såvel som anvisninger til, hvordan slid på gjordene undgås.

| 2. | Brugsanvisning (denne kan fremgå af instruktionsbogen for køretøjet, dersom fabrikanten leverer køretøjet med sikkerhedsseler), som giver nærmere vejledning til sikring af, at brugeren får størst udbytte af sikkerhedsselen. I disse instruktioner bør følgende angives:






  a) | betydningen af altid at tage selen på |
| --- | --- | --- |

2.

Brugsanvisning (denne kan fremgå af instruktionsbogen for køretøjet, dersom fabrikanten leverer køretøjet med sikkerhedsseler), som giver nærmere vejledning til sikring af, at brugeren får størst udbytte af sikkerhedsselen. I disse instruktioner bør følgende angives:

a)

betydningen af altid at tage selen på

| b) | den rigtige måde at tage sikkerhedsselen på og navnlig:






  — | den foreskrevne placering af lukkebeslaget |
| --- | --- | --- |

b)

den rigtige måde at tage sikkerhedsselen på og navnlig:

—

den foreskrevne placering af lukkebeslaget

| — | nødvendigheden af, at selerne er strammet |
| --- | --- |

—

nødvendigheden af, at selerne er strammet

| — | den korrekte placering af gjordene og vigtigheden af, at de ikke snos |
| --- | --- |

—

den korrekte placering af gjordene og vigtigheden af, at de ikke snos

| — | at hver sele skal benyttes af en enkelt person, og især at selen ikke må spændes om et barn, som sidder på skødet af en passager |
| --- | --- |

—

at hver sele skal benyttes af en enkelt person, og især at selen ikke må spændes om et barn, som sidder på skødet af en passager

| c) | hvorledes lukkebeslaget åbnes og lukkes |
| --- | --- |

c)

hvorledes lukkebeslaget åbnes og lukkes

| d) | hvorledes selen indstilles |
| --- | --- |

d)

hvorledes selen indstilles

| e) | brugen af retraktorerne, som kan være indbygget i sættet, og hvorledes det er muligt at kontrollere, at de er låst |
| --- | --- |

e)

brugen af retraktorerne, som kan være indbygget i sættet, og hvorledes det er muligt at kontrollere, at de er låst

| f) | anbefalede metoder for rengøring af selen og for samling af denne efter rengøring, dersom dette er påkrævet |
| --- | --- |

f)

anbefalede metoder for rengøring af selen og for samling af denne efter rengøring, dersom dette er påkrævet

| g) | nødvendigheden af at udskifte selen, når den har været i brug ved en alvorlig ulykke, eller hvis den bærer spor af flosning eller har skår, eller hvis selens indikator for overbelastning viser, at selen er uegnet til fortsat brug, eller hvis selestrammeren for en sele har været aktiveret |
| --- | --- |

g)

nødvendigheden af at udskifte selen, når den har været i brug ved en alvorlig ulykke, eller hvis den bærer spor af flosning eller har skår, eller hvis selens indikator for overbelastning viser, at selen er uegnet til fortsat brug, eller hvis selestrammeren for en sele har været aktiveret

| h) | at selen absolut ikke må omdannes eller ændres, idet sådanne ændringer kan gøre selen virkningsløs, og specielt, dersom konstruktionen gør det muligt at adskille selen i dens bestanddele, vejledning til sikring af korrekt samling igen |
| --- | --- |

h)

at selen absolut ikke må omdannes eller ændres, idet sådanne ændringer kan gøre selen virkningsløs, og specielt, dersom konstruktionen gør det muligt at adskille selen i dens bestanddele, vejledning til sikring af korrekt samling igen

| i) | at selen er konstrueret til at bruges af voksne |
| --- | --- |

i)

at selen er konstrueret til at bruges af voksne

| j) | oprulning af selen, når den ikke er i brug. |
| --- | --- |

j)

oprulning af selen, når den ikke er i brug.

| 3. | For sikkerhedsseler med en retraktor af type 4N skal det angives i monteringsvejledningen og på emballagen, at selen ikke er beregnet til montering i motorkøretøjer til transport af passagerer med under ni sæder, føreren inklusive. |
| --- | --- |

3.

For sikkerhedsseler med en retraktor af type 4N skal det angives i monteringsvejledningen og på emballagen, at selen ikke er beregnet til montering i motorkøretøjer til transport af passagerer med under ni sæder, føreren inklusive.

| 4. | Fabrikanten/ansøgeren skal udlevere monteringsvejledning til forbrugeren for alle køretøjer, hvor sættet med skridtgjord kan anvendes. Fabrikanten af en H-sele skal foreskrive montering af supplerende forstærkninger til skridtgjordenes forankringer og disses montering i alle køretøjer, hvor en sådan montering er mulig. |
| --- | --- |

4.

Fabrikanten/ansøgeren skal udlevere monteringsvejledning til forbrugeren for alle køretøjer, hvor sættet med skridtgjord kan anvendes. Fabrikanten af en H-sele skal foreskrive montering af supplerende forstærkninger til skridtgjordenes forankringer og disses montering i alle køretøjer, hvor en sådan montering er mulig.

---

BILAG 10

PRØVNING AF DOBBELTE LUKKEBESLAG

Image

---

BILAG 11

PRØVNING AF SLID OG GLIDNING

Figur 1

Type I-procedure

Eksempler på prøveopstillinger for forskellige typer justeringsanordninger

Eksempel a

Image

Eksempel b

Image

Figur 2

Type 2-procedure

Image

Image

Figur 3

Type 3-procedure og glidningsprøve

Samlet vandring: 300 ± 20 mm

Image

Prøvningsstandens belastning på 5 daN skal påføres i lodret retning for at undgå, at belastningen svinger, og at gjorden snos.

Befæstigelsesanordningen skal fæstnes til belastningen på 5 daN på samme måde som i køretøjet.

---

BILAG 12

KORROSIONSPRØVNING

1.   PRØVEAPPARATUR

| 1.1. | Apparatet består af et salttågekammer, en beholder til saltopløsningen, en tilførsel af komprimeret luft tilpasset formålet, en eller flere forstøverdyser, holdere til prøveeksemplarerne, en anordning til opvarmning af kammeret og de nødvendige kontrolmidler. Dimensioner og konstruktionsdetaljer for apparatet er valgfri, når blot prøvningsforskrifterne overholdes. |
| --- | --- |

1.1.

Apparatet består af et salttågekammer, en beholder til saltopløsningen, en tilførsel af komprimeret luft tilpasset formålet, en eller flere forstøverdyser, holdere til prøveeksemplarerne, en anordning til opvarmning af kammeret og de nødvendige kontrolmidler. Dimensioner og konstruktionsdetaljer for apparatet er valgfri, når blot prøvningsforskrifterne overholdes.

| 1.2. | Det er vigtigt at sikre, at dråber af opløsningen, som samler sig på kammerets dæksel, ikke falder ned på prøveeksemplaret. |
| --- | --- |

1.2.

Det er vigtigt at sikre, at dråber af opløsningen, som samler sig på kammerets dæksel, ikke falder ned på prøveeksemplaret.

| 1.3. | Dråber af opløsningen, som falder fra det prøveeksemplar, der prøves, må ikke føres tilbage til beholderen og derefter forstøves på ny. |
| --- | --- |

1.3.

Dråber af opløsningen, som falder fra det prøveeksemplar, der prøves, må ikke føres tilbage til beholderen og derefter forstøves på ny.

| 1.4. | Apparatet må ikke være bygget af materialer, der kan påvirke opløsningens korroderende egenskaber. |
| --- | --- |

1.4.

Apparatet må ikke være bygget af materialer, der kan påvirke opløsningens korroderende egenskaber.

2.   DE PRØVEDE EKSEMPLARERS PLACERING I TÅGEKAMMERET

| 2.1. | Prøveeksemplarerne med undtagelse af retraktorerne skal fastholdes eller være udspændt mellem 15o og 30o i forhold til lodret og så vidt muligt parallelt med den vandrette salttågestrøms hovedretning i kammeret bestemt i forhold til den overflade, der fortrinsvis skal prøves. |
| --- | --- |

2.1.

Prøveeksemplarerne med undtagelse af retraktorerne skal fastholdes eller være udspændt mellem 15o og 30o i forhold til lodret og så vidt muligt parallelt med den vandrette salttågestrøms hovedretning i kammeret bestemt i forhold til den overflade, der fortrinsvis skal prøves.

| 2.2. | Retraktorerne skal være understøttet eller udspændt på en sådan måde, at aksler i ruller til genoprulning af gjorden er vinkelrette på den vandrette salttågestrøms hovedretning i kammeret. Den åbning, som er bestemt til selens indgang i retraktoren, skal vende mod denne hovedretning. |
| --- | --- |

2.2.

Retraktorerne skal være understøttet eller udspændt på en sådan måde, at aksler i ruller til genoprulning af gjorden er vinkelrette på den vandrette salttågestrøms hovedretning i kammeret. Den åbning, som er bestemt til selens indgang i retraktoren, skal vende mod denne hovedretning.

| 2.3. | Alle prøveeksemplarer skal være placeret på en sådan måde, at tågen frit kan lægge sig på dem. |
| --- | --- |

2.3.

Alle prøveeksemplarer skal være placeret på en sådan måde, at tågen frit kan lægge sig på dem.

| 2.4. | Prøverne skal være anbragt således, at det forhindres, at saltopløsning drypper fra den ene prøve på den anden. |
| --- | --- |

2.4.

Prøverne skal være anbragt således, at det forhindres, at saltopløsning drypper fra den ene prøve på den anden.

3.   SALTOPLØSNING

| 3.1. | Saltopløsningen tilberedes ved, at 5 ± 1 massedel af natriumklorid opløses i 95 dele destilleret vand. Dette salt skal være natriumklorid næsten frit for nikkel og kobber og må i tør tilstand ikke indeholde mere end 0,1 % natriumjodsalt og ikke mere end 0,3 % urenheder i alt. |
| --- | --- |

3.1.

Saltopløsningen tilberedes ved, at 5 ± 1 massedel af natriumklorid opløses i 95 dele destilleret vand. Dette salt skal være natriumklorid næsten frit for nikkel og kobber og må i tør tilstand ikke indeholde mere end 0,1 % natriumjodsalt og ikke mere end 0,3 % urenheder i alt.

| 3.2. | Opløsningen skal være således, at den opsamlede opløsning har en pH-værdi mellem 6,5 og 7,2, når den forstøves ved 35 oC. |
| --- | --- |

3.2.

Opløsningen skal være således, at den opsamlede opløsning har en pH-værdi mellem 6,5 og 7,2, når den forstøves ved 35 oC.

4.   LUFTTILFØRSEL

Den komprimerede luft til dyse eller dyser, som muliggør forstøvning af saltopløsninger, skal være fri for olie og urenheder og holdes under et tryk mellem 70 kN/m2 og 170 kN/m2.

5.   FORHOLD I TÅGEKAMMERET

| 5.1. | Anbringelseszonen i tågekammeret skal holdes på en temperatur på 35 ± 5 oC. Mindst to egentlige tågeopsamlere skal være anbragt i anbringelseszonen for at undgå opsamling af dråber fra opløsningen, der stammer fra prøveeksemplarerne eller fra andre kilder. Opsamlerne anbringes nær prøveeksemplarerne, en nærmest en dyse og en fjernest fra alle dyser. Tågen skal være således, at der på hver del på 80 cm2 af den vandrette opsamlingszone i hver opsamler opsamles mellem 1,0 og 2,0 ml opløsning pr. time, når målingerne gennemføres over gennemsnitligt mindst 16 timer. |
| --- | --- |

5.1.

Anbringelseszonen i tågekammeret skal holdes på en temperatur på 35 ± 5 oC. Mindst to egentlige tågeopsamlere skal være anbragt i anbringelseszonen for at undgå opsamling af dråber fra opløsningen, der stammer fra prøveeksemplarerne eller fra andre kilder. Opsamlerne anbringes nær prøveeksemplarerne, en nærmest en dyse og en fjernest fra alle dyser. Tågen skal være således, at der på hver del på 80 cm2 af den vandrette opsamlingszone i hver opsamler opsamles mellem 1,0 og 2,0 ml opløsning pr. time, når målingerne gennemføres over gennemsnitligt mindst 16 timer.

| 5.2. | Dysen (eller dyserne) skal være rettet eller forskudt på en sådan måde, at forstøvningen ikke direkte slår imod prøveeksemplarerne. |
| --- | --- |

5.2.

Dysen (eller dyserne) skal være rettet eller forskudt på en sådan måde, at forstøvningen ikke direkte slår imod prøveeksemplarerne.

