# Den Europæiske Unions C 81/18.

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 81 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 65. årgang18. februar 2022 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 81

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

65. årgang18. februar 2022

---

| Indhold | Side |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPA-PARLAMENTET
  SESSIONEN 2021-2022Mødeperioden fra den 23. til den 24. juni 2021VEDTAGNE TEKSTER | 1 |

Indhold

Side

EUROPA-PARLAMENTET
  SESSIONEN 2021-2022Mødeperioden fra den 23. til den 24. juni 2021VEDTAGNE TEKSTER

EUROPA-PARLAMENTET

1

---

| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| --- | --- |
| | BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER |
| | Europa-Parlamentet |
| | Onsdag den 23. juni 2021 |
| 2022/C 81/01 | Europa-Parlamentets beslutning af 23. juni 2021 om udfordringer og udsigter for fiskerisektoren i Sortehavet (2019/2159(INI)) | 2 |
| 2022/C 81/02 | Europa-Parlamentets beslutning af 23. juni 2021 om EU's udviklingssamarbejdes og humanitære bistands rolle i håndteringen af følgerne af covid-19-pandemien (2020/2118(INI)) | 13 |
| | Torsdag den 24. juni 2021 |
| 2022/C 81/03 | Europa-Parlamentets beslutning af 24. juni 2021 om Kommissionens rapport om retsstatssituationen 2020 (2021/2025(INI)) | 27 |
| 2022/C 81/04 | Europa-Parlamentets beslutning af 24. juni 2021 om situationen for så vidt angår seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder i EU inden for rammerne af kvinders sundhed (2020/2215(INI)) | 43 |
| 2022/C 81/05 | Europa-Parlamentets beslutning af 24. juni 2021 om 25-året for den internationale konference om befolkning og udvikling (ICPD25) (Nairobitopmødet) (2019/2850(RSP)) | 63 |
| 2022/C 81/06 | Europa-Parlamentets beslutning af 24. juni 2021 om målrettet EU-regulering samt nærheds- og proportionalitetsprincippet — rapport om bedre lovgivning for 2017, 2018 og 2019 (2020/2262(INI)) | 74 |
| 2022/C 81/07 | Europa-Parlamentets beslutning af 24. juni 2021 om Kommissionens rapporter 2019-2020 om Bosnien-Hercegovina (2019/2171(INI)) | 82 |

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Europa-Parlamentet

Onsdag den 23. juni 2021

2022/C 81/01

Europa-Parlamentets beslutning af 23. juni 2021 om udfordringer og udsigter for fiskerisektoren i Sortehavet (2019/2159(INI))

2

2022/C 81/02

Europa-Parlamentets beslutning af 23. juni 2021 om EU's udviklingssamarbejdes og humanitære bistands rolle i håndteringen af følgerne af covid-19-pandemien (2020/2118(INI))

13

Torsdag den 24. juni 2021

2022/C 81/03

Europa-Parlamentets beslutning af 24. juni 2021 om Kommissionens rapport om retsstatssituationen 2020 (2021/2025(INI))

27

2022/C 81/04

Europa-Parlamentets beslutning af 24. juni 2021 om situationen for så vidt angår seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder i EU inden for rammerne af kvinders sundhed (2020/2215(INI))

43

2022/C 81/05

Europa-Parlamentets beslutning af 24. juni 2021 om 25-året for den internationale konference om befolkning og udvikling (ICPD25) (Nairobitopmødet) (2019/2850(RSP))

63

2022/C 81/06

Europa-Parlamentets beslutning af 24. juni 2021 om målrettet EU-regulering samt nærheds- og proportionalitetsprincippet — rapport om bedre lovgivning for 2017, 2018 og 2019 (2020/2262(INI))

74

2022/C 81/07

Europa-Parlamentets beslutning af 24. juni 2021 om Kommissionens rapporter 2019-2020 om Bosnien-Hercegovina (2019/2171(INI))

82

---

| | III   Forberedende retsakter |
| --- | --- |
| | Europa-Parlamentet |
| | Onsdag den 23. juni 2021 |
| 2022/C 81/08 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. juni 2021 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond Plus, Samhørighedsfonden, Fonden for Retfærdig Omstilling og Den Europæiske Hav-, Fiskeri- og Akvakulturfond og om finansielle regler for nævnte fonde og for Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden, Fonden for Intern Sikkerhed og instrumentet for finansiel støtte til grænseforvaltning og visumpolitik (06674/1/2021 — C9-0193/2021 — 2018/0196(COD)) | 96 |
| 2022/C 81/09 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. juni 2021 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og Samhørighedsfonden (06168/1/2021 — C9-0194/2021 — 2018/0197(COD)) | 98 |
| 2022/C 81/10 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. juni 2021 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om særlige bestemmelser for målet om europæisk territorialt samarbejde (Interreg), der støttes af Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og de eksterne finansieringsinstrumenter (05488/1/2021 — C9-0192/2021 — 2018/0199(COD)) | 99 |
| 2022/C 81/11 | P9_TA(2021)0301Bevarelses- og håndhævelsesforanstaltninger gældende for det område, som reguleres af Organisationen for Fiskeriet i det Nordvestlige Atlanterhav (NAFO) ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. juni 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/833 af 20. maj 2019 om bevarelses- og håndhævelsesforanstaltninger gældende for det område, som reguleres af Organisationen for Fiskeriet i det Nordvestlige Atlanterhav (COM(2020)0215 — C9-0157/2020 — 2020/0095(COD))P9_TC1-COD(2020)0095Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandling den 23. juni 2021 med henblik på at vedtage Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/... om ændring af forordning (EU) 2019/833 om bevarelses- og håndhævelsesforanstaltninger gældende for det område, som reguleres af Organisationen for Fiskeriet i det Nordvestlige Atlanterhav | 100 |
| 2022/C 81/12 | P9_TA(2021)0302Grænseoverskridende betalinger i Unionen (kodifikation) ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. juni 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om grænseoverskridende betalinger i Unionen (kodifikation) (COM(2020)0323 — C9-0204/2020 — 2020/0145(COD))P9_TC1-COD(2020)0145Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 23. juni 2021 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/... om grænseoverskridende betalinger i Unionen (kodifikation) | 101 |
| 2022/C 81/13 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. juni 2021 om Europa-Parlamentets forordning om ombudsmandens statut og de almindelige betingelser for udøvelsen af hans hverv (Den Europæiske Ombudsmands statut) og om ophævelse af afgørelse 94/262/EKSF, EF, Euratom (2021/2053(INL) — 2019/0900(APP)) | 102 |
| 2022/C 81/14 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. juni 2021 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen mellem Den Europæiske Union og Kongeriget Thailand i henhold til artikel XXVIII i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel (GATT) 1994 om ændring af indrømmelserne for alle de toldkontingenter, der er omfattet af EU-liste CLXXV, som følge af Det Forenede Kongeriges udtræden af Den Europæiske Union (05444/2021 — C9-0171/2021 — 2021/0003(NLE)) | 112 |
| 2022/C 81/15 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. juni 2021 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Unionens vegne af aftalen i form af brevveksling mellem Den Europæiske Union og Republikken Indonesien i henhold til artikel XXVIII i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel (GATT) 1994 vedrørende ændring af indrømmelser for alle de toldkontingenter, der er omfattet af EU-liste CLXXV, som følge af Det Forenede Kongeriges udtræden af Den Europæiske Union (06505/2021 — C9-0181/2021 — 2021/0044(NLE)) | 113 |
| 2022/C 81/16 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. juni 2021 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Unionens vegne af aftalen i form af brevveksling mellem Den Europæiske Union og Den Argentinske Republik i henhold til artikel XXVIII i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel (GATT) 1994 vedrørende ændring af indrømmelser for alle de toldkontingenter, der er omfattet af EU-liste CLXXV, som følge af Det Forenede Kongeriges udtræden af Den Europæiske Union (06837/2021 — C9-0170/2021 — 2021/0054(NLE)) | 114 |
| | Torsdag den 24. juni 2021 |
| 2022/C 81/17 | P9_TA(2021)0309Den europæiske klimalov ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. juni 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om rammerne for at opnå klimaneutralitet og om ændring af forordning (EU) 2018/1999 (den europæiske klimalov) (COM(2020)0080 — COM(2020)0563 — C9-0077/2020 — 2020/0036(COD))P9_TC1-COD(2020)0036Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 24. juni 2021 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/... om fastlæggelse af rammerne for at opnå klimaneutralitet og om ændring af forordning (EF) nr. 401/2009 og (EU) 2018/1999 (den europæiske klimalov) | 115 |
| 2022/C 81/18 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. juni 2021 om forslag til Rådets forordning om oprettelse af et europæisk fællesforetagende for højtydende databehandling (COM(2020)0569 — C9-0335/2020 — 2020/0260(NLE)) | 117 |
| 2022/C 81/19 | P9_TA(2021)0311Lånefaciliteten for den offentlige sektor under mekanismen for retfærdig omstilling ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. juni 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om lånefaciliteten for den offentlige sektor under mekanismen for retfærdig omstilling (COM(2020)0453 — C9-0153/2020 — 2020/0100(COD))P9_TC1-COD(2020)0100Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 24. juni 2021 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/... om lånefaciliteten for den offentlige sektor under mekanismen for retfærdig omstilling | 182 |
| 2022/C 81/20 | Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 24. juni 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) 2017/625 for så vidt angår offentlig kontrol af dyr og animalske produkter, der eksporteres fra tredjelande til Unionen, for at sikre overholdelse af forbuddet mod visse anvendelser af antimikrobielle stoffer (COM(2021)0108 — C9-0094/2021 — 2021/0055(COD))[Ændring 1 — 7, medmindre andet er angivet] | 184 |

III   Forberedende retsakter

Europa-Parlamentet

Onsdag den 23. juni 2021

2022/C 81/08

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. juni 2021 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond Plus, Samhørighedsfonden, Fonden for Retfærdig Omstilling og Den Europæiske Hav-, Fiskeri- og Akvakulturfond og om finansielle regler for nævnte fonde og for Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden, Fonden for Intern Sikkerhed og instrumentet for finansiel støtte til grænseforvaltning og visumpolitik (06674/1/2021 — C9-0193/2021 — 2018/0196(COD))

96

2022/C 81/09

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. juni 2021 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og Samhørighedsfonden (06168/1/2021 — C9-0194/2021 — 2018/0197(COD))

98

2022/C 81/10

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. juni 2021 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om særlige bestemmelser for målet om europæisk territorialt samarbejde (Interreg), der støttes af Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og de eksterne finansieringsinstrumenter (05488/1/2021 — C9-0192/2021 — 2018/0199(COD))

99

2022/C 81/11

P9_TA(2021)0301Bevarelses- og håndhævelsesforanstaltninger gældende for det område, som reguleres af Organisationen for Fiskeriet i det Nordvestlige Atlanterhav (NAFO) ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. juni 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/833 af 20. maj 2019 om bevarelses- og håndhævelsesforanstaltninger gældende for det område, som reguleres af Organisationen for Fiskeriet i det Nordvestlige Atlanterhav (COM(2020)0215 — C9-0157/2020 — 2020/0095(COD))P9_TC1-COD(2020)0095Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandling den 23. juni 2021 med henblik på at vedtage Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/... om ændring af forordning (EU) 2019/833 om bevarelses- og håndhævelsesforanstaltninger gældende for det område, som reguleres af Organisationen for Fiskeriet i det Nordvestlige Atlanterhav

100

2022/C 81/12

P9_TA(2021)0302Grænseoverskridende betalinger i Unionen (kodifikation) ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. juni 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om grænseoverskridende betalinger i Unionen (kodifikation) (COM(2020)0323 — C9-0204/2020 — 2020/0145(COD))P9_TC1-COD(2020)0145Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 23. juni 2021 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/... om grænseoverskridende betalinger i Unionen (kodifikation)

101

2022/C 81/13

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. juni 2021 om Europa-Parlamentets forordning om ombudsmandens statut og de almindelige betingelser for udøvelsen af hans hverv (Den Europæiske Ombudsmands statut) og om ophævelse af afgørelse 94/262/EKSF, EF, Euratom (2021/2053(INL) — 2019/0900(APP))

102

2022/C 81/14

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. juni 2021 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen mellem Den Europæiske Union og Kongeriget Thailand i henhold til artikel XXVIII i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel (GATT) 1994 om ændring af indrømmelserne for alle de toldkontingenter, der er omfattet af EU-liste CLXXV, som følge af Det Forenede Kongeriges udtræden af Den Europæiske Union (05444/2021 — C9-0171/2021 — 2021/0003(NLE))

112

2022/C 81/15

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. juni 2021 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Unionens vegne af aftalen i form af brevveksling mellem Den Europæiske Union og Republikken Indonesien i henhold til artikel XXVIII i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel (GATT) 1994 vedrørende ændring af indrømmelser for alle de toldkontingenter, der er omfattet af EU-liste CLXXV, som følge af Det Forenede Kongeriges udtræden af Den Europæiske Union (06505/2021 — C9-0181/2021 — 2021/0044(NLE))

113

2022/C 81/16

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. juni 2021 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Unionens vegne af aftalen i form af brevveksling mellem Den Europæiske Union og Den Argentinske Republik i henhold til artikel XXVIII i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel (GATT) 1994 vedrørende ændring af indrømmelser for alle de toldkontingenter, der er omfattet af EU-liste CLXXV, som følge af Det Forenede Kongeriges udtræden af Den Europæiske Union (06837/2021 — C9-0170/2021 — 2021/0054(NLE))

114

Torsdag den 24. juni 2021

2022/C 81/17

P9_TA(2021)0309Den europæiske klimalov ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. juni 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om rammerne for at opnå klimaneutralitet og om ændring af forordning (EU) 2018/1999 (den europæiske klimalov) (COM(2020)0080 — COM(2020)0563 — C9-0077/2020 — 2020/0036(COD))P9_TC1-COD(2020)0036Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 24. juni 2021 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/... om fastlæggelse af rammerne for at opnå klimaneutralitet og om ændring af forordning (EF) nr. 401/2009 og (EU) 2018/1999 (den europæiske klimalov)

115

2022/C 81/18

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. juni 2021 om forslag til Rådets forordning om oprettelse af et europæisk fællesforetagende for højtydende databehandling (COM(2020)0569 — C9-0335/2020 — 2020/0260(NLE))

117

2022/C 81/19

P9_TA(2021)0311Lånefaciliteten for den offentlige sektor under mekanismen for retfærdig omstilling ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. juni 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om lånefaciliteten for den offentlige sektor under mekanismen for retfærdig omstilling (COM(2020)0453 — C9-0153/2020 — 2020/0100(COD))P9_TC1-COD(2020)0100Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 24. juni 2021 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/... om lånefaciliteten for den offentlige sektor under mekanismen for retfærdig omstilling

182

2022/C 81/20

Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 24. juni 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) 2017/625 for så vidt angår offentlig kontrol af dyr og animalske produkter, der eksporteres fra tredjelande til Unionen, for at sikre overholdelse af forbuddet mod visse anvendelser af antimikrobielle stoffer (COM(2021)0108 — C9-0094/2021 — 2021/0055(COD))[Ændring 1 — 7, medmindre andet er angivet]

184

---

| Tegnforklaring






  - | høringsprocedure |
| --- | --- |
| *** | godkendelsesprocedure |
| ***I | almindelig lovgivningsprocedure (førstebehandling) |
| ***II | almindelig lovgivningsprocedure (andenbehandling) |
| ***III | almindelig lovgivningsprocedure (tredjebehandling) |

Tegnforklaring

*

høringsprocedure

***

godkendelsesprocedure

***I

almindelig lovgivningsprocedure (førstebehandling)

***II

almindelig lovgivningsprocedure (andenbehandling)

***III

almindelig lovgivningsprocedure (tredjebehandling)

(Den angivne procedure beror på retsgrundlaget i den foreslåede retsakt)

Parlamentets ændringer:

Ny tekst markeres med
  fede typer og kursiv
  . Udeladelser markeres med symbolet ▌eller ved udstregning. Erstatning af tekst angives ved markering af den nye tekst i 
  fede typer og kursiv
  og ved udeladelse eller udstregning af den tekst, der er erstattet af en ny.

fede typer og kursiv

fede typer og kursiv

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

18.2.2022

| 18.2.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 81/1 |
| --- | --- | --- | --- |

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 81/1

---

EUROPA-PARLAMENTET

SESSIONEN 2021-2022

Mødeperioden fra den 23. til den 24. juni 2021

VEDTAGNE TEKSTER

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Europa-Parlamentet

Onsdag den 23. juni 2021

| 18.2.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 81/2 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 81/2

---

P9_TA(2021)0307

Udfordringer og udsigter for fiskerisektoren i Sortehavet

Europa-Parlamentets beslutning af 23. juni 2021 om udfordringer og udsigter for fiskerisektoren i Sortehavet (2019/2159(INI))

(2022/C 81/01)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets forordning (EU) 2019/2236 af 16. december 2019 om fastsættelse for 2020 af fiskerimulighederne for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende i Middelhavet og Sortehavet (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EU) 2019/2236 af 16. december 2019 om fastsættelse for 2020 af fiskerimulighederne for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende i Middelhavet og Sortehavet (1),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1380/2013 af 11. december 2013 om den fælles fiskeripolitik (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1380/2013 af 11. december 2013 om den fælles fiskeripolitik (2),

| — | der henviser til FN's verdensmål nr. 14 om livet i havet, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's verdensmål nr. 14 om livet i havet,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/56/EF af 17. juni 2008 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets havmiljøpolitiske foranstaltninger (3) (havstrategirammedirektivet), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/56/EF af 17. juni 2008 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets havmiljøpolitiske foranstaltninger (3) (havstrategirammedirektivet),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/982 af 5. juni 2019 om ændring af forordning (EU) nr. 1343/2011 om visse bestemmelser for fiskeri i aftaleområdet for GFCM (Den Almindelige Kommission for Fiskeri i Middelhavet) (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/982 af 5. juni 2019 om ændring af forordning (EU) nr. 1343/2011 om visse bestemmelser for fiskeri i aftaleområdet for GFCM (Den Almindelige Kommission for Fiskeri i Middelhavet) (4),

| — | der henviser til Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter (5) (habitatdirektivet), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter (5) (habitatdirektivet),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/89/EU af 23. juli 2014 om rammerne for maritim fysisk planlægning (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/89/EU af 23. juli 2014 om rammerne for maritim fysisk planlægning (6),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 508/2014 af 15. maj 2014 om den Europæiske Hav- og Fiskerifond (7) (EHFF), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 508/2014 af 15. maj 2014 om den Europæiske Hav- og Fiskerifond (7) (EHFF),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om Den Europæiske Hav-, Fiskeri- og Akvakulturfond og om ændring af forordning (EU) 2017/1004, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om Den Europæiske Hav-, Fiskeri- og Akvakulturfond og om ændring af forordning (EU) 2017/1004,

| — | der henviser til sin lovgivningsmæssige beslutning af 11. marts 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 og om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 768/2008, (EF) nr. 1967/2006 og (EF) nr. 1005/2008 og ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1139 for så vidt angår fiskerikontrol (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin lovgivningsmæssige beslutning af 11. marts 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 og om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 768/2008, (EF) nr. 1967/2006 og (EF) nr. 1005/2008 og ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1139 for så vidt angår fiskerikontrol (8),

| — | der henviser til GFCM's mellemlangsigtede strategi (2017-2020) hen imod bæredygtigt fiskeri i Middelhavet og i Sortehavet og beslutningen om en ny strategi for perioden 2021-2025, |
| --- | --- |