---

BILAG 13

PRØVNINGSRÆKKEFØLGE

| Punkt | Prøvning | Prøveeksemplarer |
| --- | --- | --- |
| Sele eller fastholdelsesanordning nr. | Gjord nr. |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 |
| 4/6.1.2/6.1.3/6.2.1.1/6.2.2/6.2.3.1/6.3.1.1 | Inspektion af sele eller fastholdelsesanordning | X | | | | | | | | | | | | | | | |
| 2.21/2.22/6.2.2.2 | Inspektion af lukkeanordning | X | X | X | X | X | | | | | | | | | | | |
| 6.2.2.6/6.2.2.7/7.5.1/7.5.5 | Prøvning af lukkebeslagets brudstyrke | | | X | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.3.3/7.5.1 | Justeringsanordningens brudstyrke (og i givet fald retraktorer) | | | X | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.4/7.5.2 | Prøvning af forankringers brudstyrke (og i givet fald retraktorer) | | | X | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.2.3/7.5.3 | Prøvning af lukkeanordning ved lav temperatur | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.1.4/7.5.4 | Slagprøvning af stive dele ved lav temperatur | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.3.2/6.2.3.4/7.5.6 | Indstillingsmuligheder | | | | X | | | | | | | | | | | | |
| | Konditionering/
  prøvning af sele eller fastholdelsesanordning før dynamisk prøvning: | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.2.4 | Lukkeanordningens holdbarhed | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.1.2/7.2 | Stive deles korrosionsbestandighed | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| | Konditionering af retraktorer: | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.5.2.1/6.2.5.3.1/6.2.5.3.3/7.6.2 | Låsetærskel | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.5.2.2/6.2.5.3.2/7.6.4 | Tilbagetrækningskraft | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.5.2.3/6.2.5.3.3/7.6.1 | Holdbarhed | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.5.2.3/6.2.5.3.3/7.2 | Korrosion | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.5.2.3/6.2.5.3.3/7.6.3 | Støv | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.3.1.2/7.4.2.3 | Prøvning af gjordens bredde | | | | | | X | X | | | | | | | | | |
| | Prøvning af gjordens holdbarhed efter: | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.3.2/7.4.1.1/7.4.2 | Konditionering ved stuetemperatur | | | | | | X | X | | | | | | | | | |
| 6.3.3/7.4.1.2/7.4.2 | Konditionering med lys | | | | | | | | X | X | | | | | | | |
| 6.3.3/7.4.1.3/7.4.2 | Konditionering med lav temperatur | | | | | | | | | | X | X | | | | | |
| 6.3.3/7.4.1.4/7.4.2 | Konditionering med varme | | | | | | | | | | | | X | X | | | |
| 6.3.3/7.4.1.5/7.4.2 | Konditionering med vand | | | | | | | | | | | | | | X | X | |
| 6.2.3.2/7.3 | Prøvning af glidning | | | | X | X | | | | | | | | | | | |
| 6.4.2/7.4.1.6 | Konditionering med slid | | | | X | X | | | | | | | | | | | |
| 6.4.1/7.7 | Dynamisk prøvning | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.2.5/6.2.2.7/7.8 | Prøvning af lukkebeslagets åbningsmekanisme | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 7.1.4 | Opbevaring af gjordprøve | | | | | | | | | | | | | | | | X |

Punkt

Prøvning

Prøveeksemplarer

Sele eller fastholdelsesanordning nr.

Gjord nr.

1

2

3

4

5

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

4/6.1.2/6.1.3/6.2.1.1/6.2.2/6.2.3.1/6.3.1.1

Inspektion af sele eller fastholdelsesanordning

X

2.21/2.22/6.2.2.2

Inspektion af lukkeanordning

X

X

X

X

X

6.2.2.6/6.2.2.7/7.5.1/7.5.5

Prøvning af lukkebeslagets brudstyrke

X

6.2.3.3/7.5.1

Justeringsanordningens brudstyrke (og i givet fald retraktorer)

X

6.2.4/7.5.2

Prøvning af forankringers brudstyrke (og i givet fald retraktorer)

X

6.2.2.3/7.5.3

Prøvning af lukkeanordning ved lav temperatur

X

X

6.2.1.4/7.5.4

Slagprøvning af stive dele ved lav temperatur

X

X

6.2.3.2/6.2.3.4/7.5.6

Indstillingsmuligheder

X

Konditionering/

prøvning af sele eller fastholdelsesanordning før dynamisk prøvning:

6.2.2.4

Lukkeanordningens holdbarhed

X

X

6.2.1.2/7.2

Stive deles korrosionsbestandighed

X

X

Konditionering af retraktorer:

6.2.5.2.1/6.2.5.3.1/6.2.5.3.3/7.6.2

Låsetærskel

X

X

6.2.5.2.2/6.2.5.3.2/7.6.4

Tilbagetrækningskraft

X

X

6.2.5.2.3/6.2.5.3.3/7.6.1

Holdbarhed

X

X

6.2.5.2.3/6.2.5.3.3/7.2

Korrosion

X

X

6.2.5.2.3/6.2.5.3.3/7.6.3

Støv

X

X

6.3.1.2/7.4.2.3

Prøvning af gjordens bredde

X

X

Prøvning af gjordens holdbarhed efter:

6.3.2/7.4.1.1/7.4.2

Konditionering ved stuetemperatur

X

X

6.3.3/7.4.1.2/7.4.2

Konditionering med lys

X

X

6.3.3/7.4.1.3/7.4.2

Konditionering med lav temperatur

X

X

6.3.3/7.4.1.4/7.4.2

Konditionering med varme

X

X

6.3.3/7.4.1.5/7.4.2

Konditionering med vand

X

X

6.2.3.2/7.3

Prøvning af glidning

X

X

6.4.2/7.4.1.6

Konditionering med slid

X

X

6.4.1/7.7

Dynamisk prøvning

X

X

6.2.2.5/6.2.2.7/7.8

Prøvning af lukkebeslagets åbningsmekanisme

X

X

7.1.4

Opbevaring af gjordprøve

X

---

BILAG 14

KONTROL AF PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE

1.   PRØVNINGER

Det skal påvises, at sikkerhedsselerne overholder de krav, som følgende prøvninger er baseret på:

1.1.   Kontrol af inerti-retraktorers låsetærskel og holdbarhed

I henhold til bestemmelserne i punkt 7.6.2 i den mest uhensigtsmæssige stilling efter udførelsen af holdbarhedsprøvning i henhold til punkt 7.6.1, 7.2 og 7.6.3 som krævet i punkt 6.2.5.3.5 i dette regulativ.

1.2.   Kontrol af automatiske retraktorers holdbarhed

I henhold til bestemmelserne i punkt 7.6.1 suppleret med prøvningen i henhold til punkt 7.2 og 7.6.3 som krævet i punkt 6.2.5.2.3 i dette regulativ.

1.3.   Prøvning af gjordenes styrke efter konditionering

I henhold til proceduren i punkt 7.4.2 efter konditionering i henhold til kravene i punkt 7.4.1.1 til 7.4.1.5 i dette regulativ.

1.3.1.   Prøvning af gjordenes styrke efter konditionering med slid

I henhold til proceduren i punkt 7.4.2 efter konditionering i henhold til kravene i punkt 7.4.1.6 i dette regulativ.

1.4.   Prøvning af glidning

I henhold til proceduren i punkt 7.3 i dette regulativ.

1.5.   Prøvning af stive dele

I henhold til proceduren i punkt 7.5 i dette regulativ.

1.6.   Kontrol af sikkerhedsselens eller fastholdelsesanordningens specifikationer ved dynamisk prøvning

1.6.1.   Prøvning med konditionering

| 1.6.1.1. | Seler eller fastholdelsesanordninger udstyret med inerti-retraktor i henhold til bestemmelserne i punkt 7.7 og 7.8 i dette regulativ med en sele, der forud har gennemgået 45 000 cyklusser i holdbarhedsprøvning af retraktoren som beskrevet i punkt 7.6.1 i dette regulativ samt prøvning som defineret i punkt 6.2.2.4, 7.2 og 7.6.3 i dette regulativ. |
| --- | --- |

1.6.1.1.

Seler eller fastholdelsesanordninger udstyret med inerti-retraktor i henhold til bestemmelserne i punkt 7.7 og 7.8 i dette regulativ med en sele, der forud har gennemgået 45 000 cyklusser i holdbarhedsprøvning af retraktoren som beskrevet i punkt 7.6.1 i dette regulativ samt prøvning som defineret i punkt 6.2.2.4, 7.2 og 7.6.3 i dette regulativ.

| 1.6.1.2. | Seler eller fastholdelsesanordninger med automatisk retraktor: i henhold til bestemmelserne i punkt 7.7 og 7.8 i dette regulativ med en sele, der forud har gennemgået 10 000 cyklusser i holdbarhedsprøvningen af retraktoren som beskrevet i punkt 7.6.1 samt prøvning som defineret i punkt 6.2.2.4, 7.2 og 7.6.3 i dette regulativ. |
| --- | --- |

1.6.1.2.

Seler eller fastholdelsesanordninger med automatisk retraktor: i henhold til bestemmelserne i punkt 7.7 og 7.8 i dette regulativ med en sele, der forud har gennemgået 10 000 cyklusser i holdbarhedsprøvningen af retraktoren som beskrevet i punkt 7.6.1 samt prøvning som defineret i punkt 6.2.2.4, 7.2 og 7.6.3 i dette regulativ.

| 1.6.1.3. | Statiske seler: i henhold til bestemmelserne i punkt 7.7 og 7.8 i dette regulativ på en sikkerhedssele, der har gennemgået prøvning som beskrevet i punkt 6.2.2.4 og 7.2 i dette regulativ. |
| --- | --- |

1.6.1.3.

Statiske seler: i henhold til bestemmelserne i punkt 7.7 og 7.8 i dette regulativ på en sikkerhedssele, der har gennemgået prøvning som beskrevet i punkt 6.2.2.4 og 7.2 i dette regulativ.

1.6.2.   Prøvning uden konditionering

I henhold til bestemmelserne i punkt 7.7 og 7.8 i dette regulativ.

2.   PRØVNINGSHYPPIGHED OG RESULTATER

| 2.1. | Hyppigheden af prøvningerne af kravene i punkt 1.1 til 1.5 i dette bilag skal ske i henhold til et statistisk kontrolleret og tilfældigt grundlag i overensstemmelse med en af de normale kvalitetssikringsprocedurer. |
| --- | --- |

2.1.

Hyppigheden af prøvningerne af kravene i punkt 1.1 til 1.5 i dette bilag skal ske i henhold til et statistisk kontrolleret og tilfældigt grundlag i overensstemmelse med en af de normale kvalitetssikringsprocedurer.

| 2.1.1. | For inerti-retraktorer skal alle sæt kontrolleres: |
| --- | --- |

2.1.1.

For inerti-retraktorer skal alle sæt kontrolleres:

| 2.1.1.1. | enten i henhold til bestemmelserne i punkt 7.6.2.1 og 7.6.2.2 i dette regulativ i den mest uhensigtsmæssige retning som beskrevet i punkt 7.6.2.1.2. Prøvningsresultaterne skal opfylde kravene i punkt 6.2.5.3.1.1 og 6.2.5.3.3 i dette regulativ |
| --- | --- |

2.1.1.1.

enten i henhold til bestemmelserne i punkt 7.6.2.1 og 7.6.2.2 i dette regulativ i den mest uhensigtsmæssige retning som beskrevet i punkt 7.6.2.1.2. Prøvningsresultaterne skal opfylde kravene i punkt 6.2.5.3.1.1 og 6.2.5.3.3 i dette regulativ

| 2.1.1.2. | eller i henhold til bestemmelserne i punkt 7.6.2.3 i dette regulativ i den mest uhensigtsmæssige retning. Hældningshastigheden kan dog være højere end den foreskrevne, når dette ikke påvirker prøveresultaterne. Prøveresultaterne skal opfylde kravene i punkt 6.2.5.3.1.4 i dette regulativ. |
| --- | --- |

2.1.1.2.

eller i henhold til bestemmelserne i punkt 7.6.2.3 i dette regulativ i den mest uhensigtsmæssige retning. Hældningshastigheden kan dog være højere end den foreskrevne, når dette ikke påvirker prøveresultaterne. Prøveresultaterne skal opfylde kravene i punkt 6.2.5.3.1.4 i dette regulativ.

| 2.2. | Dynamisk prøvning i henhold til punkt 1.6 i dette bilag skal udføres med en mindste hyppighed på: |
| --- | --- |

2.2.

Dynamisk prøvning i henhold til punkt 1.6 i dette bilag skal udføres med en mindste hyppighed på:

2.2.1.   Prøvning med konditionering

| 2.2.1.1. | seler eller fastholdelsesanordninger med inerti-retraktor






  — | ved en daglig produktion på mere end 1 000 seler: en pr. 100 000 fremstillede seler med en mindste hyppighed på en hver anden uge |
| --- | --- | --- |

2.2.1.1.

seler eller fastholdelsesanordninger med inerti-retraktor

—

ved en daglig produktion på mere end 1 000 seler: en pr. 100 000 fremstillede seler med en mindste hyppighed på en hver anden uge

| — | ved en daglig produktion på mindre end eller lig med 1 000 seler: en pr. 10 000 fremstillede seler med en mindste hyppighed på en pr. år og pr. type låsemekanisme (1) |
| --- | --- |

—

ved en daglig produktion på mindre end eller lig med 1 000 seler: en pr. 10 000 fremstillede seler med en mindste hyppighed på en pr. år og pr. type låsemekanisme (1)

skal underkastes prøvningen i punkt 1.6.1.1 i dette bilag.

| 2.2.1.2. | Seler med automatisk retraktor og statiske seler






  — | ved en daglig produktion på mere end 1 000 seler: en pr. 100 000 fremstillede seler med en mindste hyppighed på en hver anden uge |
| --- | --- | --- |

2.2.1.2.

Seler med automatisk retraktor og statiske seler

—

ved en daglig produktion på mere end 1 000 seler: en pr. 100 000 fremstillede seler med en mindste hyppighed på en hver anden uge

| — | ved en daglig produktion på mindre end eller lig med 1 000 seler: en pr. 10 000 fremstillede seler med en mindste hyppighed på en om året |
| --- | --- |

—

ved en daglig produktion på mindre end eller lig med 1 000 seler: en pr. 10 000 fremstillede seler med en mindste hyppighed på en om året

skal underkastes prøvningen i henholdsvis punkt 1.6.1.2 eller 1.6.1.3 i dette bilag.

2.2.2.   Prøvning uden konditionering

| 2.2.2.1. | For seler med inerti-retraktor skal følgende antal eksemplarer underkastes prøvning i henhold til punkt 1.6.2 ovenfor: |
| --- | --- |

2.2.2.1.

For seler med inerti-retraktor skal følgende antal eksemplarer underkastes prøvning i henhold til punkt 1.6.2 ovenfor:

| 2.2.2.1.1. | ved en produktion på ikke under 5 000 seler pr. dag, to seler pr. 25 000 fremstillede seler med en mindste hyppighed på en pr. dag og pr. type låsemekanisme |
| --- | --- |

2.2.2.1.1.

ved en produktion på ikke under 5 000 seler pr. dag, to seler pr. 25 000 fremstillede seler med en mindste hyppighed på en pr. dag og pr. type låsemekanisme

| 2.2.2.1.2. | ved en produktion på under 5 000 seler pr. dag, en sele pr. 5 000 fremstillede seler med en mindste hyppighed på en pr. år og pr. type låsemekanisme |
| --- | --- |

2.2.2.1.2.

ved en produktion på under 5 000 seler pr. dag, en sele pr. 5 000 fremstillede seler med en mindste hyppighed på en pr. år og pr. type låsemekanisme

| 2.2.2.2. | For seler med automatisk retraktor og statiske seler skal følgende antal eksemplarer underkastes prøvning i henhold til punkt 1.6.2 ovenfor: |
| --- | --- |

2.2.2.2.