—

der henviser til GFCM's mellemlangsigtede strategi (2017-2020) hen imod bæredygtigt fiskeri i Middelhavet og i Sortehavet og beslutningen om en ny strategi for perioden 2021-2025,

| — | der henviser til GFCM's beslutning om sammen at opbygge en ny strategi for fiskeri og akvakultur i Middelhavet og Sortehavet for perioden 2021-2025, som blev truffet på mødet på højt plan den 3. november 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til GFCM's beslutning om sammen at opbygge en ny strategi for fiskeri og akvakultur i Middelhavet og Sortehavet for perioden 2021-2025, som blev truffet på mødet på højt plan den 3. november 2020,

| — | der henviser til Kommissionens forslag om den europæiske grønne pagt og EU's biodiversitetsstrategi for 2030, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag om den europæiske grønne pagt og EU's biodiversitetsstrategi for 2030,

| — | der henviser til ministererklæringerne om en fælles maritim dagsorden for Sortehavet, der blev vedtaget på møderne i Burgas den 31. maj 2018 og i Bukarest den 9. maj 2019, og som alle seks kyststater i Sortehavet har undertegnet, |
| --- | --- |

—

der henviser til ministererklæringerne om en fælles maritim dagsorden for Sortehavet, der blev vedtaget på møderne i Burgas den 31. maj 2018 og i Bukarest den 9. maj 2019, og som alle seks kyststater i Sortehavet har undertegnet,

| — | der henviser til chartret for Organisationen for Økonomisk Samarbejde i Sortehavsområdet, som har til formål at forbedre den politiske dialog og talrige politikker inden for miljøbeskyttelse og udveksling af statistiske data, |
| --- | --- |

—

der henviser til chartret for Organisationen for Økonomisk Samarbejde i Sortehavsområdet, som har til formål at forbedre den politiske dialog og talrige politikker inden for miljøbeskyttelse og udveksling af statistiske data,

| — | der henviser til den strategiske forsknings- og innovationsdagsorden for Sortehavet, som blev lanceret i 2019 og har til formål at fremme en fælles vision for et produktivt, sundt, modstandsdygtigt og bæredygtigt Sortehavsområde senest i 2030, |
| --- | --- |

—

der henviser til den strategiske forsknings- og innovationsdagsorden for Sortehavet, som blev lanceret i 2019 og har til formål at fremme en fælles vision for et produktivt, sundt, modstandsdygtigt og bæredygtigt Sortehavsområde senest i 2030,

| — | der henviser til erklæringerne vedrørende konferencerne på højt niveau om fiskeri og akvakultur i Sortehavet, der blev afholdt i Bukarest i 2016 og i Sofia i 2018 (Sofiaministererklæringen), |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringerne vedrørende konferencerne på højt niveau om fiskeri og akvakultur i Sortehavet, der blev afholdt i Bukarest i 2016 og i Sofia i 2018 (Sofiaministererklæringen),

| — | der henviser til interessentkonferencerne på højt plan om blå økonomi i Sortehavsområdet, der blev afholdt i Bukarest (2014), Sofia (2015), Odessa (2016) og Batumi (2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til interessentkonferencerne på højt plan om blå økonomi i Sortehavsområdet, der blev afholdt i Bukarest (2014), Sofia (2015), Odessa (2016) og Batumi (2017),

| — | der henviser til 1992-konventionen om beskyttelse af Sortehavet mod forurening (Bukarestkonventionen) og protokollerne dertil, som Bulgarien og Rumænien har undertegnet, og hvor Den Europæiske Union har observatørstatus, og til arbejdet i Kommissionen for Beskyttelse af Sortehavet mod Forurening på grundlag af denne konvention, |
| --- | --- |

—

der henviser til 1992-konventionen om beskyttelse af Sortehavet mod forurening (Bukarestkonventionen) og protokollerne dertil, som Bulgarien og Rumænien har undertegnet, og hvor Den Europæiske Union har observatørstatus, og til arbejdet i Kommissionen for Beskyttelse af Sortehavet mod Forurening på grundlag af denne konvention,

| — | der henviser til ministererklæringen af 7. april 1993 om beskyttelse af Sortehavet, |
| --- | --- |

—

der henviser til ministererklæringen af 7. april 1993 om beskyttelse af Sortehavet,

| — | der henviser til Kommissionen for Beskyttelse af Sortehavet mod Forurenings integrerede overvågnings- og vurderingsprogram for Sortehavet for årene 2017-2022 (BSIMAP 2017-2022), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionen for Beskyttelse af Sortehavet mod Forurenings integrerede overvågnings- og vurderingsprogram for Sortehavet for årene 2017-2022 (BSIMAP 2017-2022),

| — | der henviser til projektet BlackSea4Fish, som modtager finansiel støtte fra EU og har et årligt budget på ca. 1 100 000 EUR med henblik på at sikre en bæredygtig forvaltning af fiskebestandene i Sortehavet, |
| --- | --- |

—

der henviser til projektet BlackSea4Fish, som modtager finansiel støtte fra EU og har et årligt budget på ca. 1 100 000 EUR med henblik på at sikre en bæredygtig forvaltning af fiskebestandene i Sortehavet,

| — | der henviser til GFCM's henstilling fra 2018 om oprettelse af et regionalt forskningsprogram om havsneglefiskeri i Sortehavet, som har til formål at give et skøn over fordelingen, tætheden, størrelsen og aldersstrukturen af bestanden af havsnegle i de deltagende lande (Bulgarien, Rumænien, Tyrkiet, Georgien og Ukraine), |
| --- | --- |

—

der henviser til GFCM's henstilling fra 2018 om oprettelse af et regionalt forskningsprogram om havsneglefiskeri i Sortehavet, som har til formål at give et skøn over fordelingen, tætheden, størrelsen og aldersstrukturen af bestanden af havsnegle i de deltagende lande (Bulgarien, Rumænien, Tyrkiet, Georgien og Ukraine),

| — | der henviser til rapporten fra Kommissionens Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri af 11. december 2020 om vurdering af balanceindikatorer for de vigtigste flådesegmenter og gennemgang af nationale rapporter om medlemsstaternes bestræbelser på at opnå balance mellem flådekapacitet og fiskerimuligheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra Kommissionens Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri af 11. december 2020 om vurdering af balanceindikatorer for de vigtigste flådesegmenter og gennemgang af nationale rapporter om medlemsstaternes bestræbelser på at opnå balance mellem flådekapacitet og fiskerimuligheder,

| — | der henviser til rapporten fra 2010 fra Europa-Parlamentets Temaafdeling B med titlen »Fisheries in the Black Sea«, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra 2010 fra Europa-Parlamentets Temaafdeling B med titlen »Fisheries in the Black Sea«,

| — | der henviser til FAO's adfærdskodeks for ansvarligt fiskeri fra 1995, |
| --- | --- |

—

der henviser til FAO's adfærdskodeks for ansvarligt fiskeri fra 1995,

| — | der henviser til rapporterne fra det regionale initiativ mellem EU og De Forenede Nationers Udviklingsprogram (EMBLAS-I og EMBLAS-II-projekterne), som bidrog til at styrke kapaciteten i tre lande (Georgien, Ukraine og Rusland) til biologisk og kemisk overvågning af vandkvaliteten i Sortehavet i overensstemmelse med EU's vandrelaterede lovgivning og blev gennemført i henholdsvis perioden 2013-2014 (EMBLAS-I) og 2014-2018 (EMBLAS-II), |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporterne fra det regionale initiativ mellem EU og De Forenede Nationers Udviklingsprogram (EMBLAS-I og EMBLAS-II-projekterne), som bidrog til at styrke kapaciteten i tre lande (Georgien, Ukraine og Rusland) til biologisk og kemisk overvågning af vandkvaliteten i Sortehavet i overensstemmelse med EU's vandrelaterede lovgivning og blev gennemført i henholdsvis perioden 2013-2014 (EMBLAS-I) og 2014-2018 (EMBLAS-II),

| — | der henviser til GFCM's henstilling fra 2009 om udarbejdelse af en liste over fartøjer, der formodes at have udøvet ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri (IUU-fiskeri) inden for GFCM's anvendelsesområde, |
| --- | --- |

—

der henviser til GFCM's henstilling fra 2009 om udarbejdelse af en liste over fartøjer, der formodes at have udøvet ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri (IUU-fiskeri) inden for GFCM's anvendelsesområde,

| — | der henviser til GFCM Regional Repository of National Legislation (GFCM-Lex), en onlineplatform, som på nuværende tidspunkt omfatter national lovgivning om bevarelse af marine levende ressourcer og økosystemer i tre GFCM-lande, og som GFCM sigter mod at udbrede til hele GFCM-området (herunder Sortehavet) i fremtiden, |
| --- | --- |

—

der henviser til GFCM Regional Repository of National Legislation (GFCM-Lex), en onlineplatform, som på nuværende tidspunkt omfatter national lovgivning om bevarelse af marine levende ressourcer og økosystemer i tre GFCM-lande, og som GFCM sigter mod at udbrede til hele GFCM-området (herunder Sortehavet) i fremtiden,

| — | der henviser til konventionen af 1979 om beskyttelse af Europas vilde dyr og planter samt naturlige levesteder (Bernkonventionen), konventionen af 1979 om beskyttelse af migrerende arter af vilde dyr, konventionen af 1973 om international handel med udryddelsestruede vilde dyr og planter, konventionen af 1992 om den biologiske mangfoldighed og den paneuropæiske handlingsplan for bevaring af støren, der blev vedtaget inden for rammerne af Bernkonventionen, |
| --- | --- |

—

der henviser til konventionen af 1979 om beskyttelse af Europas vilde dyr og planter samt naturlige levesteder (Bernkonventionen), konventionen af 1979 om beskyttelse af migrerende arter af vilde dyr, konventionen af 1973 om international handel med udryddelsestruede vilde dyr og planter, konventionen af 1992 om den biologiske mangfoldighed og den paneuropæiske handlingsplan for bevaring af støren, der blev vedtaget inden for rammerne af Bernkonventionen,

| — | der henviser til GFCM's rapport fra 2020 om status for fiskeriet i Middelhavet og Sortehavet, |
| --- | --- |