For seler med automatisk retraktor og statiske seler skal følgende antal eksemplarer underkastes prøvning i henhold til punkt 1.6.2 ovenfor:

| 2.2.2.2.1. | ved en produktion på ikke under 5 000 seler pr. dag, to seler pr. 25 000 fremstillede seler med en mindste hyppighed på en pr. dag og pr. godkendt type |
| --- | --- |

2.2.2.2.1.

ved en produktion på ikke under 5 000 seler pr. dag, to seler pr. 25 000 fremstillede seler med en mindste hyppighed på en pr. dag og pr. godkendt type

| 2.2.2.2.2. | ved en produktion på under 5 000 seler pr. dag, en sele pr. 5 000 fremstillede seler med en mindste hyppighed på en pr. år og pr. godkendt type. |
| --- | --- |

2.2.2.2.2.

ved en produktion på under 5 000 seler pr. dag, en sele pr. 5 000 fremstillede seler med en mindste hyppighed på en pr. år og pr. godkendt type.

2.2.3.   Resultater

Prøveresultaterne skal opfylde kravene i punkt 6.4.1.3.1 i dette regulativ.

Attrappens forskydning i fremadgående retning kan kontrolleres for så vidt angår punkt 6.4.1.3.2 i dette regulativ (eller i givet fald punkt 6.4.1.4) under en prøvning, der udføres med konditionering i henhold til punkt 1.6.1 i dette bilag ved hjælp af en forenklet, tilpasset metode.

| 2.2.3.1. | I forbindelse med godkendelse i henhold til punkt 6.4.1.3.3 i dette regulativ og punkt 1.6.1 i dette bilag angives det kun, at ingen del af selen må være ødelagt eller have revet sig løs, og at hastigheden for brystets referencepunkt ved en forskydning på 300 mm ikke må overstige 24 km/h. |
| --- | --- |

2.2.3.1.

I forbindelse med godkendelse i henhold til punkt 6.4.1.3.3 i dette regulativ og punkt 1.6.1 i dette bilag angives det kun, at ingen del af selen må være ødelagt eller have revet sig løs, og at hastigheden for brystets referencepunkt ved en forskydning på 300 mm ikke må overstige 24 km/h.

| 2.3. | Når et prøveeksemplar ikke består en bestemt prøvning, som det underkastes, skal en yderligere prøvning i henhold til de samme krav udføres på mindst tre andre prøveeksemplarer. I tilfælde af dynamiske prøvninger skal indehaveren af godkendelsen eller dennes behørigt bemyndigede repræsentant, hvis et af sidstnævnte prøveeksemplarer ikke klarer prøvningen, underrette den kompetente myndighed, som har udstedt typegodkendelsen, med en angivelse af, hvilke skridt der er taget for at genoprette produktionens overensstemmelse. |
| --- | --- |

2.3.

Når et prøveeksemplar ikke består en bestemt prøvning, som det underkastes, skal en yderligere prøvning i henhold til de samme krav udføres på mindst tre andre prøveeksemplarer. I tilfælde af dynamiske prøvninger skal indehaveren af godkendelsen eller dennes behørigt bemyndigede repræsentant, hvis et af sidstnævnte prøveeksemplarer ikke klarer prøvningen, underrette den kompetente myndighed, som har udstedt typegodkendelsen, med en angivelse af, hvilke skridt der er taget for at genoprette produktionens overensstemmelse.

---

(1)  I dette bilag forstås ved »type af låsemekanisme« alle inerti-retraktorer, hvis mekanismer kun afviger med hensyn til følerens vinkel i forhold til køretøjets referenceaksesystem.

---

BILAG 15

PROCEDURE FOR BESTEMMELSE AF »H«-PUNKTET OG DEN FAKTISKE TORSOVINKEL FOR SIDDEPLADSER I MOTORKØRETØJER

1.   FORMÅL

Den i dette bilag beskrevne metode anvendes til bestemmelse af H-punkt og faktisk torsovinkel for en eller flere siddepladser i et motorkøretøj og til eftervisning af sammenhængen mellem målte data og de konstruktivt bestemte specifikationer, som er angivet af fabrikanten (1).

2.   DEFINITIONER

I dette bilag forstås ved:

| 2.1. | »Referencedata«: et eller flere af følgende kendetegn ved en siddeposition: |
| --- | --- |

2.1.

»Referencedata«: et eller flere af følgende kendetegn ved en siddeposition:

| 2.1.1. | »H«-punktet og »R«-punktet og forholdet mellem disse |
| --- | --- |

2.1.1.

»H«-punktet og »R«-punktet og forholdet mellem disse

| 2.1.2. | torsoens faktiske vinkel og den konstruktivt bestemte torsovinkel og forholdet mellem disse. |
| --- | --- |

2.1.2.

torsoens faktiske vinkel og den konstruktivt bestemte torsovinkel og forholdet mellem disse.

| 2.2. | »Tredimensional »H«-punktmaskine (3-D H-maskine)«: anordning til bestemmelse af »H«-punkter og torsoens faktiske vinkler. Denne anordning beskrives i tillæg 1 til dette bilag. |
| --- | --- |

2.2.

»Tredimensional »H«-punktmaskine (3-D H-maskine)«: anordning til bestemmelse af »H«-punkter og torsoens faktiske vinkler. Denne anordning beskrives i tillæg 1 til dette bilag.

| 2.3. | »»H«-punkt«: omdrejningspunktet for torsoen og låret i den 3-D H-maskine, der er monteret i køretøjets sæde i overensstemmelse med punkt 4 nedenfor. »H«-punktet er placeret i centrum af anordningens centerlinje, som ligger mellem sigtelinjerne for »H«-punktet på begge sider af 3-D H-maskinen. »H«-punktet svarer teoretisk til »R«-punktet (med hensyn til tolerancer henvises til punkt 3.2.2 nedenfor). Når »H«-punktet er bestemt i henhold til proceduren i punkt 4, betragtes det som fast i forhold til sædepuderammen og bevæger sig med denne, når sædet justeres. |
| --- | --- |

2.3.

»»H«-punkt«: omdrejningspunktet for torsoen og låret i den 3-D H-maskine, der er monteret i køretøjets sæde i overensstemmelse med punkt 4 nedenfor. »H«-punktet er placeret i centrum af anordningens centerlinje, som ligger mellem sigtelinjerne for »H«-punktet på begge sider af 3-D H-maskinen. »H«-punktet svarer teoretisk til »R«-punktet (med hensyn til tolerancer henvises til punkt 3.2.2 nedenfor). Når »H«-punktet er bestemt i henhold til proceduren i punkt 4, betragtes det som fast i forhold til sædepuderammen og bevæger sig med denne, når sædet justeres.

| 2.4. | »»R-punkt« eller »sædets referencepunkt««: et konstruktivt bestemt punkt, som fastlægges af køretøjsfabrikanten for hver siddeplads og er bestemt i forhold til det tredimensionale referencesystem. |
| --- | --- |

2.4.

»»R-punkt« eller »sædets referencepunkt««: et konstruktivt bestemt punkt, som fastlægges af køretøjsfabrikanten for hver siddeplads og er bestemt i forhold til det tredimensionale referencesystem.

| 2.5. | »Torsolinje«: midteraksen af 3-D H-maskinens målestok, når denne er ført helt tilbage. |
| --- | --- |

2.5.

»Torsolinje«: midteraksen af 3-D H-maskinens målestok, når denne er ført helt tilbage.

| 2.6. | »Faktisk torsovinkel«: vinklen mellem en lodret linje gennem H-punktet og torsolinjen, målt med 3-D H-maskinens rygvinkelkvadrant. Den faktiske torsovinkel svarer teoretisk til den konstruktivt bestemte torsovinkel (med hensyn til tolerancer henvises til punkt 3.2.2 nedenfor). |
| --- | --- |

2.6.

»Faktisk torsovinkel«: vinklen mellem en lodret linje gennem H-punktet og torsolinjen, målt med 3-D H-maskinens rygvinkelkvadrant. Den faktiske torsovinkel svarer teoretisk til den konstruktivt bestemte torsovinkel (med hensyn til tolerancer henvises til punkt 3.2.2 nedenfor).

| 2.7. | »Konstruktivt bestemt torsovinkel«: vinklen som målt mellem en lodret linje gennem »R«-punktet og torsolinjen i en stilling, der svarer til den position for ryglænet, som fabrikanten har beregnet. |
| --- | --- |

2.7.

»Konstruktivt bestemt torsovinkel«: vinklen som målt mellem en lodret linje gennem »R«-punktet og torsolinjen i en stilling, der svarer til den position for ryglænet, som fabrikanten har beregnet.

| 2.8. | »Midterplan af passager/fører (C/LO)«: midterplanet af 3-D H-maskinen, som er anbragt på hver af de foreskrevne siddepladser; den repræsenteres af »H«-punktets koordinat på »Y«-aksen. For de enkelte sæder er sædets midterplan sammenfaldende med den siddendes midterplan. For andre sæder angives den siddendes midterplan af fabrikanten. |
| --- | --- |

2.8.

»Midterplan af passager/fører (C/LO)«: midterplanet af 3-D H-maskinen, som er anbragt på hver af de foreskrevne siddepladser; den repræsenteres af »H«-punktets koordinat på »Y«-aksen. For de enkelte sæder er sædets midterplan sammenfaldende med den siddendes midterplan. For andre sæder angives den siddendes midterplan af fabrikanten.

| 2.9. | »Tredimensionalt referencesystem«: system som beskrevet i tillæg 2 til dette bilag. |
| --- | --- |

2.9.

»Tredimensionalt referencesystem«: system som beskrevet i tillæg 2 til dette bilag.

| 2.10. | »Referencemærker«: fysiske punkter (huller, overflader, mærker eller fordybninger) i køretøjets karosseri som angivet af fabrikanten. |
| --- | --- |

2.10.

»Referencemærker«: fysiske punkter (huller, overflader, mærker eller fordybninger) i køretøjets karosseri som angivet af fabrikanten.

| 2.11. | »Målestilling for køretøj«: køretøjets position som defineret ved referencemærkernes koordinater i det tredimensionale referencesystem. |
| --- | --- |

2.11.

»Målestilling for køretøj«: køretøjets position som defineret ved referencemærkernes koordinater i det tredimensionale referencesystem.

3.   FORSKRIFTER

3.1.   Præsentation af data

For hver siddeposition, hvor der kræves referencedata for at kunne påvise overensstemmelse med bestemmelserne i nærværende regulativ, skal alle nedenstående data eller et hensigtsmæssigt udvalg heraf præsenteres i den form, der angives i tillæg 3 til dette bilag:

| 3.1.1. | koordinaterne for »R«-punktet i forhold til det tredimensionale referencesystem |
| --- | --- |

3.1.1.

koordinaterne for »R«-punktet i forhold til det tredimensionale referencesystem

| 3.1.2. | den konstruktivt bestemte torsovinkel |
| --- | --- |

3.1.2.

den konstruktivt bestemte torsovinkel

| 3.1.3. | alle nødvendige angivelser for justering af sædet (hvis dette kan indstilles) til den måleposition, der angives i punkt 4.3 nedenfor. |
| --- | --- |

3.1.3.

alle nødvendige angivelser for justering af sædet (hvis dette kan indstilles) til den måleposition, der angives i punkt 4.3 nedenfor.

3.2.   Forhold mellem målte data og beregnede specifikationer

| 3.2.1. | Koordinaterne for »H«-punktet og værdien af den konstruktivt bestemte torsovinkel i henhold til proceduren, som beskrives i punkt 4 nedenfor, skal sammenlignes med henholdsvis koordinaterne for »R«-punktet og værdien af den konstruktivt bestemte torsovinkel som angivet af køretøjsfabrikanten. |
| --- | --- |

3.2.1.

Koordinaterne for »H«-punktet og værdien af den konstruktivt bestemte torsovinkel i henhold til proceduren, som beskrives i punkt 4 nedenfor, skal sammenlignes med henholdsvis koordinaterne for »R«-punktet og værdien af den konstruktivt bestemte torsovinkel som angivet af køretøjsfabrikanten.

| 3.2.2. | De relative positioner for »R«-punktet og »H«-punktet og forholdet mellem den konstruktivt bestemte torsovinkel og den faktiske torsovinkel anses for tilfredsstillende for den pågældende siddeposition, hvis »H«-punktet som defineret ved dets koordinater ligger inden for et kvadrat med en sidelængde på 50 mm med vandrette og lodrette sider, hvis diagonaler skærer »R«-punktet, og hvis den faktiske torsovinkel højst afviger 5o i forhold til den konstruktivt bestemte torsovinkel. |
| --- | --- |

3.2.2.

De relative positioner for »R«-punktet og »H«-punktet og forholdet mellem den konstruktivt bestemte torsovinkel og den faktiske torsovinkel anses for tilfredsstillende for den pågældende siddeposition, hvis »H«-punktet som defineret ved dets koordinater ligger inden for et kvadrat med en sidelængde på 50 mm med vandrette og lodrette sider, hvis diagonaler skærer »R«-punktet, og hvis den faktiske torsovinkel højst afviger 5o i forhold til den konstruktivt bestemte torsovinkel.

| 3.2.3. | Hvis disse betingelser er opfyldt, anvendes »R«-punktet og den konstruktivt bestemte torsovinkel til at påvise overensstemmelse med dette regulativs bestemmelser. |
| --- | --- |

3.2.3.

Hvis disse betingelser er opfyldt, anvendes »R«-punktet og den konstruktivt bestemte torsovinkel til at påvise overensstemmelse med dette regulativs bestemmelser.

| 3.2.4. | Hvis »H«-punktet eller den faktiske torsovinkel ikke opfylder kravene i punkt 3.2.2 ovenfor, skal »H«-punktet og den faktiske torsovinkel bestemmes to gange mere (tre gange i alt). Hvis resultaterne af to af disse tre operationer opfylder kravene, finder bestemmelserne i punkt 3.2.3 ovenfor anvendelse. |
| --- | --- |

3.2.4.

Hvis »H«-punktet eller den faktiske torsovinkel ikke opfylder kravene i punkt 3.2.2 ovenfor, skal »H«-punktet og den faktiske torsovinkel bestemmes to gange mere (tre gange i alt). Hvis resultaterne af to af disse tre operationer opfylder kravene, finder bestemmelserne i punkt 3.2.3 ovenfor anvendelse.

| 3.2.5. | Hvis resultaterne af mindst to af de tre operationer, der beskrives i punkt 3.2.4 ovenfor, ikke opfylder kravene i punkt 3.2.2 ovenfor, eller hvis kontrollen ikke kan gennemføres, fordi køretøjsfabrikanten ikke har leveret oplysninger vedrørende »R«-punktets placering eller vedrørende den konstruktivt bestemte torsovinkel, anvendes det geometriske tyngdepunkt for de tre målte punkter eller gennemsnittet af de tre målte vinkler og anses for gældende i alle tilfælde, hvor der henvises til »R«-punktet eller den konstruktivt bestemte torsovinkel i dette regulativ. |
| --- | --- |

3.2.5.

Hvis resultaterne af mindst to af de tre operationer, der beskrives i punkt 3.2.4 ovenfor, ikke opfylder kravene i punkt 3.2.2 ovenfor, eller hvis kontrollen ikke kan gennemføres, fordi køretøjsfabrikanten ikke har leveret oplysninger vedrørende »R«-punktets placering eller vedrørende den konstruktivt bestemte torsovinkel, anvendes det geometriske tyngdepunkt for de tre målte punkter eller gennemsnittet af de tre målte vinkler og anses for gældende i alle tilfælde, hvor der henvises til »R«-punktet eller den konstruktivt bestemte torsovinkel i dette regulativ.

4.   PROCEDURE FOR BESTEMMELSE AF »H«-PUNKTET OG DEN FAKTISKE TORSOVINKEL

| 4.1. | Køretøjet konditioneres forud efter fabrikantens ønske til en temperatur på 20 ± 10 oC for at sikre, at sædets materiale har nået stuetemperatur. Hvis sædet, der skal kontrolleres, aldrig har været siddet i, skal en person eller en anordning på mellem 70 og 80 kg sidde i sædet i to gange et minut for at presse mod sædet og ryglænet. Fabrikanten kan anmode om, at alle sædesæt skal være uden belastning i en mindsteperiode på 30 minutter forud for montering af 3-D H-maskinen. |
| --- | --- |

4.1.

Køretøjet konditioneres forud efter fabrikantens ønske til en temperatur på 20 ± 10 oC for at sikre, at sædets materiale har nået stuetemperatur. Hvis sædet, der skal kontrolleres, aldrig har været siddet i, skal en person eller en anordning på mellem 70 og 80 kg sidde i sædet i to gange et minut for at presse mod sædet og ryglænet. Fabrikanten kan anmode om, at alle sædesæt skal være uden belastning i en mindsteperiode på 30 minutter forud for montering af 3-D H-maskinen.

| 4.2. | Køretøjet anbringes i den målestilling, der defineres i punkt 2.11 ovenfor. |
| --- | --- |

4.2.

Køretøjet anbringes i den målestilling, der defineres i punkt 2.11 ovenfor.

| 4.3. | Hvis sædet kan forskydes, indstilles det først til den bagerste normale kørselsposition efter køretøjsfabrikantens angivelse udelukkende under hensyntagen til sædets indstillingsmuligheder i længderetningen, undtagen sædeindstillinger, der anvendes til andre formål end normal kørsel som fører eller passager. Hvis der forefindes andre muligheder for sædeindstilling (lodret, vinkling, ryglæn osv.), indstilles disse til den position, der angives af køretøjsfabrikanten. Ophængte sæder fastgøres i den lodrette stilling, der svarer til en normal kørselsposition i henhold til fabrikantens anvisninger. |
| --- | --- |

4.3.

Hvis sædet kan forskydes, indstilles det først til den bagerste normale kørselsposition efter køretøjsfabrikantens angivelse udelukkende under hensyntagen til sædets indstillingsmuligheder i længderetningen, undtagen sædeindstillinger, der anvendes til andre formål end normal kørsel som fører eller passager. Hvis der forefindes andre muligheder for sædeindstilling (lodret, vinkling, ryglæn osv.), indstilles disse til den position, der angives af køretøjsfabrikanten. Ophængte sæder fastgøres i den lodrette stilling, der svarer til en normal kørselsposition i henhold til fabrikantens anvisninger.

| 4.4. | Det område af sædet, som 3-D H-maskinen kommer i kontakt med, dækkes med et stykke svært bomuld af tilstrækkelig størrelse og en passende struktur beskrevet som en almindelig bomuldsstruktur med 18,9 tråde pr. cm2 og en vægt på 0,228 kg/m2 eller strikket eller ikke-vævet stof med tilsvarende egenskaber. Hvis prøvningen foretages på et sæde uden for køretøjet, skal underlaget, som sædet anbringes på, have de samme væsentlige egenskaber (2) som gulvet i det køretøj, hvor sædet er beregnet til at blive brugt. |
| --- | --- |

4.4.

Det område af sædet, som 3-D H-maskinen kommer i kontakt med, dækkes med et stykke svært bomuld af tilstrækkelig størrelse og en passende struktur beskrevet som en almindelig bomuldsstruktur med 18,9 tråde pr. cm2 og en vægt på 0,228 kg/m2 eller strikket eller ikke-vævet stof med tilsvarende egenskaber. Hvis prøvningen foretages på et sæde uden for køretøjet, skal underlaget, som sædet anbringes på, have de samme væsentlige egenskaber (2) som gulvet i det køretøj, hvor sædet er beregnet til at blive brugt.

| 4.5. | 3-D H-maskinens sæde- og rygdel anbringes, så den siddendes midterplan (C/LO) er sammenfaldende med 3-D H-maskinens midterplan. Efter fabrikantens ønske kan 3-D H-maskinen flyttes indad i forhold til C/LO, hvis 3-D H-maskinen er anbragt så langt ude, at sædets kant ikke giver mulighed for at få 3-D H-maskinen i vater. |
| --- | --- |

4.5.

3-D H-maskinens sæde- og rygdel anbringes, så den siddendes midterplan (C/LO) er sammenfaldende med 3-D H-maskinens midterplan. Efter fabrikantens ønske kan 3-D H-maskinen flyttes indad i forhold til C/LO, hvis 3-D H-maskinen er anbragt så langt ude, at sædets kant ikke giver mulighed for at få 3-D H-maskinen i vater.

| 4.6. | Fod- og underbenssættene fastgøres til sædeskålsættet, enten enkeltvis eller ved brug af T-stykket og underbensstykket. En linje gennem »H«-punktssigtelinjerne skal være parallel med jorden og vinkelret på sædets midterplan i længderetningen. |
| --- | --- |

4.6.

Fod- og underbenssættene fastgøres til sædeskålsættet, enten enkeltvis eller ved brug af T-stykket og underbensstykket. En linje gennem »H«-punktssigtelinjerne skal være parallel med jorden og vinkelret på sædets midterplan i længderetningen.

| 4.7. | 3-D H-maskinens fod- og benpositioner indstilles som følger: |
| --- | --- |

4.7.

3-D H-maskinens fod- og benpositioner indstilles som følger:

4.7.1.   beregnet siddeposition: fører og yderste forsædepassager

| 4.7.1.1. | Både fod- og bensættene flyttes fremad på en sådan måde, at fødderne indtager en naturlig stilling på gulvet, om nødvendigt mellem pedalerne. Når det er muligt, skal venstre fod anbringes tilnærmelsesvis i samme afstand til venstre for 3-D H-maskinens midterplan, som højre fod er til højre for maskinen. Væskestandsrøret til kontrol af 3-D H-maskinens position i tværgående retning indstilles om nødvendigt til vandret stilling ved at justere sædeskålen eller ved at justere ben- og fodsættene bagud. Linjen gennem »H«-punktssigtelinjerne skal fortsat være vinkelret på sædets midterplan i længderetningen. |
| --- | --- |

4.7.1.1.

Både fod- og bensættene flyttes fremad på en sådan måde, at fødderne indtager en naturlig stilling på gulvet, om nødvendigt mellem pedalerne. Når det er muligt, skal venstre fod anbringes tilnærmelsesvis i samme afstand til venstre for 3-D H-maskinens midterplan, som højre fod er til højre for maskinen. Væskestandsrøret til kontrol af 3-D H-maskinens position i tværgående retning indstilles om nødvendigt til vandret stilling ved at justere sædeskålen eller ved at justere ben- og fodsættene bagud. Linjen gennem »H«-punktssigtelinjerne skal fortsat være vinkelret på sædets midterplan i længderetningen.

| 4.7.1.2. | Hvis venstre ben ikke kan være parallelt med højre ben, og venstre fod ikke kan understøttes af stellet, flyttes venstre fod, indtil den understøttes. Justeringen af sigtelinjerne opretholdes. |
| --- | --- |

4.7.1.2.

Hvis venstre ben ikke kan være parallelt med højre ben, og venstre fod ikke kan understøttes af stellet, flyttes venstre fod, indtil den understøttes. Justeringen af sigtelinjerne opretholdes.

4.7.2.   Beregnet siddeposition: bagerste ydersæder

Ved bagsæder eller hjælpesæder anbringes benene som angivet af fabrikanten. Hvis fødderne hviler på dele af gulvet, som befinder sig på forskellige niveauer, skal den fod, der først kommer i kontakt med forsædet, fungere som reference, og den anden fod indstilles sådan, at væskestandsrøret, der angiver sædets tværgående stilling, er vandret.

4.7.3.   Andre beregnede siddepositioner

Den generelle procedure, som angives i punkt 4.7.1 ovenfor, skal følges, bortset fra at fødderne skal anbringes som angivet af køretøjsfabrikanten.

| 4.8. | Der påsættes vægtlodder for underben og lår, og 3-D H-maskinen bringes i vater. |
| --- | --- |

4.8.

Der påsættes vægtlodder for underben og lår, og 3-D H-maskinen bringes i vater.

| 4.9. | Ryglænsskålen skubbes frem mod det forreste stop, og 3-D H-maskinen trækkes fri af ryglænet ved hjælp af T-stykket. 3-D H-maskinen genindstilles i sædet ved hjælp af en af følgende metoder: |
| --- | --- |

4.9.

Ryglænsskålen skubbes frem mod det forreste stop, og 3-D H-maskinen trækkes fri af ryglænet ved hjælp af T-stykket. 3-D H-maskinen genindstilles i sædet ved hjælp af en af følgende metoder:

| 4.9.1. | Hvis 3-D H-maskinen har tendens til at glide bagud, anvendes følgende procedure: Giv 3-D H-maskinen mulighed for at glide bagud, indtil der ikke længere er behov for en vandret vægt på T-stykket, dvs. når sædestykket rører ryglænet. Om nødvendigt anbringes underbenet igen i den rette position. |
| --- | --- |

4.9.1.

Hvis 3-D H-maskinen har tendens til at glide bagud, anvendes følgende procedure: Giv 3-D H-maskinen mulighed for at glide bagud, indtil der ikke længere er behov for en vandret vægt på T-stykket, dvs. når sædestykket rører ryglænet. Om nødvendigt anbringes underbenet igen i den rette position.

| 4.9.2. | Hvis 3-D H-maskinen ikke har tendens til at glide bagud, anvendes følgende procedure. 3-D H-maskinen skubbes bagud ved at anvende en bagudrettet vandret belastning på T-stykket, indtil sædestykket kommer i berøring med ryglænet (se figur 2 i tillæg 1 til dette bilag). |
| --- | --- |

4.9.2.

Hvis 3-D H-maskinen ikke har tendens til at glide bagud, anvendes følgende procedure. 3-D H-maskinen skubbes bagud ved at anvende en bagudrettet vandret belastning på T-stykket, indtil sædestykket kommer i berøring med ryglænet (se figur 2 i tillæg 1 til dette bilag).

| 4.10. | Anvend en belastning på 100 + 10 N på 3-D H-maskinens bagstykke og sædestykke i skæringspunktet mellem hoftevinklens kvadrant og indkapslingen af T-stykket. Belastningen påføres i en retning, der går langs en linje, der passerer gennem ovennævnte skæringspunkt til et punkt lige over indkapslingen af lårbjælken (se figur 2 i tillæg 1 til dette bilag). Derefter bevæges bagstykket forsigtigt tilbage mod ryglænet. Under den resterende del af proceduren skal man passe på, at 3-D H-maskinen ikke glider fremad. |
| --- | --- |

4.10.

Anvend en belastning på 100 + 10 N på 3-D H-maskinens bagstykke og sædestykke i skæringspunktet mellem hoftevinklens kvadrant og indkapslingen af T-stykket. Belastningen påføres i en retning, der går langs en linje, der passerer gennem ovennævnte skæringspunkt til et punkt lige over indkapslingen af lårbjælken (se figur 2 i tillæg 1 til dette bilag). Derefter bevæges bagstykket forsigtigt tilbage mod ryglænet. Under den resterende del af proceduren skal man passe på, at 3-D H-maskinen ikke glider fremad.

| 4.11. | Højre og venstre ballevægte monteres og dernæst skiftevis de otte torsovægte. 3-D H-maskinen skal holdes i vater. |
| --- | --- |

4.11.