—

der henviser til GFCM's rapport fra 2020 om status for fiskeriet i Middelhavet og Sortehavet,

| — | der henviser til sin beslutning af 13. september 2011 om nuværende og fremtidig forvaltning af fiskeriet i Sortehavet (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 13. september 2011 om nuværende og fremtidig forvaltning af fiskeriet i Sortehavet (9),

| — | der henviser til sin beslutning af 21. januar 2021 med titlen »Flere fisk i havene? Foranstaltninger til at fremme genopretning af fiskebestande over det maksimalt bæredygtige udbytte (MSY), herunder områder til genopretning af fiskebestande og beskyttede havområder« (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 21. januar 2021 med titlen »Flere fisk i havene? Foranstaltninger til at fremme genopretning af fiskebestande over det maksimalt bæredygtige udbytte (MSY), herunder områder til genopretning af fiskebestande og beskyttede havområder« (10),

| — | der henviser til Sortehavsbistandsmekanismen, som har til formål at yde vejledning og støtte til regeringer, private investorer, handels- og industrisammenslutninger, forskningsinstitutioner, universiteter og den brede offentlighed vedrørende mulighederne for at engagere sig i den blå økonomis maritime aktiviteter i Sortehavsregionen, |
| --- | --- |

—

der henviser til Sortehavsbistandsmekanismen, som har til formål at yde vejledning og støtte til regeringer, private investorer, handels- og industrisammenslutninger, forskningsinstitutioner, universiteter og den brede offentlighed vedrørende mulighederne for at engagere sig i den blå økonomis maritime aktiviteter i Sortehavsregionen,

| — | der henviser til EU's Sortehavssynergiinitiativ og Kommissionens tre rapporter om gennemførelsen af Sortehavssynergien af henholdsvis 19. juni 2008 (COM(2008)0391), 20. januar 2015 (SWD(2015)0006) og 5. marts 2019 (SWD(2019)0100), |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's Sortehavssynergiinitiativ og Kommissionens tre rapporter om gennemførelsen af Sortehavssynergien af henholdsvis 19. juni 2008 (COM(2008)0391), 20. januar 2015 (SWD(2015)0006) og 5. marts 2019 (SWD(2019)0100),

| — | der henviser til EU-strategien for Donauområdet, som bl.a. har til formål at fremme og koordinere centrale spørgsmål som biodiversitet og socioøkonomisk udvikling i landene i Donaus opland, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU-strategien for Donauområdet, som bl.a. har til formål at fremme og koordinere centrale spørgsmål som biodiversitet og socioøkonomisk udvikling i landene i Donaus opland,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 54, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 54,

| — | der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget (A9-0170/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget (A9-0170/2021),

| A. | der henviser til, at Sortehavet er et delvist lukket havområde, der kun har forbindelse til oceanet gennem Middelhavet via Marmarahavet og Det Ægæiske Hav, og som har seks kyststater (Bulgarien, Rumænien, Tyrkiet, Georgien, Ukraine og Rusland), hvoraf kun to er medlemmer af Den Europæiske Union (Bulgarien og Rumænien); |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Sortehavet er et delvist lukket havområde, der kun har forbindelse til oceanet gennem Middelhavet via Marmarahavet og Det Ægæiske Hav, og som har seks kyststater (Bulgarien, Rumænien, Tyrkiet, Georgien, Ukraine og Rusland), hvoraf kun to er medlemmer af Den Europæiske Union (Bulgarien og Rumænien);

| B. | der henviser til, at Sortehavet siden 1960'erne har undergået dramatiske miljøændringer som følge af belastninger såsom eutrofiering, indførelse af invasive arter og overfiskning; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Sortehavet siden 1960'erne har undergået dramatiske miljøændringer som følge af belastninger såsom eutrofiering, indførelse af invasive arter og overfiskning;

| C. | der henviser til, at ændringerne af miljørammerne for Sortehavet skyldtes udtømningen af de vigtigste rovfisk i det pelagiske fødenet og den efterfølgende reduktion af planktonædende fisk; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at ændringerne af miljørammerne for Sortehavet skyldtes udtømningen af de vigtigste rovfisk i det pelagiske fødenet og den efterfølgende reduktion af planktonædende fisk;

| D. | der henviser til, at Sortehavet har et stort iltløst lag (87 %), og at dets iltlag er blevet 20-25 meter mindre i løbet af de seneste 20 år; der henviser til, at menneskelige handlinger såsom forurening, ødelæggelse af habitater og overfiskeri førte til en alvorlig forringelse af økosystemet i Sortehavet i 1980'erne; der henviser til, at der med undtagelse af nogle få anaerobe bakterier ikke er liv i havet på 50-200 meters dybde; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Sortehavet har et stort iltløst lag (87 %), og at dets iltlag er blevet 20-25 meter mindre i løbet af de seneste 20 år; der henviser til, at menneskelige handlinger såsom forurening, ødelæggelse af habitater og overfiskeri førte til en alvorlig forringelse af økosystemet i Sortehavet i 1980'erne; der henviser til, at der med undtagelse af nogle få anaerobe bakterier ikke er liv i havet på 50-200 meters dybde;

| E. | der henviser til, at otte arter spiller en vigtig rolle for fiskerisektoren (europæisk ansjos (Engraulis encrasicolus), europæisk brisling (Sprattus sprattus), hestemakrel (Trachurus mediterraneus), pighvar (Scophthalmus maximus), hvilling (Merlangius merlangus), rød mulle (Mullus barbatus), havsnegl (Rapana venosa) og almindelig pighaj (Squalus acanthias), hvoraf hovedparten udgør fælles fiskebestand, mens to arter er omfattet af kvoter — brisling, som har en individuel kvote, og pighvar, som har en samlet tilladt fangstkvote fastsat af GFCM; der henviser til, at andre arter såsom pighaj (haj), hvilling og ansjos fortsat er ubeskyttede; der henviser til, at kvoten for brisling for 2020-2022 er den samme som i 2011, nemlig 11 445 t pr. år til EU (8 032,5 t til Bulgarien og 3 442,5 t til Rumænien), mens kvoten for pighvar til EU blev forhøjet fra 114 til 150 t pr. år, fordelt ligeligt mellem Bulgarien og Rumænien; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at otte arter spiller en vigtig rolle for fiskerisektoren (europæisk ansjos (Engraulis encrasicolus), europæisk brisling (Sprattus sprattus), hestemakrel (Trachurus mediterraneus), pighvar (Scophthalmus maximus), hvilling (Merlangius merlangus), rød mulle (Mullus barbatus), havsnegl (Rapana venosa) og almindelig pighaj (Squalus acanthias), hvoraf hovedparten udgør fælles fiskebestand, mens to arter er omfattet af kvoter — brisling, som har en individuel kvote, og pighvar, som har en samlet tilladt fangstkvote fastsat af GFCM; der henviser til, at andre arter såsom pighaj (haj), hvilling og ansjos fortsat er ubeskyttede; der henviser til, at kvoten for brisling for 2020-2022 er den samme som i 2011, nemlig 11 445 t pr. år til EU (8 032,5 t til Bulgarien og 3 442,5 t til Rumænien), mens kvoten for pighvar til EU blev forhøjet fra 114 til 150 t pr. år, fordelt ligeligt mellem Bulgarien og Rumænien;

| F. | der henviser til, at et system med maksimalt bæredygtigt udbytte for økonomisk vigtige arter i Sortehavslandene vil være til gavn for biodiversiteten såvel som for fiskerisektorens bæredygtighed på mellemlang og lang sigt; der henviser til, at Rumænien har indført en national kvote for andre arter end de to, der nævnes på EU-plan — såsom havsnegl, middelhavsblåmusling (Mytilus galloprovincialis), kutlinger (Ponticola cephalargoides), almindelig venusmusling (Chanelea gallina), hvilling og almindelig pighaj; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at et system med maksimalt bæredygtigt udbytte for økonomisk vigtige arter i Sortehavslandene vil være til gavn for biodiversiteten såvel som for fiskerisektorens bæredygtighed på mellemlang og lang sigt; der henviser til, at Rumænien har indført en national kvote for andre arter end de to, der nævnes på EU-plan — såsom havsnegl, middelhavsblåmusling (Mytilus galloprovincialis), kutlinger (Ponticola cephalargoides), almindelig venusmusling (Chanelea gallina), hvilling og almindelig pighaj;

| G. | der henviser til, at ifølge tallene for 2018 ligger det årlige forbrug af fisk pr. indbygger i Bulgarien (7,00 kg) og i Rumænien (7,99 kg) langt under det europæiske gennemsnit (24,36 kg), hvilket kan ses som en mulighed for at få den lokale fiskerisektor til at vokse; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at ifølge tallene for 2018 ligger det årlige forbrug af fisk pr. indbygger i Bulgarien (7,00 kg) og i Rumænien (7,99 kg) langt under det europæiske gennemsnit (24,36 kg), hvilket kan ses som en mulighed for at få den lokale fiskerisektor til at vokse;

| H. | der henviser til, at i gennemsnit består 91 % af fiskerflåden i samtlige seks Sortehavslande af mindre både; der henviser til, at hen ved 95 % af den bulgarske flåde og 87 % af den rumænske flåde hører til i denne kategori; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at i gennemsnit består 91 % af fiskerflåden i samtlige seks Sortehavslande af mindre både; der henviser til, at hen ved 95 % af den bulgarske flåde og 87 % af den rumænske flåde hører til i denne kategori;

| I. | der henviser til, at den ikkeindustrielle fiskerisektor i Sortehavet ifølge GFCM har en betydelig bifangst af sårbare haj- og rokkearter og havpattedyr såsom delfiner og marsvin; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at den ikkeindustrielle fiskerisektor i Sortehavet ifølge GFCM har en betydelig bifangst af sårbare haj- og rokkearter og havpattedyr såsom delfiner og marsvin;

| J. | der henviser til, at ikkeindustrielt fiskeri er karakteristisk for Sortehavet og den nedre Donauregion; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at ikkeindustrielt fiskeri er karakteristisk for Sortehavet og den nedre Donauregion;

| K. | der henviser til, at fartøjer, der driver IUU-fiskeri, opererer i Sortehavet, og at kyststaterne kun har ringe kapacitet til at overvåge fiskeriet; der henviser til, at ifølge de senest tilgængelige GFCM-data fra den 4.-8. november 2019 er 65 fartøjer blevet identificeret som IUU-fiskerfartøjer; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at fartøjer, der driver IUU-fiskeri, opererer i Sortehavet, og at kyststaterne kun har ringe kapacitet til at overvåge fiskeriet; der henviser til, at ifølge de senest tilgængelige GFCM-data fra den 4.-8. november 2019 er 65 fartøjer blevet identificeret som IUU-fiskerfartøjer;