Højre og venstre ballevægte monteres og dernæst skiftevis de otte torsovægte. 3-D H-maskinen skal holdes i vater.

| 4.12. | Bagstykket vippes fremad for at mindske presset mod ryglænet. 3-D H-maskinen vippes fra side til side gennem en bue på 10o (5o på hver side af det lodrette midterplan) i tre fuldstændige cyklusser for at frigive eventuel akkumuleret friktion mellem 3-D H-maskinen og sædet.
  Ved denne vippebevægelse kan 3-D H-maskinens T-stykke have tendens til at flytte sig fra den angivne vandrette og lodrette stilling. T-stykket skal derfor fastholdes ved at anvende en passende sideværts belastning under vippebevægelserne. Når T-stykket fastholdes, og 3-D H-maskinen vippes, skal man være omhyggelig med at undgå, at man uforvarende påfører eksterne belastninger i lodret eller fremadgående og bagudgående retning.
  3-D H-maskinens fødder skal ikke fastgøres eller fastholdes i denne fase. Hvis fødderne flytter sig, skal man lade dem forblive der indtil videre.
  Bagstykket føres forsigtigt tilbage til ryglænet, og det kontrolleres, at de to væskestandsniveauer står i nul. Hvis fødderne har flyttet sig, da 3-D H-maskinen blev vippet, skal de anbringes som følger:
  Man kan løfte hver af fødderne præcis så meget fra gulvet, at der ikke længere forekommer yderligere bevægelser af fødderne. Ved denne løftebevægelse skal fødderne kunne rotere frit, og der må ikke anvendes nogen belastning fremad eller sideværts. Når begge fødder igen er anbragt i den nedadrettede position, skal hælen være i kontakt med den dertil beregnede struktur.
  Kontrollér, at væskestandsniveauet for sidebevægelser står i nul. Anvend eventuelt en sideværts belastning på toppen af bagstykket, der er tilstrækkelig til, at 3-D H-maskinens sædestykke flugter med sædet. |
| --- | --- |

4.12.

Bagstykket vippes fremad for at mindske presset mod ryglænet. 3-D H-maskinen vippes fra side til side gennem en bue på 10o (5o på hver side af det lodrette midterplan) i tre fuldstændige cyklusser for at frigive eventuel akkumuleret friktion mellem 3-D H-maskinen og sædet.

Ved denne vippebevægelse kan 3-D H-maskinens T-stykke have tendens til at flytte sig fra den angivne vandrette og lodrette stilling. T-stykket skal derfor fastholdes ved at anvende en passende sideværts belastning under vippebevægelserne. Når T-stykket fastholdes, og 3-D H-maskinen vippes, skal man være omhyggelig med at undgå, at man uforvarende påfører eksterne belastninger i lodret eller fremadgående og bagudgående retning.

3-D H-maskinens fødder skal ikke fastgøres eller fastholdes i denne fase. Hvis fødderne flytter sig, skal man lade dem forblive der indtil videre.

Bagstykket føres forsigtigt tilbage til ryglænet, og det kontrolleres, at de to væskestandsniveauer står i nul. Hvis fødderne har flyttet sig, da 3-D H-maskinen blev vippet, skal de anbringes som følger:

Man kan løfte hver af fødderne præcis så meget fra gulvet, at der ikke længere forekommer yderligere bevægelser af fødderne. Ved denne løftebevægelse skal fødderne kunne rotere frit, og der må ikke anvendes nogen belastning fremad eller sideværts. Når begge fødder igen er anbragt i den nedadrettede position, skal hælen være i kontakt med den dertil beregnede struktur.

Kontrollér, at væskestandsniveauet for sidebevægelser står i nul. Anvend eventuelt en sideværts belastning på toppen af bagstykket, der er tilstrækkelig til, at 3-D H-maskinens sædestykke flugter med sædet.

| 4.13. | Hold T-stykket fast for at hindre 3-D H-maskinen i at glide fremad på sædepuden og gør følgende:






  a) | rygskålen føres tilbage til ryglænet |
| --- | --- | --- |

4.13.

Hold T-stykket fast for at hindre 3-D H-maskinen i at glide fremad på sædepuden og gør følgende:

a)

rygskålen føres tilbage til ryglænet

| b) | ellers påføres en bagudrettet, vandret belastning på ikke over 25 N på vinkelstykket i ryggen i en højde, der omtrent er midt på torsovægtene, indtil hoftevinklens kvadrant viser, at stillingen er stabil, efter at belastningen er fjernet igen. Man skal være omhyggelig med at sikre, at 3-D H-maskinen ikke udsættes for nedadrettede eller sideværts belastninger. Hvis det er nødvendigt at justere 3-D H-maskinens placering igen, drejes bagstykket fremad, maskinen bringes i vater og proceduren gentages fra punkt 4.12. |
| --- | --- |

b)

ellers påføres en bagudrettet, vandret belastning på ikke over 25 N på vinkelstykket i ryggen i en højde, der omtrent er midt på torsovægtene, indtil hoftevinklens kvadrant viser, at stillingen er stabil, efter at belastningen er fjernet igen. Man skal være omhyggelig med at sikre, at 3-D H-maskinen ikke udsættes for nedadrettede eller sideværts belastninger. Hvis det er nødvendigt at justere 3-D H-maskinens placering igen, drejes bagstykket fremad, maskinen bringes i vater og proceduren gentages fra punkt 4.12.

| 4.14. | Foretag alle målinger: |
| --- | --- |

4.14.

Foretag alle målinger:

| 4.14.1. | Koordinaterne for »H«-punktet måles i forhold til det tredimensionale referencesystem. |
| --- | --- |

4.14.1.

Koordinaterne for »H«-punktet måles i forhold til det tredimensionale referencesystem.

| 4.14.2. | Den faktiske torsovinkel aflæses ved 3-D H-maskinens bagerste vinkelkvadrant med føleren i den stilling, der er længst bagud. |
| --- | --- |

4.14.2.

Den faktiske torsovinkel aflæses ved 3-D H-maskinens bagerste vinkelkvadrant med føleren i den stilling, der er længst bagud.

| 4.15. | Hvis man ønsker at anbringe 3-D H-maskinen igen, skal sædesættet være uden belastning i mindst 30 minutter forud for den fornyede prøvning. 3-D H-maskinen bør ikke hvile på sædesættet længere end nødvendigt for gennemførelsen af prøvningen. |
| --- | --- |

4.15.

Hvis man ønsker at anbringe 3-D H-maskinen igen, skal sædesættet være uden belastning i mindst 30 minutter forud for den fornyede prøvning. 3-D H-maskinen bør ikke hvile på sædesættet længere end nødvendigt for gennemførelsen af prøvningen.

| 4.16. | Hvis sæder i samme række kan betragtes som ensartede (bænkesæder, identiske sæder osv.), bestemmes kun et »H«-punkt og en »faktisk torsovinkel« for hver sæderække, idet 3-D H-maskinen, som beskrives i tillæg 1 til dette bilag, anbringes på en plads, der anses for repræsentativ for rækken. Denne plads skal: |
| --- | --- |

4.16.

Hvis sæder i samme række kan betragtes som ensartede (bænkesæder, identiske sæder osv.), bestemmes kun et »H«-punkt og en »faktisk torsovinkel« for hver sæderække, idet 3-D H-maskinen, som beskrives i tillæg 1 til dette bilag, anbringes på en plads, der anses for repræsentativ for rækken. Denne plads skal:

| 4.16.1. | ved forreste række være førersædet |
| --- | --- |

4.16.1.

ved forreste række være førersædet

| 4.16.2. | ved bagerste række eller rækker være et ydersæde. |
| --- | --- |

4.16.2.

ved bagerste række eller rækker være et ydersæde.

---

(1)  Hvis »H-punktet« for nogen siddeplads bortset fra forsæderne ikke kan bestemmes ved hjælp af den »tredimensionale H-punktmaskine« eller dertil hørende metoder, kan det af fabrikanten angivne »R-punkt« efter den kompetente myndigheds skøn anvendes som referencepunkt.

(2)  Vippevinkel, højdeforskel med sædebeslag, overflade.

Tillæg 1

BESKRIVELSE AF DEN TREDIMENSIONALE H-PUNKTMASKINE
   (1)

(3-D H-maskine)

1.   BAGSTYKKE OG SÆDESTYKKE

Bagstykket og sædestykket er lavet af forstærket plastik og metal. De simulerer den menneskelige torso og lår og er mekanisk hængslet i »H«-punktet. En kvadrant fastgøres til føleren, der er hængslet i »H«-punktet, for at måle den faktiske torsovinkel. En indstillelig lårbjælke, som er fastgjort til sædestykket, udgør lårets centerlinje og fungerer som grundlinje for hoftevinkelkvadranten.

2.   KROPS- OG BENDELE

Delene af underbenet er forbundet til sædestykket ved T-stykket til samling af knæene, som er en sideværts forlængelse af den indstillelige lårbjælke. Delene i underbenet har indbyggede kvadranter med henblik på måling af knævinklerne. Sko- og fodsættene kalibreres til måling af fodvinklen. To væskestandsmålere bruges til den rumlige justering af anordningen. Der anbringes vægte på kropsdelene i de tilhørende tyngdepunkter for at skabe en sædepenetration svarende til en mand på 76 kg. Det kontrolleres, at alle 3-D H-maskinens led kan bevæge sig frit uden at støde på bemærkelsesværdig friktion.

Figur 1

Betegnelser for 3-D H-maskinens elementer

Image

Figur 2

Dimensioner og vægtfordeling for 3-D H-maskinen

Image

---

(1)  Nærmere oplysninger om opbygningen af 3-D H-maskinen fås hos Society of Automobile Engineers (SAE), 400 Commonwealth Drive, Warrendale, Pennsylvania 15096, United States of America.

Maskinen svarer til beskrivelsen i ISO-standard 6549:1980.

Tillæg 2

TREDIMENSIONALT REFERENCESYSTEM

| 1. | Det tredimensionale referencesystem defineres ved tre retvinklede planer, som angives af køretøjsfabrikanten (se figur) (1). |
| --- | --- |

1.

Det tredimensionale referencesystem defineres ved tre retvinklede planer, som angives af køretøjsfabrikanten (se figur) (1).

| 2. | Køretøjets målestilling bestemmes ved at anbringe køretøjet på underlaget på en sådan måde, at referencemærkernes koordinater svarer til de værdier, fabrikanten har opgivet. |
| --- | --- |

2.

Køretøjets målestilling bestemmes ved at anbringe køretøjet på underlaget på en sådan måde, at referencemærkernes koordinater svarer til de værdier, fabrikanten har opgivet.

| 3. | Koordinaterne for »R«-punktet og »H«-punktet bestemmes i forhold til referencemærkerne, som defineres af køretøjsfabrikanten. |
| --- | --- |

3.

Koordinaterne for »R«-punktet og »H«-punktet bestemmes i forhold til referencemærkerne, som defineres af køretøjsfabrikanten.

Figur

Tredimensionalt referencesystem

Image

---

(1)  Referencesystemet svarer til beskrivelsen i ISO-standard 4130:1978.

Tillæg 3

REFERENCEDATA VEDRØRENDE SIDDEPOSITIONER

1.   KODER FOR REFERENCEDATA

Referencedata opføres fortløbende for hver siddeposition. Siddepositionerne identificeres med en tocifret kode. Det første tegn er et arabertal og angiver sæderække regnet fra køretøjets front og bagud. Det andet tegn er en stort bogstav, som angiver sædets placering i en række set i køretøjets fremadgående retning. Følgende bogstaver anvendes:

| L | = | venstre |
| --- | --- | --- |
| C | = | midt |
| R | = | højre |

L

=

venstre

C

=

midt

R

=

højre

2.   BESKRIVELSE AF KØRETØJETS STILLING VED MÅLINGEN

| 2.1. | Referencemærkernes koordinater
  X ..............................
  Y ..............................
  Z .............................. |
| --- | --- |

2.1.

Referencemærkernes koordinater

X ..............................

Y ..............................

Z ..............................

3.   LISTE OVER REFERENCEDATA

| 3.1. | Siddeposition: .............................. |
| --- | --- |

3.1.

Siddeposition: ..............................

| 3.1.1. | Koordinater for »R«-punktet
  X ..............................
  Y ..............................
  Z .............................. |
| --- | --- |

3.1.1.

Koordinater for »R«-punktet

X ..............................

Y ..............................

Z ..............................

| 3.1.2. | Konstruktivt bestemt torsovinkel: .............................. |
| --- | --- |

3.1.2.

Konstruktivt bestemt torsovinkel: ..............................

| 3.1.3. | Specifikationer for sædeindstilling (1)

  vandret: ..............................
  lodret: ..............................
  vinkel: ..............................
  torsovinkel: .............................. |
| --- | --- |

3.1.3.

Specifikationer for sædeindstilling (1)

vandret: ..............................

lodret: ..............................

vinkel: ..............................

torsovinkel: ..............................

Bemærk: Referencedata for yderligere siddepositioner anføres under punkt 3.2, 3.3 osv.

---

(1)  Det ikke relevante overstreges.

---

BILAG 16

MINIMUMSKRAV FOR SIKKERHEDSSELER OG RETRAKTORER

| Køretøjets klasse | Fremadvendende siddepladser | Bagudvendende siddepladser |
| --- | --- | --- |
| Yderpladser | Midterpladser |
| Foran | Andre end forsæder | Foran | Andre end forsæder |
| M1 | Ar4m | Ar4m | Ar4m | Ar4m | B, Br3, Br4m |
| M2 < 3,5 t | Ar4m, Ar4Nm | Ar4m, Ar4Nm | Ar4m, Ar4Nm | Ar4m, Ar4Nm | Br3, Br4m, Br4Nm |
| M2 > 3,5 t
  M3 | Br3, Br4m, Br4Nm eller Ar4m eller Ar4Nm • | Br3, Br4m, Br4Nm eller Ar4m eller Ar4Nm • | Br3, Br4m, Br4Nm eller Ar4m eller Ar4Nm • | Br3, Br4m, Br4Nm eller Ar4m eller Ar4Nm • | Br3, Br4m, Br4Nm |
| Se punkt 8.1.7 for situationer, hvor hofteseler er tilladt | Se punkt 8.1.7 for situationer, hvor hofteseler er tilladt | Se punkt 8.1.7 for situationer, hvor hofteseler er tilladt | Se punkt 8.1.7 for situationer, hvor hofteseler er tilladt | |
| N1 | Ar4m, Ar4Nm | Ar4m, Ar4Nm, Br4m,
  Br4Nm Ø | B, Br3, Br4m, Br4Nm eller A, Ar4m, Ar4Nm * (1) | B, Br3, Br4m, Br4Nm | B, Br3, Br4m, Br4Nm |
| | Punkt 8.1.2.1 hoftesele tilladt, hvis der er passage mellem sædet og køretøjets sidevæg | Punkt 8.1.6 hoftesele tilladt, hvis forruden er uden for referenceområdet. | | |
| N2

  N3 | B, Br3, Br4m, Br4Nm eller A, Ar4m, Ar4Nm * | B, Br3, Br4m, Br4Nm | B, Br3, Br4m, Br4Nm eller A, Ar4m, Ar4Nm * | B, Br3, Br4m, Br4Nm | B, Br3, Br4m, Br4Nm |
| Punkt 8.1.6 hoftesele tilladt, hvis forruden er uden for referenceområdet samt ved førersædet. | | Punkt 8.1.6 hoftesele tilladt, hvis forruden er uden for referenceområdet. | | |
| A: trepunktssele (hofte og skråsele)
  3: automatisk retraktor
  *: Henviser til punkt 8.1.6 i dette regulativ (2) | B: topunktssele (hofte)
  4: inerti-retraktor
  Ø: Henviser til punkt 8.1.2.1 i dette regulativ | r: retraktor
  N: højere aktiveringstærskel
  •: Henviser til punkt 8.1.7 i dette regulativ (2) | m: dobbeltvirkende inerti-retraktor
  (se regulativ nr. 16, punkt 2.14.3 og 2.14.5) |
| Bemærk: I alle tilfælde kan seler af S-typen monteres i stedet for alle mulige seler af A- eller B-typen, hvis forankringerne er i overensstemmelse med regulativ nr. 14.
  Når en H-sele er godkendt som en sele af S-typen i henhold til dette regulativ med brug af gjorden til hofteselen, kan fabrikanten/ansøgeren levere gjorden til skulderselen og evt. en eller flere retraktorer samt en eller to supplerende skridtgjorde sammen med deres fastgørelsesanordninger til forankringspunkterne. Disse supplerende forankringer behøver ikke opfylde kravene i regulativ nr. 14 (Erratum til supplement 14 til ændringsserie 04, gældende »ab initio«. |

Køretøjets klasse

Fremadvendende siddepladser

Bagudvendende siddepladser

Yderpladser

Midterpladser

Foran

Andre end forsæder

Foran

Andre end forsæder

M1

Ar4m

Ar4m

Ar4m

Ar4m

B, Br3, Br4m

M2 < 3,5 t

Ar4m, Ar4Nm

Ar4m, Ar4Nm

Ar4m, Ar4Nm

Ar4m, Ar4Nm

Br3, Br4m, Br4Nm

M2 > 3,5 t

M3

Br3, Br4m, Br4Nm eller Ar4m eller Ar4Nm •

Br3, Br4m, Br4Nm eller Ar4m eller Ar4Nm •

Br3, Br4m, Br4Nm eller Ar4m eller Ar4Nm •

Br3, Br4m, Br4Nm eller Ar4m eller Ar4Nm •

Br3, Br4m, Br4Nm

Se punkt 8.1.7 for situationer, hvor hofteseler er tilladt

Se punkt 8.1.7 for situationer, hvor hofteseler er tilladt

Se punkt 8.1.7 for situationer, hvor hofteseler er tilladt

Se punkt 8.1.7 for situationer, hvor hofteseler er tilladt

N1

Ar4m, Ar4Nm

Ar4m, Ar4Nm, Br4m,

Br4Nm Ø

B, Br3, Br4m, Br4Nm eller A, Ar4m, Ar4Nm * (1)

B, Br3, Br4m, Br4Nm

B, Br3, Br4m, Br4Nm

Punkt 8.1.2.1 hoftesele tilladt, hvis der er passage mellem sædet og køretøjets sidevæg

Punkt 8.1.6 hoftesele tilladt, hvis forruden er uden for referenceområdet.

N2

N3

B, Br3, Br4m, Br4Nm eller A, Ar4m, Ar4Nm *

B, Br3, Br4m, Br4Nm

B, Br3, Br4m, Br4Nm eller A, Ar4m, Ar4Nm *

B, Br3, Br4m, Br4Nm

B, Br3, Br4m, Br4Nm

Punkt 8.1.6 hoftesele tilladt, hvis forruden er uden for referenceområdet samt ved førersædet.

Punkt 8.1.6 hoftesele tilladt, hvis forruden er uden for referenceområdet.

A: trepunktssele (hofte og skråsele)

3: automatisk retraktor

*: Henviser til punkt 8.1.6 i dette regulativ (2)

B: topunktssele (hofte)

4: inerti-retraktor

Ø: Henviser til punkt 8.1.2.1 i dette regulativ

r: retraktor

N: højere aktiveringstærskel

•: Henviser til punkt 8.1.7 i dette regulativ (2)

m: dobbeltvirkende inerti-retraktor

(se regulativ nr. 16, punkt 2.14.3 og 2.14.5)

Bemærk: I alle tilfælde kan seler af S-typen monteres i stedet for alle mulige seler af A- eller B-typen, hvis forankringerne er i overensstemmelse med regulativ nr. 14.

Når en H-sele er godkendt som en sele af S-typen i henhold til dette regulativ med brug af gjorden til hofteselen, kan fabrikanten/ansøgeren levere gjorden til skulderselen og evt. en eller flere retraktorer samt en eller to supplerende skridtgjorde sammen med deres fastgørelsesanordninger til forankringspunkterne. Disse supplerende forankringer behøver ikke opfylde kravene i regulativ nr. 14 (Erratum til supplement 14 til ændringsserie 04, gældende »ab initio«.

---

(1)  Erratum til supplement 12 til ændringsserie 04, gældende »ab initio«.

(2)  Erratum til revision 4, gældende »ab initio«.

Bemærk: I alle tilfælde kan seler af S-typen monteres i stedet for alle mulige seler af A- eller B-typen, hvis forankringerne er i overensstemmelse med regulativ nr. 14.

Når en H-sele er godkendt som en sele af S-typen i henhold til dette regulativ med brug af gjorden til hofteselen, kan fabrikanten/ansøgeren levere gjorden til skulderselen og evt. en eller flere retraktorer samt en eller to supplerende skridtgjorde sammen med deres fastgørelsesanordninger til forankringspunkterne. Disse supplerende forankringer behøver ikke opfylde kravene i regulativ nr. 14 (Erratum til supplement 14 til ændringsserie 04, gældende »ab initio«.

---

BILAG 17

FORSKRIFTER FOR MONTERING AF SIKKERHEDSSELER OG FASTHOLDELSESANORDNINGER TIL VOKSNE PERSONER PÅ FREMADVENDENDE SÆDER OG FOR MONTERING AF ISOFIX-BARNEFASTHOLDELSESANORDNINGER I MOTORDREVNE KØRETØJER

1.   FORENELIGHED MED BARNEFASTHOLDELSESORDNINGER

| 1.1. | Køretøjsfabrikanten skal sikre, at køretøjets instruktionsbog indeholder angivelser for, hvorvidt de enkelte passagersæder er beregnet til børn op til 12 år (eller op til en højde på 1,50 m) eller til montering af barnefastholdelsesanordninger. Oplysningerne skal forefindes på det nationale sprog eller mindst et af de nationale sprog i det land, hvor køretøjet udbydes til salg.
  For alle fremadvendende passagersæder og for hver Isofix-position skal køretøjsfabrikanten enten:






  a) | angive, at sædet er egnet til fastholdelsesanordninger for børn i kategorien »universal« (se punkt 1.2 nedenfor) |
| --- | --- | --- |

1.1.

Køretøjsfabrikanten skal sikre, at køretøjets instruktionsbog indeholder angivelser for, hvorvidt de enkelte passagersæder er beregnet til børn op til 12 år (eller op til en højde på 1,50 m) eller til montering af barnefastholdelsesanordninger. Oplysningerne skal forefindes på det nationale sprog eller mindst et af de nationale sprog i det land, hvor køretøjet udbydes til salg.

For alle fremadvendende passagersæder og for hver Isofix-position skal køretøjsfabrikanten enten:

a)

angive, at sædet er egnet til fastholdelsesanordninger for børn i kategorien »universal« (se punkt 1.2 nedenfor)

| b) | angive, om Isofix-positionen er egnet til Isofix-barnefastholdelsesanordninger i kategorien »universal« (se punkt 1.2 nedenfor) |
| --- | --- |

b)

angive, om Isofix-positionen er egnet til Isofix-barnefastholdelsesanordninger i kategorien »universal« (se punkt 1.2 nedenfor)

| c) | levere en liste over barnefastholdelsesanordninger i kategorien »semi-universal«, »restricted« eller »vehicle-specific«, der er beregnet til det pågældende sæde, med angivelse af de vægtkategorier, som fastholdelsesanordningen er beregnet til |
| --- | --- |

c)

levere en liste over barnefastholdelsesanordninger i kategorien »semi-universal«, »restricted« eller »vehicle-specific«, der er beregnet til det pågældende sæde, med angivelse af de vægtkategorier, som fastholdelsesanordningen er beregnet til

| d) | levere en liste over Isofix-barnefastholdelsesanordninger i kategorien »semi-universal«, »restricted« eller »vehicle-specific«, der er beregnet til det køretøjs Isofix-position, med angivelse af de vægtkategorier og den Isofix-størrelsesklasse, som Isofix-fastholdelsesanordningen er beregnet til |
| --- | --- |

d)

levere en liste over Isofix-barnefastholdelsesanordninger i kategorien »semi-universal«, »restricted« eller »vehicle-specific«, der er beregnet til det køretøjs Isofix-position, med angivelse af de vægtkategorier og den Isofix-størrelsesklasse, som Isofix-fastholdelsesanordningen er beregnet til

| e) | medlevere en indbygget barnefastholdelsesanordning med angivelse af de vægtkategorier, som fastholdelsesanordningen er beregnet til og de tilhørende konfigurationer |
| --- | --- |

e)

medlevere en indbygget barnefastholdelsesanordning med angivelse af de vægtkategorier, som fastholdelsesanordningen er beregnet til og de tilhørende konfigurationer

| f) | levere en given kombination af a), b), c), d), e) |
| --- | --- |

f)

levere en given kombination af a), b), c), d), e)

| g) | angive de vægtkategorier for børn, der ikke må transporteres i det pågældende sæde. |
| --- | --- |

g)

angive de vægtkategorier for børn, der ikke må transporteres i det pågældende sæde.

Hvis et sæde kun er beregnet til fremadvendende barnefastholdelsesanordninger, skal dette angives.

Tabeller i et passende format til disse oplysninger findes i tillæg 3 til dette bilag.

| 1.2. | En barnefastholdelsesanordning eller Isofix-barnefastholdelsesanordning i kategorien »universal« angiver, at barnefastholdelsesanordningen er godkendt i kategorien »universal« i regulativ nr. 44, supplement 5 til ændringsserie 03. Siddepladser eller Isofix-positioner, som køretøjsfabrikanten angiver som egnede til montering af barnefastholdelsesanordninger eller Isofix-barnefastholdelsesanordninger, skal opfylde forskrifterne i tillæg 1 eller tillæg 2 til dette bilag. Eventuelle begrænsninger for samtidig anvendelse af tilstødende Isofix-positioner til barnefastholdelsesanordninger og/eller Isofix-positioner og voksensæder, skal angives i tabel 2 i tillæg 3 til dette bilag. |
| --- | --- |

1.2.

En barnefastholdelsesanordning eller Isofix-barnefastholdelsesanordning i kategorien »universal« angiver, at barnefastholdelsesanordningen er godkendt i kategorien »universal« i regulativ nr. 44, supplement 5 til ændringsserie 03. Siddepladser eller Isofix-positioner, som køretøjsfabrikanten angiver som egnede til montering af barnefastholdelsesanordninger eller Isofix-barnefastholdelsesanordninger, skal opfylde forskrifterne i tillæg 1 eller tillæg 2 til dette bilag. Eventuelle begrænsninger for samtidig anvendelse af tilstødende Isofix-positioner til barnefastholdelsesanordninger og/eller Isofix-positioner og voksensæder, skal angives i tabel 2 i tillæg 3 til dette bilag.

Tillæg 1

BESTEMMELSER VEDRØRENDE MONTERING AF BARNEFASTHOLDELSESANORDNINGER I KATEGORIEN »UNIVERSAL« VED HJÆLP AF KØRETØJETS SIKKERHEDSSELER

1.   GENERELT

| 1.1. | Proceduren for og kravene til prøvningen i dette tillæg anvendes til at afgøre, hvorvidt sæder er beregnet til montering af barnefastholdelsesanordninger i kategorien »universal«. |
| --- | --- |

1.1.

Proceduren for og kravene til prøvningen i dette tillæg anvendes til at afgøre, hvorvidt sæder er beregnet til montering af barnefastholdelsesanordninger i kategorien »universal«.

| 1.2. | Prøvningen kan udføres i køretøjet eller i en repræsentativ del af køretøjet. |
| --- | --- |

1.2.

Prøvningen kan udføres i køretøjet eller i en repræsentativ del af køretøjet.

2.   PRØVNINGSPROCEDURE

| 2.1. | Sædet indstilles i den position, der er længst bagud og lavest. |
| --- | --- |

2.1.

Sædet indstilles i den position, der er længst bagud og lavest.

| 2.2. | Ryglænets vinkel indstilles til den position, som fabrikanten har angivet. Hvis der ikke foreligger nogen specifikation, anvendes en vinkel på 25 grader i forhold til lodret stilling eller ryglænets nærmeste faste position. |
| --- | --- |

2.2.

Ryglænets vinkel indstilles til den position, som fabrikanten har angivet. Hvis der ikke foreligger nogen specifikation, anvendes en vinkel på 25 grader i forhold til lodret stilling eller ryglænets nærmeste faste position.

| 2.3. | Skulderforankringen indstilles til den laveste position. |
| --- | --- |

2.3.