| L. | der henviser til, at EHFF har bevilget mere end 88 mio. EUR til Bulgarien og mere end 168 mio. EUR til Rumænien for perioden 2014-2020; der henviser til, at absorptionsgraderne for begge lande ifølge de seneste tilgængelige oplysninger frem til den 31. december 2020 fortsat er blandt de laveste i EU, idet Bulgarien kun har brugt 36,34 % af de bevilgede midler og Rumænien 33,72 %; der henviser til, at lavere absorptionsgrader kan betyde forspildte muligheder for fiskersamfundene i disse lande; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at EHFF har bevilget mere end 88 mio. EUR til Bulgarien og mere end 168 mio. EUR til Rumænien for perioden 2014-2020; der henviser til, at absorptionsgraderne for begge lande ifølge de seneste tilgængelige oplysninger frem til den 31. december 2020 fortsat er blandt de laveste i EU, idet Bulgarien kun har brugt 36,34 % af de bevilgede midler og Rumænien 33,72 %; der henviser til, at lavere absorptionsgrader kan betyde forspildte muligheder for fiskersamfundene i disse lande;

| M. | der henviser til, at det rådgivende råd for Sortehavet fungerer og deltager i udarbejdelsen af EU's politikker vedrørende fiskeri i Sortehavet; der henviser til, at forvaltningen af fiskeriet i Sortehavet varetages af GFCM; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at det rådgivende råd for Sortehavet fungerer og deltager i udarbejdelsen af EU's politikker vedrørende fiskeri i Sortehavet; der henviser til, at forvaltningen af fiskeriet i Sortehavet varetages af GFCM;

| N. | der henviser til, at Kommissionen for Beskyttelse af Sortehavet mod Forurening handler på et mandat fra landene i Sortehavet (Bulgarien, Georgien, Rumænien, Rusland, Tyrkiet og Ukraine), som undertegnede og kort tid derefter ratificerede Bukarestkonventionen; der henviser til, at denne konvention kræver, at alle kontraherende parter forebygger, reducerer og kontrollerer forureningen i Sortehavet for at beskytte og bevare dette havmiljø; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at Kommissionen for Beskyttelse af Sortehavet mod Forurening handler på et mandat fra landene i Sortehavet (Bulgarien, Georgien, Rumænien, Rusland, Tyrkiet og Ukraine), som undertegnede og kort tid derefter ratificerede Bukarestkonventionen; der henviser til, at denne konvention kræver, at alle kontraherende parter forebygger, reducerer og kontrollerer forureningen i Sortehavet for at beskytte og bevare dette havmiljø;

| O. | der henviser til, at klimaændringerne bidrager til en stigning i lufttemperaturen i Sortehavsregionen, hvilket har en indvirkning på havets temperatur og derfor påvirker biodiversiteten og de marine arter; der henviser til, at denne ændring har indvirkning på fiskerisektoren, da de ressourcer, som den er afhængig af, påvirkes; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at klimaændringerne bidrager til en stigning i lufttemperaturen i Sortehavsregionen, hvilket har en indvirkning på havets temperatur og derfor påvirker biodiversiteten og de marine arter; der henviser til, at denne ændring har indvirkning på fiskerisektoren, da de ressourcer, som den er afhængig af, påvirkes;

| P. | der henviser til, at Kommissionen har foreslået den europæiske grønne pagt og EU's biodiversitetsstrategi for 2030, som lægger grunden for lovpakker til ændring af gældende EU-ret på miljøområdet; der henviser til, at dette vil skabe nye muligheder for og foranstaltninger til en bedre integrering af miljøaspekter i sektorpolitikker, genoprettelse af arter og levesteder og fremme af mere miljøvenlige investeringer og politikker; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at Kommissionen har foreslået den europæiske grønne pagt og EU's biodiversitetsstrategi for 2030, som lægger grunden for lovpakker til ændring af gældende EU-ret på miljøområdet; der henviser til, at dette vil skabe nye muligheder for og foranstaltninger til en bedre integrering af miljøaspekter i sektorpolitikker, genoprettelse af arter og levesteder og fremme af mere miljøvenlige investeringer og politikker;

| Q. | der henviser til, at Sortehavets karakteristika, såsom dets store afvandingsområde, gør det til et særligt følsomt område for forurening af havaffald og akkumulering af mikroplast; der henviser til, at ifølge rapporten, som blev udarbejdet inden for rammerne af Emblas-Plus-projektet vedrørende Sortehavet, indeholder dette hav næsten dobbelt så meget affald som Middelhavet, hvilket uden tvivl har konsekvenser for biodiversiteten og for bestandene og fiskerisektoren; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at Sortehavets karakteristika, såsom dets store afvandingsområde, gør det til et særligt følsomt område for forurening af havaffald og akkumulering af mikroplast; der henviser til, at ifølge rapporten, som blev udarbejdet inden for rammerne af Emblas-Plus-projektet vedrørende Sortehavet, indeholder dette hav næsten dobbelt så meget affald som Middelhavet, hvilket uden tvivl har konsekvenser for biodiversiteten og for bestandene og fiskerisektoren;

| R. | der henviser til, at Sortehavet har tre underarter af lokale hvaler — almindelig delfin fra Sortehavet (Delphinus delphis ponticus), almindeligt øresvin fra Sortehavet (Tursiops truncatus ponticus) og marsvin fra Sortehavet (Phocoena phocoena relicta) — som alle er klassificeret som udryddelsestruet, og at to af dem, almindeligt øresvin fra Sortehavet og marsvin fra Sortehavet, er medtaget i habitatdirektivet; der henviser til, at alle disse hvaler er rovdyr, der hovedsagelig lever af fisk; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at Sortehavet har tre underarter af lokale hvaler — almindelig delfin fra Sortehavet (Delphinus delphis ponticus), almindeligt øresvin fra Sortehavet (Tursiops truncatus ponticus) og marsvin fra Sortehavet (Phocoena phocoena relicta) — som alle er klassificeret som udryddelsestruet, og at to af dem, almindeligt øresvin fra Sortehavet og marsvin fra Sortehavet, er medtaget i habitatdirektivet; der henviser til, at alle disse hvaler er rovdyr, der hovedsagelig lever af fisk;

| S. | der henviser til, at havsneglen anses for at være en invasiv art uden naturlige fjender i Sortehavet og dermed udgør en alvorlig trussel mod bestandene af andre organismer; der henviser til, at det samtidig er blevet en vigtig indtægtskilde og en målart for kommercielle fiskerfartøjer; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at havsneglen anses for at være en invasiv art uden naturlige fjender i Sortehavet og dermed udgør en alvorlig trussel mod bestandene af andre organismer; der henviser til, at det samtidig er blevet en vigtig indtægtskilde og en målart for kommercielle fiskerfartøjer;

| T. | der henviser til, at Sortehavets økosystem afhænger af store europæiske floder såsom Donau med hensyn til vandtilstrømning; der henviser til, at denne afhængighed skaber en tæt forbindelse mellem Donaus og andre floders økologiske tilstand og Sortehavets økologiske tilstand; der henviser til, at disse floder transporterer store mængder naturligt og menneskeskabt affald fra indlandskilder; der henviser til, at såvel Donau som Sortehavet er levested for bestemte arter, bl.a. stør (Acipenseriformes) og kaspisk stamsild (Alosa immaculata); |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at Sortehavets økosystem afhænger af store europæiske floder såsom Donau med hensyn til vandtilstrømning; der henviser til, at denne afhængighed skaber en tæt forbindelse mellem Donaus og andre floders økologiske tilstand og Sortehavets økologiske tilstand; der henviser til, at disse floder transporterer store mængder naturligt og menneskeskabt affald fra indlandskilder; der henviser til, at såvel Donau som Sortehavet er levested for bestemte arter, bl.a. stør (Acipenseriformes) og kaspisk stamsild (Alosa immaculata);

| U. | der henviser til, at faktorer som ødelæggelse af disse arters levesteder, forstyrrelse af trækruter og den overudnyttelse, de er genstand for i jagten på kaviar og deres kød, samt forureningen har medført, at støren i Donau og i Sortehavet er på randen af udryddelse; der henviser til, at på grund af den drastiske nedgang i antallet af ynglende stør er denne arts naturlige reproduktion meget sjælden nu om dage; der henviser til, at både Donau og Sortehavet engang havde store bestande af stør; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at faktorer som ødelæggelse af disse arters levesteder, forstyrrelse af trækruter og den overudnyttelse, de er genstand for i jagten på kaviar og deres kød, samt forureningen har medført, at støren i Donau og i Sortehavet er på randen af udryddelse; der henviser til, at på grund af den drastiske nedgang i antallet af ynglende stør er denne arts naturlige reproduktion meget sjælden nu om dage; der henviser til, at både Donau og Sortehavet engang havde store bestande af stør;

| V. | der henviser til, at det drastiske fald i antallet af gydefisk, der er forbundet med bestandens nedgang, hindrer den naturlige reproduktion, hvilket reducerer sandsynligheden for, at de få tilbageværende han- og hunstører mødes og gyder; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at det drastiske fald i antallet af gydefisk, der er forbundet med bestandens nedgang, hindrer den naturlige reproduktion, hvilket reducerer sandsynligheden for, at de få tilbageværende han- og hunstører mødes og gyder;

| W. | der henviser til, at data fra forskningsinstitutter viser, at bestandene af størarter er fragmenterede, og at de mangler visse generationer, at størarternes naturlige reproduktion er mangelfuld, at antallet af voksne fisk, som vandrer til Donau for at reproducere sig, er ekstremt lav, og at de fem størarter (sterlet (Acipenser ruthenus), russisk stør (Acipenser gueldenstaedtii), stjernehus (Acipenser stellatus), europæisk stør (Acipenser sturio) og hus (Huso huso)) er tæt på udryddelse, mens arten glatdick (Acipenser nudiventris) allerede betragtes som uddød; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at data fra forskningsinstitutter viser, at bestandene af størarter er fragmenterede, og at de mangler visse generationer, at størarternes naturlige reproduktion er mangelfuld, at antallet af voksne fisk, som vandrer til Donau for at reproducere sig, er ekstremt lav, og at de fem størarter (sterlet (Acipenser ruthenus), russisk stør (Acipenser gueldenstaedtii), stjernehus (Acipenser stellatus), europæisk stør (Acipenser sturio) og hus (Huso huso)) er tæt på udryddelse, mens arten glatdick (Acipenser nudiventris) allerede betragtes som uddød;

| X. | der henviser til, at EU's fiskerisektor allerede anvender høje standarder, som skal revideres og justeres for at sikre miljømæssig og social bæredygtighed i hele værdikæden, herunder arbejdstagerrettigheder og dyresundhed og -velfærd, og levere fiskevarer af høj kvalitet; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at EU's fiskerisektor allerede anvender høje standarder, som skal revideres og justeres for at sikre miljømæssig og social bæredygtighed i hele værdikæden, herunder arbejdstagerrettigheder og dyresundhed og -velfærd, og levere fiskevarer af høj kvalitet;

| Y. | der henviser til, at lystfiskerisektoren kan skabe muligheder, såsom aktivitet- eller indkomstdiversificering, og samtidig være forenelig med miljømålene, eftersom lystfiskeri er en meget selektiv form for fiskeri; |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at lystfiskerisektoren kan skabe muligheder, såsom aktivitet- eller indkomstdiversificering, og samtidig være forenelig med miljømålene, eftersom lystfiskeri er en meget selektiv form for fiskeri;

| Z. | der henviser til, at covid-19-epidemien har alvorlige følger for fiskerisektoren i Sortehavet; der henviser til, at analyser har vist, at fiskerisektoren i Sortehavet har lidt drastisk under pandemien, idet arbejdet for skibe i drift er blevet reduceret med op til 80 % oven på en indledende reduktion på ca. 75 % af produktionen; |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at covid-19-epidemien har alvorlige følger for fiskerisektoren i Sortehavet; der henviser til, at analyser har vist, at fiskerisektoren i Sortehavet har lidt drastisk under pandemien, idet arbejdet for skibe i drift er blevet reduceret med op til 80 % oven på en indledende reduktion på ca. 75 % af produktionen;

| AA. | der henviser til, at covid-19-krisen har understreget betydningen af fiskeri og akvakultur for sikring af adgang til fødevarer; |
| --- | --- |

AA.

der henviser til, at covid-19-krisen har understreget betydningen af fiskeri og akvakultur for sikring af adgang til fødevarer;

Tilstanden for fiskebestande i Sortehavet, der har stor økonomisk betydning

| 1. | fremhæver de store strategiske og geopolitiske interesser, der er på spil i Sortehavsområdet, bl.a. på grund af de meget specifikke miljøforhold, som kræver særlig opmærksomhed, en skræddersyet tilgang, ambitiøse miljøstandarder og kollektive tiltag, der sigter mod en bæredygtig blå økonomi og vækst; understreger nødvendigheden af yderligere at styrke og uddybe samarbejdet mellem alle Sortehavslandene med henblik på en effektiv forvaltning af fiskeressourcerne og de udfordringer, der skal løses, herunder gennem GFCM; efterlyser i denne forbindelse en regional kapacitetsplan, der sikrer en passende balance mellem de tilgængelige naturressourcer, miljøsikkerheden og opretholdelse af flådekapaciteten i alle Sortehavslandene; |
| --- | --- |

1.

| 2. | påpeger, at man i Sofiaministererklæringen af 7. juni 2018 allerede understregede behovet for en fælles tilgang til fiskerirelaterede spørgsmål i Sortehavet såsom havressourcernes bæredygtighed, forbedret dataindsamling og bekæmpelse af IUU-fiskeri; opfordrer Kommissionen til at offentliggøre en rapport om gennemførelsen af Sofiaministererklæringen; |
| --- | --- |

2.

| 3. | fremhæver, at der er behov for et samarbejde på lige fod inden for fiskeriforvaltning i Sortehavsregionen på grund af de fælles bestande og de globale udfordringer, der rækker ud over de nationale grænser; |
| --- | --- |

3.

| 4. | fremhæver, at for Middelhavet og Sortehavet var alle på nær ét af de 65 flådesegmenter, som den såkaldte indikator for bæredygtig udnyttelse kunne beregnes for, ude af balance i 2018; |
| --- | --- |

4.

| 5. | understreger vigtigheden af at fremme foranstaltninger til støtte for indsamling og behandling af videnskabelige data; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opfordrer indtrængende til, at alle Sortehavslande inddrages i GFCM-Lex-projektet for at lette og koordinere den fælles forvaltning af fiskebestandene bedre og hurtigere; |
| --- | --- |

6.

| 7. | er bekymret over, at de seneste data efter årtiers stigende menneskelige pres på Sortehavets og Donauflodens økosystemer og fiskeressourcer tyder på, at kun én bestand (brisling) anses for at blive udnyttet bæredygtigt, og at andre fiskebestande overudnyttes i et sådant omfang, at nogle af dem er tæt på udtømning; bemærker, at der har været visse positive tendenser i de seneste år for nogle bestande, f.eks. pighvar, hvis samlede tillade fangstkvote er blevet forhøjet for perioden 2020-2022, men at der endnu ikke generelt er sket nogen væsentlig forbedring for Sortehavet; understreger, at al udvikling i bestandene af pighvar og brisling i Sortehavet skal ledsages af fortsatte beskyttelsesforanstaltninger såsom forvaltningsplaner; |
| --- | --- |

7.

| 8. | anerkender den rolle, som forvaltningerne i hele Sortehavsområdet spiller, idet de har politikker og gennemfører overvågning, kontrol og bæredygtig forvaltning, hvilket bidrager til at forbedre fiskerisektorens bæredygtighed; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opfordrer de bulgarske og rumænske myndigheder til at hjælpe sektoren ved at sikre ressourcer, der specifikt er rettet mod at forbedre fiskerfartøjernes selektivitet gennem bedre net; mener, at en sådan målrettet foranstaltning vil reducere mængderne af uønskede bifangster og de heraf berørte arter; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opfordrer til, at den institutionelle og menneskelige kapital i Sortehavslandene integreres med henblik på fælles forskning og anvendte aktiviteter, der sigter mod at forbedre Sortehavets bioressourcer og bestandene af de økonomisk vigtige arter; |
| --- | --- |

10.

| 11. | understreger, at manglen på tilstrækkelige oplysninger om fiskeriaktivitet, fangstmængde, fangstsammensætning og dens indvirkning på fiskebestandenes nuværende tilstand er et afgørende problem for Sortehavsregionen; understreger derfor nødvendigheden af tilstrækkelig finansiering af videnskabelige instanser, der undersøger bestandene af fisk i Sortehavet, herunder vandrende arter som stør og kaspisk stamsild, udryddelsestruede lokale hvaler og andre arter end fisk (havsnegl, musling osv.), samt dermed forbundne parametre for det marine økosystem; kræver øget samarbejde mellem medlemsstaterne om kontrolspørgsmål ved hjælp af relevante digitale teknologier og specifikke obligatoriske videnskabelige instrumenter såsom kameraer om bord eller obligatoriske observatører om bord, hvor det er relevant og i overensstemmelse med gældende EU-lovgivning; |
| --- | --- |

11.

| 12. | glæder sig over det regionale forskningsprogram om bestanden af havsnegl, som GFCM har iværksat, da det vil bidrage til at nå til enighed angående arten; mener, at dette vil bidrage til at udvikle en videnskabeligt baseret udnyttelse, som kan give socioøkonomiske gevinster for lokalsamfundene og miljømæssige fordele for Sortehavets økosystem ved at begrænse virkningerne af denne invasive art; |
| --- | --- |

12.

| 13. | understreger vigtigheden af at indføre en nultolerancepolitik over for IUU-fiskeri i Sortehavet; glæder sig over GFCM's bestræbelser i denne henseende og opfordrer indtrængende alle kyststaterne til selv og i fællesskab at gøre en indsats for at bekæmpe IUU-fiskeri i deres farvande; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opfordrer indtrængende alle kyststaterne til at fremme bæredygtigt fiskeri, hvilket bl.a. omfatter bekæmpelse af overfiskeri og/eller begrænsning af bifangster af truede arter såsom stør, stamsild m.fl. til nul; |
| --- | --- |

14.

| 15. | opfordrer indtrængende alle mellemstatslige institutioner og organer til sammen med bl.a. alle Sortehavslandene at lette og overvåge deres fiskeressourcer og i overensstemmelse med deres tilsagn at dele data herom på en grundig og omfattende måde for at sikre, at økosystemet i disse marine habitater er i en god tilstand; |
| --- | --- |

15.

| 16. | minder om, at pålidelige officielle statistikker, der indsamles regelmæssigt ved hjælp af en harmoniseret metode blandt alle kyststaterne, regelmæssig overvågning og fælles reguleringsforanstaltninger er afgørende for en vellykket korrekt fiskeriforvaltning i Sortehavet; opfordrer i denne forbindelse de respektive myndigheder i både medlemsstaterne og samarbejdslandene til at gennemføre regelmæssig og grundig forskning i fiskeressourcerne, hvorved national finansiering og bistand er af afgørende betydning; |
| --- | --- |

16.

| 17. | understreger behovet for et lokalt og regionalt kommunikationssamarbejde inden for de forskellige Sortehavslande, så der kan gennemføres en fælles og sammenhængende tilgang til forvaltningen af fiskebestandene; |
| --- | --- |

17.

| 18. | minder om det potentiale, som de nye teknologier giver, og den store merværdi for forskningen og planlægningen af fiskeriforvaltningen, som de kan afstedkomme; minder om, at der er projekter, der finansieres gennem EHFF, og som bl.a. har til formål at kortlægge havbunden og forskningen heri samt forekomsten af plast på den; |
| --- | --- |

18.