Skulderforankringen indstilles til den laveste position.

| 2.4. | Der anbringes et stykke bomuldsstof på ryglæn og sædepude. |
| --- | --- |

2.4.

Der anbringes et stykke bomuldsstof på ryglæn og sædepude.

| 2.5. | Fiksturet (som beskrevet i figur 1 til dette tillæg) anbringes i køretøjets sæde. |
| --- | --- |

2.5.

Fiksturet (som beskrevet i figur 1 til dette tillæg) anbringes i køretøjets sæde.

| 2.6. | Hvis sædet er beregnet til en fremadrettet eller bagudrettet universel fastholdelsesanordning, kan man gå videre til punkt 2.6.1, 2.7, 2.8, 2.9 og 2.10. Hvis sædet kun er beregnet til en fremadrettet universal fastholdelsesanordning, kan man gå videre til punkt 2.6.2, 2.7, 2.8, 2.9 og 2.10. |
| --- | --- |

2.6.

Hvis sædet er beregnet til en fremadrettet eller bagudrettet universel fastholdelsesanordning, kan man gå videre til punkt 2.6.1, 2.7, 2.8, 2.9 og 2.10. Hvis sædet kun er beregnet til en fremadrettet universal fastholdelsesanordning, kan man gå videre til punkt 2.6.2, 2.7, 2.8, 2.9 og 2.10.

| 2.6.1. | Selegjorden anbringes omkring fiksturet i tilnærmelsesvis den korrekte position som vist i figur 2 og 3, og lukkebeslaget lukkes. |
| --- | --- |

2.6.1.

Selegjorden anbringes omkring fiksturet i tilnærmelsesvis den korrekte position som vist i figur 2 og 3, og lukkebeslaget lukkes.

| 2.6.2. | Selegjorden anbringes omkring den nederste del af fiksturet i tilnærmelsesvis den korrekte position med en 150 mm radius som vist i figur 3, og lukkebeslaget lukkes. |
| --- | --- |

2.6.2.

Selegjorden anbringes omkring den nederste del af fiksturet i tilnærmelsesvis den korrekte position med en 150 mm radius som vist i figur 3, og lukkebeslaget lukkes.

| 2.7. | Det kontrolleres, at fiksturet er placeret med midterlinjen i sædets tilsyneladende midterlinje ± 25 mm med midterlinjen parallelt med køretøjets midterlinje. |
| --- | --- |

2.7.

Det kontrolleres, at fiksturet er placeret med midterlinjen i sædets tilsyneladende midterlinje ± 25 mm med midterlinjen parallelt med køretøjets midterlinje.

| 2.8. | Det kontrolleres, at gjordene er strammet til. Brug tilstrækkelig kraft til, at selen ikke sidder løst, forsøg ikke at stramme gjordmaterialet. |
| --- | --- |

2.8.

Det kontrolleres, at gjordene er strammet til. Brug tilstrækkelig kraft til, at selen ikke sidder løst, forsøg ikke at stramme gjordmaterialet.

| 2.9. | Skub fiksturet bagud ved at presse midt på den forreste del med en kraft på 100 N ± 10 N, der anvendes parallelt med den nederste flade, hvorefter presset ophæves. |
| --- | --- |

2.9.

Skub fiksturet bagud ved at presse midt på den forreste del med en kraft på 100 N ± 10 N, der anvendes parallelt med den nederste flade, hvorefter presset ophæves.

| 2.10. | Skub lodret nedad midt på den forreste del af fiksturets overflade med en kraft på 100 N ± 10 N, hvorefter presset ophæves. |
| --- | --- |

2.10.

Skub lodret nedad midt på den forreste del af fiksturets overflade med en kraft på 100 N ± 10 N, hvorefter presset ophæves.

3.   KRAV

| 3.1. | Fiksturets sokkel skal være i kontakt med både den forreste og den bagerste del af sædepudens overflade. Hvis prøvefiksturet ikke er i berøring med disse flader på grund af åbningen til selen i fiksturet, kan denne åbning dækkes flugtende med prøvefiksturets underflade. |
| --- | --- |

3.1.

Fiksturets sokkel skal være i kontakt med både den forreste og den bagerste del af sædepudens overflade. Hvis prøvefiksturet ikke er i berøring med disse flader på grund af åbningen til selen i fiksturet, kan denne åbning dækkes flugtende med prøvefiksturets underflade.

| 3.2. | Selens hoftedel skal berøre fiksturet på begge sider bag på sporet til hofteselen (se figur 3). |
| --- | --- |

3.2.

Selens hoftedel skal berøre fiksturet på begge sider bag på sporet til hofteselen (se figur 3).

| 3.3. | Hvis ovenstående krav ikke opfyldes med de indstillinger, der angives i punkt 2.1, 2.2 og 2.3, kan sædet, ryglænet og seleforankringerne indstilles til en alternativ position, som angives af fabrikanten til normal brug, hvor ovenstående installationsprocedure gentages, idet kravene skal kontrolleres og opfyldes på ny. Denne alternative position medtages som information i tabel 1 i tillæg 3 til dette bilag. |
| --- | --- |

3.3.

Hvis ovenstående krav ikke opfyldes med de indstillinger, der angives i punkt 2.1, 2.2 og 2.3, kan sædet, ryglænet og seleforankringerne indstilles til en alternativ position, som angives af fabrikanten til normal brug, hvor ovenstående installationsprocedure gentages, idet kravene skal kontrolleres og opfyldes på ny. Denne alternative position medtages som information i tabel 1 i tillæg 3 til dette bilag.

Figur 1

Specifikation af fiksturet

Image

Figur 2

Montering af fiksturet på sædet (jf. punkt 2.6.1)

Image

Figur 3

Kontrol af kompatibilitet (jf. punkt 2.6.1 og 3.2)

Image

Kun hoftesele vist

Tillæg 2

BESTEMMELSER VEDRØRENDE MONTERING AF FREMADVENDENDE OG BAGUDVENDENDE ISOFIX-BARNEFASTHOLDELSESANORDNINGER I KATEGORIEN UNIVERSAL OG SEMI-UNIVERSAL I ISOFIX-POSITIONER

1.   GENERELT

| 1.1. | Prøvningsproceduren og forskrifterne i dette tillæg anvendes til at afgøre, hvorvidt Isofix-positioner er egnede til montering af Isofix-barnefastholdelsesanordninger i kategorien »universal« og »semiuniversal«. |
| --- | --- |

1.1.

Prøvningsproceduren og forskrifterne i dette tillæg anvendes til at afgøre, hvorvidt Isofix-positioner er egnede til montering af Isofix-barnefastholdelsesanordninger i kategorien »universal« og »semiuniversal«.

| 1.2. | Prøvningen kan udføres i køretøjet eller i en repræsentativ del af køretøjet. |
| --- | --- |

1.2.

Prøvningen kan udføres i køretøjet eller i en repræsentativ del af køretøjet.

2.   PRØVNINGSPROCEDURE

For alle de af køretøjsfabrikanten angivne Isofix-positioner i køretøjet, jf. tabel 2 i tillæg 3, efterprøves det, at det er muligt at placere det dertil hørende barnefastholdelsesfikstur:

| 2.1. | Ved efterprøvning af et barnefastholdelsesfikstur på et sæde, må sædet indstilles i længderetningen til bageste og laveste position. |
| --- | --- |

2.1.

Ved efterprøvning af et barnefastholdelsesfikstur på et sæde, må sædet indstilles i længderetningen til bageste og laveste position.

| 2.2. | Ryglænets vinkel indstilles til den position, som fabrikanten har angivet, med nakkestøtten i laveste og bageste position. Hvis der ikke foreligger nogen specifikation, anvendes en ryglænsvinkel, der svarer til en torsovinkel på 25o i forhold til lodret stilling, eller ryglænets nærmeste faste position.
  Ved efterprøvning af et barnefastholdelsesfikstur på et bagsæde, må det sæde, som er placeret foran dette bagsæde, indstilles fremad i længderetningen, dog ikke længere end til midt imellem dets bageste og forreste position. Sædets ryglænsvinkel må også indstilles, dog kun til en maksimal opret vinkel svarende til en torsovinkel på 15o. |
| --- | --- |

2.2.

Ryglænets vinkel indstilles til den position, som fabrikanten har angivet, med nakkestøtten i laveste og bageste position. Hvis der ikke foreligger nogen specifikation, anvendes en ryglænsvinkel, der svarer til en torsovinkel på 25o i forhold til lodret stilling, eller ryglænets nærmeste faste position.

Ved efterprøvning af et barnefastholdelsesfikstur på et bagsæde, må det sæde, som er placeret foran dette bagsæde, indstilles fremad i længderetningen, dog ikke længere end til midt imellem dets bageste og forreste position. Sædets ryglænsvinkel må også indstilles, dog kun til en maksimal opret vinkel svarende til en torsovinkel på 15o.

| 2.3. | Der anbringes et stykke bomuldsstof på ryglæn og sædepude. |
| --- | --- |

2.3.

Der anbringes et stykke bomuldsstof på ryglæn og sædepude.

| 2.4. | Placer barnefastholdelsesfiksturet på Isofix-positionen. |
| --- | --- |

2.4.

Placer barnefastholdelsesfiksturet på Isofix-positionen.

| 2.5. | Skub i retning mod Isofix-forankringssystemet ved at presse midt mellem Isofix-forankringerne med en kraft på 100 N ± 10 N parallelt med den nederste flade, hvorefter presset ophæves. |
| --- | --- |

2.5.

Skub i retning mod Isofix-forankringssystemet ved at presse midt mellem Isofix-forankringerne med en kraft på 100 N ± 10 N parallelt med den nederste flade, hvorefter presset ophæves.

| 2.6. | Fastgør barnefastholdelsesfiksturet på Isofix-forankringssystemet. |
| --- | --- |

2.6.

Fastgør barnefastholdelsesfiksturet på Isofix-forankringssystemet.

| 2.7. | Skub lodret nedad midt på den forreste del af fiksturets overflade med en kraft på 100 N ± 10 N, hvorefter presset ophæves. |
| --- | --- |

2.7.

Skub lodret nedad midt på den forreste del af fiksturets overflade med en kraft på 100 N ± 10 N, hvorefter presset ophæves.

3.   FORSKRIFTER

Følgende prøvebetingelser finder kun anvendelse på barnefastholdelsesfiksturet, når dette er fæstnet i Isofix-positionen. Der er ikke krav om, at barnefastholdelsesfiksturer skal kunne bevæges i og ud af Isofix-positionen under disse betingelser.

| 3.1. | Det skal være muligt at fæstne barnefastholdelsesfiksturer uden hindringer forårsaget af køretøjets interiør. Barnefastholdelsesfiksturbasen skal have en hældningsvinkel på 15o ± 10o over det vandrette plan, der går gennem Isofix-forankringssystemet. |
| --- | --- |

3.1.

Det skal være muligt at fæstne barnefastholdelsesfiksturer uden hindringer forårsaget af køretøjets interiør. Barnefastholdelsesfiksturbasen skal have en hældningsvinkel på 15o ± 10o over det vandrette plan, der går gennem Isofix-forankringssystemet.

| 3.2. | Isofix-topstropforankringen, hvis en sådan findes, skal forblive tilgængelig. |
| --- | --- |

3.2.

Isofix-topstropforankringen, hvis en sådan findes, skal forblive tilgængelig.

| 3.3. | Hvis ovenstående krav ikke opfyldes med de indstillinger, der angives i punkt 2 ovenfor, kan sædet, ryglænene og nakkestøtterne indstilles til en alternativ position, som angives af fabrikanten til normal brug, hvorefter ovenstående installationsprocedure gentages, idet kravene skal kontrolleres og opfyldes på ny. Disse alternative positioner medtages som information i tabel 2 i tillæg 3 til dette bilag. |
| --- | --- |

3.3.

Hvis ovenstående krav ikke opfyldes med de indstillinger, der angives i punkt 2 ovenfor, kan sædet, ryglænene og nakkestøtterne indstilles til en alternativ position, som angives af fabrikanten til normal brug, hvorefter ovenstående installationsprocedure gentages, idet kravene skal kontrolleres og opfyldes på ny. Disse alternative positioner medtages som information i tabel 2 i tillæg 3 til dette bilag.

| 3.4. | Såfremt ovenstående krav ikke er opfyldt, når nogle flytbare indre elementer er til stede, kan sådanne elementer fjernes, hvorefter kravene i punkt 3 kontrolleres og på ny skal være opfyldt. I sådanne tilfælde angives relevant information i tabel 2 i tillæg 3 til dette bilag. |
| --- | --- |

3.4.

Såfremt ovenstående krav ikke er opfyldt, når nogle flytbare indre elementer er til stede, kan sådanne elementer fjernes, hvorefter kravene i punkt 3 kontrolleres og på ny skal være opfyldt. I sådanne tilfælde angives relevant information i tabel 2 i tillæg 3 til dette bilag.