| 19. | opfordrer indtrængende Sortehavslandene til at investere i digitalisering af statistikker og data om fiskebestanden i Sortehavsområdet for at fremme en bedre og mere bæredygtig forvaltning af bestandene; efterlyser en fælles metode til indgivelse og anvendelse af disse data; |
| --- | --- |

19.

| 20. | opfordrer fiskeindustrien i regionen til at overveje at gøre brug af de undervurderede og ikke anvendte fiskebestande, som også udgør en proteinkilde; |
| --- | --- |

20.

| 21. | opfordrer de videnskabelige samfund i medlemsstaterne til at undersøge potentialet i et iltfrit miljø; |
| --- | --- |

21.

| 22. | fremhæver den ikkestatslige sektors rolle i beslutningsprocessen med hensyn til Sortehavet; anbefaler, at der etableres en mekanisme til inddragelse af den ikkestatslige sektor i denne proces; |
| --- | --- |

22.

| 23. | glæder sig over den støtte, der blev ydet til fiskeri- og akvakultursektoren gennem EHFF-programmerne med henblik på at afbøde de skadelige konsekvenser af covid-19-pandemien for den lokale fiskerisektor; minder imidlertid om, at ikke alle berørte interessenter kunne drage fordel af denne støtte på grund af administrative krav og begrænsninger, hvilket har bragt nogle i en mere ugunstig situation end andre; |
| --- | --- |

23.

| 24. | påpeger det vigtige arbejde, som det rådgivende råd for Sortehavet udfører både på regionalt plan og på EU-plan med at tilvejebringe ekspertise vedrørende fiskerisektoren og de tendenser, der påvirker den; opfordrer i denne forbindelse de bulgarske og rumænske myndigheder til at bidrage til, at rådet fungerer, således at det kan udføre sine opgaver og også give alle interessenter, herunder småfiskere, mulighed for at deltage i rådets arbejde og beslutningsproces; |
| --- | --- |

24.

Kommercielle aspekter

| 25. | understreger, at fiskerisektoren gør det muligt at tilbyde produkter fra havet på de lokale markeder, hvor forbruget af disse produkter er meget lavt; opfordrer de kompetente myndigheder i Bulgarien og Rumænien til at hjælpe fiskeri- og akvakultursektoren med at øge bevidstheden om lokalt forbrug og de kumulative positive virkninger, som bæredygtigt fiskeri og akvakultur har for den lokale økonomi; |
| --- | --- |

25.

| 26. | anerkender og understreger, at fiskeriet i Sortehavet bidrager væsentligt til de regionale og lokale økonomier ved at generere direkte lønninger og indtægter, fremme større udgifter og skabe afgørende arbejdspladser enten uafhængigt eller gennem samarbejde med andre sektorer såsom turisme og transport; opfordrer til en styrkelse af samarbejdet mellem alle sektorer, der anvender havmiljøet, for at opnå bedre resultater og en bedre balance mellem miljøets, industriens og småfiskernes interesser; |
| --- | --- |

26.

| 27. | minder om, at importerede produkter har gjort traditionelt fremstillede produkter mindre populære og drevet deres pris ned under rentabilitetsgrænsen, hvilket har bragt traditionelle fiskebaserede forretningsmodeller i fare; |
| --- | --- |

27.

| 28. | minder om, at fiskerflåden i Sortehavet hovedsagelig består af små fiskerfartøjer, hvilket understreger behovet for en mere skræddersyet tilgang og politikker for dette segment af fiskerisektoren; er bekymret over, at småfiskere har mere ustabile og lavere indkomster sammenlignet med dem, der arbejder i andre sektorer, hvilket gør dem sårbare over for uforudsete udviklinger eller kriser; opfordrer de kompetente myndigheder i kystmedlemsstaterne til at inddrage repræsentanter for den ikkeindustrielle fiskerisektor i politikudkastet og drøftelserne på en gennemsigtig og inklusiv måde; |
| --- | --- |

28.

| 29. | påpeger, at der er en stigende global efterspørgsel efter proteiner, hvilket både fiskeri- og akvakultursektorerne kan yde et stort bidrag til; mener, at støtte af marin akvakultur kan hjælpe sektoren med at udvikle sig og vokse i de kommende år og også mindske presset på de vilde fiskebestande; er af den opfattelse, at bæredygtig akvakultur også vil kræve yderligere videnskabelig forskning i spørgsmål som tæthed og bivirkninger, som der skal tages hensyn til, når der udformes politikker for akvakultursektoren i Sortehavet; |
| --- | --- |

29.

| 30. | opfordrer de lokale fiskersamfund til at overveje at indføre oprindelsesbetegnelser for produkter fra Sortehavet, som stammer fra områder af regional eller lokal betydning; opfordrer de lokale og regionale myndigheder til at hjælpe disse samfund med at gøre dette; |
| --- | --- |

30.

En målrettet politik for sektoren

| 31. | opfordrer medlemsstaterne i regionen til at overveje at støtte sektoren ved at inddrage den i deres nationale programmer for 2021-2027 eller andre nationale instrumenter og tildelinger til kampagner, der er rettet mod fordelene ved fiskeforbrug og betydningen af bæredygtigt fiskeri, og til at støtte sektoren med at skabe lokale fødevarekæder, lette adgangen til markedet, navnlig for småfiskere, og udvikle, forbedre eller lette opbygningen af fiskeriinfrastrukturen (f.eks. fiskemarkeder eller fiskeauktionspladser osv.), hvor det er relevant; opfordrer medlemsstaterne i regionen til at investere mere i gennemførelsen, kontrollen og håndhævelsen af EU's miljø- og fiskerilovgivning; |
| --- | --- |

31.

| 32. | opfordrer indtrængende de kompetente myndigheder i Rumænien og Bulgarien til i deres respektive operationelle programmer under Den Europæiske Hav-, Fiskeri- og Akvakulturfond for perioden 2021-2027 at medtage en tranche for en målrettet ordning for unge fiskere med henblik på at forynge fiskerisektoren, herunder støtte til den første erhvervelse af et fiskerfartøj, samt foranstaltninger, der har til formål at reducere forureningen ved at støtte investeringer i udskiftning af gamle fiskerfartøjers motorer med nye, mere miljøvenlige motorer; |
| --- | --- |

32.

| 33. | understreger, at presset på tilpasning til nye udfordringer ikke udelukkende bør ligge på fiskeri- og akvakultursektoren, da disse sektorer allerede anvender høje miljømæssige og sociale standarder; insisterer derfor på, at der også fokuseres på de andre marine aktiviteter såsom rekreativt fiskeri, kystturisme, havne- og skibsfartsaktiviteter og ressourceudnyttelsesaktiviteter, som skal højne deres standarder for at sikre en vellykket blå omstilling; |
| --- | --- |

33.

| 34. | understreger den rolle, som de lokale aktionsgrupper inden for fiskeriet spiller med hensyn til at udveksle og fremme bedste praksis af interesse for videnskaben, de lokale interessenter og industrien, både blandt medlemmerne af de respektive fiskersamfund og gennem internationalt samarbejde; opfordrer indtrængende de kompetente myndigheder i Bulgarien og Rumænien til at yde national støtte til udveksling af bedste praksis med de andre kyststater i Sortehavsområdet, som har god praksis inden for forvaltning af bestande for de økonomisk vigtige arter såsom pighvar; |
| --- | --- |

34.

| 35. | bemærker, at det er nødvendigt at bevare god praksis i fiskerisektoren ved at reducere de økonomiske byrder for småfiskere og deres sammenslutninger; |
| --- | --- |

35.

| 36. | opfordrer til, at uddannelse i sektoren på både sekundærtrinnet og videregående uddannelser gøres mere attraktiv, f.eks. gennem målrettede oplysningskampagner og åbent hus-dage for potentielle studerende i samarbejde med den offentlige og private sektor; |
| --- | --- |

36.

| 37. | minder om, at fiskernes lave uddannelsesniveau (11 % af bulgarske fiskere og 53 % af rumænske fiskere har et lavere uddannelsesniveau end afsluttet uddannelse på sekundærtrinnet) kræver proaktive foranstaltninger på forskellige niveauer for at sikre, at der er en kvalificeret og veluddannet arbejdsstyrke, som er fortrolig med de nødvendige tekniske, sociale og miljømæssige standarder, og som vil bidrage til at opnå en bedre bæredygtighed for bestandene; opfordrer til en stærk samfundsmæssig dimension i Sortehavsregionen for bæredygtig blå vækst med hensyn til centrale principper i den europæiske søjle for sociale rettigheder, navnlig med hensyn til usikre, sæsonbetonede arbejdstagere og arbejdstagere, der arbejder sort, samt til adgang for kvinder i sektoren; |
| --- | --- |

37.

| 38. | glæder sig over bestræbelserne på at etablere demonstrationscentre i Rumænien, Tyrkiet og Bulgarien i samarbejde med GFCM, som har potentialet til at øge fiskeriets tiltrækningskraft over for lokale virksomheder og interessenter; |
| --- | --- |

38.

| 39. | opfordrer til fuld og presserende gennemførelse af havstrategirammedirektivet; |
| --- | --- |

39.