4.   STØRRELSESKLASSER OG FIKSTURER FOR ISOFIX-BARNEFASTHOLDELSESANORDNINGER

| A | — | ISO/F3: Fremadvendende barnefastholdelsesfikstur, fuld højde |
| --- | --- | --- |
| B | — | ISO/F2: Fremadvendende barnefastholdelsesfikstur, reduceret højde |
| B1 | — | ISO/F2X: Fremadvendende barnefastholdelsesfikstur, reduceret højde |
| C | — | ISO/R3: Bagudvendende barnefastholdelsesfikstur, fuld størrelse |
| D | — | ISO/R2: Bagudvendende barnefastholdelsesfikstur, reduceret størrelse |
| E | — | ISO/R1: Bagudvendende småbørnsfastholdelsesfikstur |
| F | — | ISO/L1: Venstrevendende barnefastholdelsesfikstur (babylift) |
| G | — | ISO/L2: Højrevendende barnefastholdelsesfikstur (babylift) |

A

—

ISO/F3: Fremadvendende barnefastholdelsesfikstur, fuld højde

B

—

ISO/F2: Fremadvendende barnefastholdelsesfikstur, reduceret højde

B1

—

ISO/F2X: Fremadvendende barnefastholdelsesfikstur, reduceret højde

C

—

ISO/R3: Bagudvendende barnefastholdelsesfikstur, fuld størrelse

D

—

ISO/R2: Bagudvendende barnefastholdelsesfikstur, reduceret størrelse

E

—

ISO/R1: Bagudvendende småbørnsfastholdelsesfikstur

F

—

ISO/L1: Venstrevendende barnefastholdelsesfikstur (babylift)

G

—

ISO/L2: Højrevendende barnefastholdelsesfikstur (babylift)

| Vægtgruppe | Isofix-størrelsesklasse | Fikstur |
| --- | --- | --- |
| 0 — indtil 10 kg | F | ISO/L1 |
| G | ISO/L2 |
| E | ISO/R1 |
| 0+ — op til 13 kg | C | ISO/R3 |
| D | ISO/R2 |
| E | ISO/R1 |
| I — 9 til 18 kg | A | ISO/F3 |
| B | ISO/ |
| B1 | ISO/F2X |
| C | ISO/R3 |
| D | ISO/R2 |

Vægtgruppe

Isofix-størrelsesklasse

Fikstur

0 — indtil 10 kg

F

ISO/L1

G

ISO/L2

E

ISO/R1

0+ — op til 13 kg

C

ISO/R3

D

ISO/R2

E

ISO/R1

I — 9 til 18 kg

A

ISO/F3

B

ISO/

B1

ISO/F2X

C

ISO/R3

D

ISO/R2

Nedenstående fiksturer skal konstrueres med en masse på mellem 5 og 15 kg og være af passende holdbarhed og stivhed til at opfylde de funktionelle krav.

4.1.   Afgrænsninger for fremadvendende barnefastholdelsesanordninger, fuld højde

Figur 1

ISO/F3 maksimale dimensioner for fremadvendende barnefastholdelsesanordning, fuld højde (højde 720 mm) — Isofix-størrelsesklasse A

Image

Forklaring

| 1 | Begrænsninger i frem- og opadgående retning |
| --- | --- |
| 2 | Den punkterede linje markerer, hvor et støtteben eller lign. må stikke ud |
| 3 | — |
| 4 | Yderligere specifikationer af konnektorområdet findes i regulativ nr. 44 |

1

Begrænsninger i frem- og opadgående retning

2

Den punkterede linje markerer, hvor et støtteben eller lign. må stikke ud

3

—

4

Yderligere specifikationer af konnektorområdet findes i regulativ nr. 44

4.2.   Afgrænsninger for fremadvendende barnefastholdelsesanordninger, reduceret højde

Figur 2

ISO/F2 maksimale dimensioner for fremadvendende barnefastholdelsesanordning, reduceret højde (højde 650 mm) — Isofix-størrelsesklasse B

Image

Forklaring

| 1 | Begrænsninger i frem- og opadgående retning |
| --- | --- |
| 2 | Den punkterede linje markerer, hvor et støtteben eller lign. må stikke ud |
| 3 | — |
| 4 | Yderligere specifikationer af konnektorområdet findes i regulativ nr. 44 |
| 5 | Fastgørelsespunkt for topstropgjorden |

1

Begrænsninger i frem- og opadgående retning

2

Den punkterede linje markerer, hvor et støtteben eller lign. må stikke ud

3

—

4

Yderligere specifikationer af konnektorområdet findes i regulativ nr. 44

5

Fastgørelsespunkt for topstropgjorden

4.3.   Afgrænsninger for fremadvendende barnefastholdelsesanordninger (anden ryglænsformet udførelse), reduceret højde

Figur 3

ISO/F2X maksimale dimensioner for fremadvendende barnefastholdelsesanordninger (anden ryglænsformet udførelse), reduceret højde (højde 650 mm) — Isofix-størrelsesklasse B1

Image

Forklaring

| 1 | Begrænsninger i frem- og opadgående retning |
| --- | --- |
| 2 | Den punkterede linje markerer, hvor et støtteben eller lign. må stikke ud |
| 3 | — |
| 4 | Yderligere specifikationer af konnektorområdet findes i regulativ nr. 44 |

1

Begrænsninger i frem- og opadgående retning

2

Den punkterede linje markerer, hvor et støtteben eller lign. må stikke ud

3

—

4

Yderligere specifikationer af konnektorområdet findes i regulativ nr. 44

4.4.   Afgrænsninger for bagudvendende barnefastholdelsesanordninger, fuld højde

Figur 4

ISO/R3 maksimale dimensioner for bagudvendende barnefastholdelsesanordninger, fuld højde — Isofix størrelsesklasse C

Image

Forklaring

| 1 | Begrænsninger i bagud- og opadgående retning |
| --- | --- |
| 2 | Den punkterede linje markerer, hvor et støtteben eller lign. må stikke ud |
| 3 | Begrænsninger for bagudgående retning (til højre for figuren) udgøres af de fremadvendende begrænsninger i figur 2 |
| 4 | Yderligere specifikationer af konnektorområdet findes i regulativ nr. 44 |

1

Begrænsninger i bagud- og opadgående retning

2

Den punkterede linje markerer, hvor et støtteben eller lign. må stikke ud

3

Begrænsninger for bagudgående retning (til højre for figuren) udgøres af de fremadvendende begrænsninger i figur 2

4

Yderligere specifikationer af konnektorområdet findes i regulativ nr. 44

4.5.   Afgrænsninger for bagudvendende barnefastholdelsesanordninger, reduceret højde

Figur 5

ISO/R2 maksimale dimensioner for bagudvendende barnefastholdelsesanordninger, reduceret højde — Isofix størrelsesklasse D

Image

Forklaring

| 1 | Begrænsninger i bagud- og opadgående retning |
| --- | --- |
| 2 | Den punkterede linje markerer, hvor et støtteben eller lign. må stikke ud |
| 3 | Begrænsninger for bagudgående retning (til højre for figuren) udgøres af de fremadvendende begrænsninger i figur 2 |
| 4 | Yderligere specifikationer af konnektorområdet findes i regulativ nr. 44 |

1

Begrænsninger i bagud- og opadgående retning

2

Den punkterede linje markerer, hvor et støtteben eller lign. må stikke ud

3

Begrænsninger for bagudgående retning (til højre for figuren) udgøres af de fremadvendende begrænsninger i figur 2

4

Yderligere specifikationer af konnektorområdet findes i regulativ nr. 44

4.6.   Afgrænsninger for bagudvendende småbørnsfastholdelsesanordninger

Figur 6

ISO/R1 maksimale dimensioner for bagudvendende småbørnsfastholdelsesanordninger — Isofix størrelsesklasse E

Image

Forklaring

| 1 | Begrænsninger i bagud- og opadgående retning |
| --- | --- |
| 2 | Den punkterede linje markerer, hvor et støtteben eller lign. må stikke ud |
| 3 | Begrænsninger for bagudgående retning (til højre for figuren) udgøres af de fremadvendende begrænsninger i figur 2 |
| 4 | Yderligere specifikationer af konnektorområdet findes i regulativ nr. 44 |

1

Begrænsninger i bagud- og opadgående retning

2

Den punkterede linje markerer, hvor et støtteben eller lign. må stikke ud

3

Begrænsninger for bagudgående retning (til højre for figuren) udgøres af de fremadvendende begrænsninger i figur 2

4

Yderligere specifikationer af konnektorområdet findes i regulativ nr. 44

4.7.   Afgrænsninger for sidelænsvendende småbørnsfastholdelsesanordninger

Figur 7

Maksimale dimensioner for sidelænsvendende barnefastholdelsesanordninger — ISO/L1 — Isofix-størrelsesklasse F eller symmetrisk modsatte — ISO/L2 — Isofix-klasse G

Image

Forklaring

| 1 | Begrænsninger i bagud- og opadgående retning |
| --- | --- |
| 2 | Den punkterede linje markerer, hvor et støtteben eller lign. må stikke ud |
| 3 | Begrænsninger for bagudgående retning (til højre for figuren) udgøres af de fremadvendende begrænsninger i figur 2 |
| 4 | Yderligere specifikationer af konnektorområdet findes i ISO 13216-1, figur 2 og 3 |

1

Begrænsninger i bagud- og opadgående retning

2

Den punkterede linje markerer, hvor et støtteben eller lign. må stikke ud

3

Begrænsninger for bagudgående retning (til højre for figuren) udgøres af de fremadvendende begrænsninger i figur 2

4

Yderligere specifikationer af konnektorområdet findes i ISO 13216-1, figur 2 og 3

Tillæg 3

Tabel 1

Tabel over oplysninger i køretøjers instruktionsbog om barnefastholdelsesanordningers montering på forskellige siddepladser

| Vægtgruppe | Siddeplads (eller anden plads) |
| --- | --- |
| | Foran, passager | Bag, yderst | Bag, midt | Midter, yderst | Midter, midt |
| gruppe 0 | op til 10 kg | | | | | |
| gruppe 0+ | op til 13 kg | | | | | |
| gruppe I | 9 til 18 kg | | | | | |
| gruppe II | 15 til 25 kg | | | | | |
| gruppe III | 22 til 36 kg | | | | | |

Vægtgruppe

Siddeplads (eller anden plads)

Foran, passager

Bag, yderst

Bag, midt

Midter, yderst

Midter, midt

gruppe 0

op til 10 kg

gruppe 0+

op til 13 kg

gruppe I

9 til 18 kg

gruppe II

15 til 25 kg

gruppe III

22 til 36 kg

Nøgle til bogstaver, der skal indsættes i ovenstående tabel:

| U | = | Egnet til fastholdelsesanordninger i kategorien »universal« til brug i denne vægtkategori. |
| --- | --- | --- |
| UF | = | Egnet til fremadvendende fastholdelsesanordninger i kategorien »universal« til brug i denne vægtkategori. |
| L | = | Egnet til bestemte barnefastholdelsesanordninger, som angives på en vedlagt liste. Disse fastholdelsesanordninger kan være i kategorierne »specific vehicle«, »restricted« eller »semi-universal«. |
| B | = | Indbygget fastholdelsesanordning, der er godkendt til denne vægtkategori. |
| X | = | Sæde, der ikke er egnet til børn i denne vægtkategori. |

U

=

Egnet til fastholdelsesanordninger i kategorien »universal« til brug i denne vægtkategori.

UF

=

Egnet til fremadvendende fastholdelsesanordninger i kategorien »universal« til brug i denne vægtkategori.

L

=

Egnet til bestemte barnefastholdelsesanordninger, som angives på en vedlagt liste. Disse fastholdelsesanordninger kan være i kategorierne »specific vehicle«, »restricted« eller »semi-universal«.

B

=

Indbygget fastholdelsesanordning, der er godkendt til denne vægtkategori.

X

=

Sæde, der ikke er egnet til børn i denne vægtkategori.

Tabel 2

Tabel over oplysninger i køretøjers instruktionsbog om barnefastholdelsesanordningers montering i forskellige Isofix-positioner

| Vægtgruppe | Størrelsesklasse | Fikstur | Isofix-positioner i køretøjet |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | Foran, passager | Bag, yderst | Bag, midt | Midter, yderst | Midter, midt | Andre |
| Babylift | F | ISO/L1 | | | | | | |
| G | ISO/L2 | | | | | | |
| | (1) | | | | | | |
| 0 — op til 10 kg | E | ISO/R1 | | | | | | |
| | | (1) | | | | | | |
| 0+ — op til 13 kg | E | ISO/R1 | | | | | | |
| D | ISO/R2 | | | | | | |
| C | ISO/R3 | | | | | | |
| | (1) | | | | | | |
| I — 9 til 18 kg | D | ISO/R2 | | | | | | |
| C | ISO/R3 | | | | | | |
| B | ISO/F2 | | | | | | |
| B1 | ISO/F2X | | | | | | |
| A | ISO/F3 | | | | | | |
| | (1) | | | | | | |
| II — 15 til 25 kg | | (1) | | | | | | |
| III — 22 til 36 kg | | (1) | | | | | | |

Vægtgruppe

Størrelsesklasse

Fikstur

Isofix-positioner i køretøjet

Foran, passager

Bag, yderst

Bag, midt

Midter, yderst

Midter, midt

Andre

Babylift

F

ISO/L1

G

ISO/L2

(1)

0 — op til 10 kg

E

ISO/R1

(1)

0+ — op til 13 kg

E

ISO/R1

D

ISO/R2

C

ISO/R3

(1)

I — 9 til 18 kg

D

ISO/R2

C

ISO/R3

B

ISO/F2

B1

ISO/F2X

A

ISO/F3

(1)

II — 15 til 25 kg

(1)

III — 22 til 36 kg

(1)

Nøgle til bogstaver, der skal indsættes i ovenstående tabel:

| IUF | = | Egnet til fremadvendende Isofix-barnefastholdelsesanordninger i kategorien »universal«, der er godkendt til brug i denne vægtgruppe. |
| --- | --- | --- |
| IL | = | Egnet til særlige Isofix-barnefastholdelsesanordninger, som findes i den vedlagte liste. Disse Isofix-barnefastholdelsesanordninger kan være i kategori »specific vehicle«, »restricted« eller »semi-universal«. |
| X | = | sofix-positionen ikke egnet til Isofix-barnefastholdelsesanordninger i denne vægtgruppe og/eller denne størrelsesklasse. |

IUF

=

Egnet til fremadvendende Isofix-barnefastholdelsesanordninger i kategorien »universal«, der er godkendt til brug i denne vægtgruppe.

IL

=

Egnet til særlige Isofix-barnefastholdelsesanordninger, som findes i den vedlagte liste. Disse Isofix-barnefastholdelsesanordninger kan være i kategori »specific vehicle«, »restricted« eller »semi-universal«.

X

=

sofix-positionen ikke egnet til Isofix-barnefastholdelsesanordninger i denne vægtgruppe og/eller denne størrelsesklasse.

---

(1)  For barnefastholdelsesanordninger, som ikke bærer nogen ISO/XX-størrelsesklasseangivelse (A-G), skal køretøjsfabrikanten for den relevante vægtgruppe angive, hvilke(n) køretøjsspecifik(ke) Isofix-barnefastholdelsesanordning(er) der anbefales for hver enkelt plads.

---