Miljø, biodiversitet og klimaændringer

| 40. | opfordrer til målrettede foranstaltninger og tilstrækkelige ressourcer til at reducere forurening og bifangst af sårbare hajer og rokker (såsom den almindelige pighaj) og havpattedyr samt kraftigt styrke indsatsen for at beskytte miljøet og biodiversiteten i hele området gennem fælles programmer og budgetter, idet der navnlig trækkes på de finansielle midler, der er til rådighed under Den Europæiske Hav-, Fiskeri- og Akvakulturfond; opfordrer til omfattende forskning i og skøn over plastforureningen og virkningerne af plast og andre forurenende stoffer på de levende organismer i Sortehavet; opfordrer til systematisk måling af kvælstofforureningen i Sortehavsområdet; opfordrer endvidere til, at der gennemføres bækkendækkende undersøgelser for at gøre det muligt at sammenligne sammensætning og akkumulering af havaffald i og mellem lande; |
| --- | --- |

40.

| 41. | minder om, at fiskeri- og akvakultursektorerne ikke forårsager temperaturstigninger og klimaændringer, men snarere lider under konsekvenserne heraf, såsom øget lufttemperatur, hvilket øger vandtemperaturen i havets øverste lag; |
| --- | --- |

41.

| 42. | opfordrer til hurtig etablering af overvågningsnetværk og -programmer, der er i stand til systematisk at måle miljøtilstanden i Sortehavet som krævet i Bukarestkonventionen; |
| --- | --- |

42.

| 43. | understreger betydningen af foranstaltninger til forebyggelse af IUU-fiskeri; opfordrer indtrængende kyststaterne til at indtage en strengere holdning til IUU-fiskeri i Sortehavet; |
| --- | --- |

43.

| 44. | opfordrer kyststaterne i Sortehavsområdet til at investere i videnskabelig forskning og dataindsamling med hensyn til klimaændringernes indvirkning på økosystemerne ved Sortehavet og det nedre Donauområde; minder om, at dette bør omfatte tilvejebringelse af tilstrækkelige ressourcer til forskersamfundet til at udføre forskning på stedet med hensyn til trækruter, overvintring, føde og opnåelse af reproduktiv modning, hvilket også vil have en indvirkning på bestandenes karakteristika og tilgængelighed; |
| --- | --- |

44.

| 45. | understreger, at reduktionen af landbaseret forurening er afgørende for at reducere både eutrofieringen og forekomsten af skadelige stoffer, der påvirker tilstanden af levende marine ressourcer; |
| --- | --- |

45.

| 46. | understreger betydningen af beskyttede havområder for bevarelsen af biodiversiteten og for at standse eller genoprette det nuværende tab af havmiljøet, og understreger, at de beskyttede havområder er udformet med henblik på at beskytte levesteder af høj økologisk værdi; understreger, at det for at afgrænse sådanne områder er nødvendigt med socioøkonomiske undersøgelser og kompenserende løsninger for medlemmerne af kystsamfundene; mener, at gennemførelsen af alle beskyttede havområder bør baseres på den bedste tilgængelige viden i samarbejde med alle interessenter såsom lokale myndigheder, det videnskabelige samfund og fiskeriorganisationer; |
| --- | --- |

46.

| 47. | er meget bekymret over den reelle trussel om udryddelse, som de resterende fem størarter i Sortehavet og Donaudeltabækkenet står overfor; anerkender den indsats, der er gjort af myndighederne i Bulgarien og Rumænien, som indførte et fuldstændigt forbud mod størfiskeri i Sortehavet i 2008 og i Donau i 2011, og som lige er blevet forlænget med yderligere fem år (indtil 2026); glæder sig over indsatsen for at genoprette størbestanden, som er blevet iværksat og støttet af eksperter fra ikkestatslige og statslige strukturer, og som bør overvåges løbende; mener, at indsatsen også bør omfatte akvakulturanlæg; opfordrer alle kyststater til at indføre strenge beskyttelsesforanstaltninger og genopretningsprogrammer for hele Sortehavet; |
| --- | --- |

47.

| 48. | er bekymret over, at forskningen i klimaændringer og deres indvirkning på Sortehavet ikke er tilstrækkelig, og at den stadig vil være af afgørende betydning i de kommende år; opfordrer kyststaterne til at finansiere denne forskning, som omfatter fiskearterne (deres fysiologi, migrationsruter og reproduktion) samt ændringerne i deres fødekæde, som har en indvirkning på bestandene; |
| --- | --- |

48.

| 49. | er af den opfattelse, at det er nødvendigt med regelmæssige målinger af bestandenes dynamik, således at der kan udformes passende forvaltningsforanstaltninger; minder om, at bestandene af de økonomisk signifikante arter på grund af overfiskning og det menneskeskabte pres er mere følsomme og sårbare over for klimaændringer; |
| --- | --- |

49.

| 50. | opfordrer indtrængende de respektive kontrolmyndigheder til at overvåge Natura 2000-områder og beskyttede havområder i Sortehavet effektivt; |
| --- | --- |

50.

| 51. | opfordrer medlemsstaterne til at udvikle støropdræt ex situ med henblik på at genoprette den lokale bestand uden et kommercielt formål; opfordrer medlemsstaterne til at indføre omskolingsprogrammer og andre indtægtskilder for størfiskere for at nedbringe omfanget af ulovligt fiskeri; |
| --- | --- |

51.

| 52. | opfordrer medlemsstaterne til at støtte oprettelsen af fiskepassager, således at stør og andre vandrende arter kan passere dæmningerne ved Porțile de Fier (Jernporten) og Gabčíkovo; |
| --- | --- |

52.

| 53. | understreger det presserende behov for at etablere områder, hvor vilde bestande af stør, stamsild og andre fiskearter kan genoprettes; opfordrer de kompetente myndigheder i de berørte medlemsstater til at fremsætte et forslag i denne henseende, som vil være til gavn for både bevarelsen af biodiversiteten og fiskeriforvaltningen; |
| --- | --- |

53.

| 54. | opfordrer medlemsstaterne til at undersøge muligheden for at undertegne Barcelonakonventionen om beskyttelse af Middelhavets havmiljø og kystområder med henblik på at bringe målene for beskyttelse af arter og levesteder, der er fastsat deri, i overensstemmelse med Bukarestkonventionens mål; |
| --- | --- |

54.

| 55. | minder om, at der er behov for yderligere videnskabelig forskning for bestanden af visse bløddyr såsom almindelig venusmusling (Chamalea gallina) for bedre at kunne kortlægge artens udbredelse og også undersøge muligheden for at anvende den i havbrug; |
| --- | --- |

55.

| 56. | opfordrer kyststaterne i Sortehavsområdet til at udvikle en fælles tilgang til at hjælpe hvaler med at nå op på stabile populationsniveauer og forbedre deres bevaringsstatus; opfordrer til målrettede foranstaltninger såsom akustiske alarmer og andre passende ressourcer til at forbedre truede arters (f.eks. delfiners) status i Sortehavet; |
| --- | --- |

56.

| 57. | opfordrer Kommissionen og de kompetente myndigheder i Bulgarien og Rumænien til at yde finansiering til forskning i tilstanden af kaspisk stamsild (Alosa spp.), der for øjeblikket er opført i bilag V til habitatdirektivet, herunder videnskabelige og socioøkonomiske analyser, der vurderer behovet for at flytte den til direktivets bilag II eller sågar til bilag I, hvis de nødvendige kriterier er opfyldt; |
| --- | --- |

57.

| 58. | opfordrer Kommissionen til hurtigst muligt at overveje at overføre stør, der for øjeblikket er opført i bilag V til habitatdirektivet, til bilag II eller sågar til bilag I hertil; |
| --- | --- |

58.

Praktisk handling

| 59. | opfordrer Kommissionen til at undersøge, om der for Sortehavet kan indføres en flerårig forvaltningsplan svarende til dem, der er iværksat for andre havområder; |
| --- | --- |

59.

| 60. | bemærker, at Kommissionen hvert år i sin meddelelse om status for den fælles fiskeripolitik og høring om fiskerimuligheder rapporterer, at bestandene i Sortehavet overfiskes; mener derfor, at der er behov for en hurtig indsats for at forbedre situationen; |
| --- | --- |

60.

| 61. | opfordrer Kommissionen til at vurdere status med hensyn til gennemførelsen af den fælles fiskeripolitik i Sortehavet, idet der lægges særlig vægt på, hvordan kystmedlemsstaterne har anvendt EHFF 2014-2020 med henblik på at sikre, at bestandene forvaltes bæredygtigt, og at biodiversiteten forbedres; |
| --- | --- |

61.

o

o o

| 62. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, Ukraines, Den Russiske Føderations, Georgiens og Republikken Tyrkiets regeringer og parlamenter, Den Almindelige Kommission for Fiskeri i Middelhavet, Organisationen for Økonomisk Samarbejde i Sortehavsområdet og Kommissionen for Beskyttelse af Sortehavet mod Forurening. |
| --- | --- |

62.

---

(1)  EUT L 336 af 30.12.2019, s. 14.

(2)  EUT L 354 af 28.12.2013, s. 22.

(3)  EUT L 164 af 25.6.2008, s. 19.

(4)  EUT L 164 af 20.6.2019, s. 1.

(5)  EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7.

(6)  EUT L 257 af 28.8.2014, s. 135.

(7)  EUT L 149 af 20.5.2014, s. 1.

(8)  Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0076.

(9)  EUT C 51 E af 22.2.2013, s. 37.

(10)  Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0017.

---

| 18.2.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 81/13 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 81/13

---

P9_TA(2021)0308

EU's udviklingssamarbejdes og humanitære bistands rolle i håndteringen af følgerne af covid-19-pandemien

Europa-Parlamentets beslutning af 23. juni 2021 om EU's udviklingssamarbejdes og humanitære bistands rolle i håndteringen af følgerne af covid-19-pandemien (2020/2118(INI))

(2022/C 81/02)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Verdenssundhedsorganisationens (WHO's) erklæring af 30. januar 2020, hvori covid-19 erklæres en folkesundhedsmæssig nødsituation af international betydning, |
| --- | --- |

—

der henviser til Verdenssundhedsorganisationens (WHO's) erklæring af 30. januar 2020, hvori covid-19 erklæres en folkesundhedsmæssig nødsituation af international betydning,

| — | der henviser til de indledende bemærkninger fra WHO's generaldirektør på mediebriefingen om covid-19 af 11. marts 2020, hvori covid-19 erklæres en pandemi, |
| --- | --- |

—

der henviser til de indledende bemærkninger fra WHO's generaldirektør på mediebriefingen om covid-19 af 11. marts 2020, hvori covid-19 erklæres en pandemi,

| — | der henviser til De Forende Nationers (FN's) rapport fra marts 2020 med titlen »Shared Responsibility, Global Solidarity: Responding to the socio-economic impacts of COVID-19« (Fælles ansvar, global solidaritet: tackling af de socioøkonomiske virkninger af covid-19), |
| --- | --- |

—

der henviser til De Forende Nationers (FN's) rapport fra marts 2020 med titlen »Shared Responsibility, Global Solidarity: Responding to the socio-economic impacts of COVID-19« (Fælles ansvar, global solidaritet: tackling af de socioøkonomiske virkninger af covid-19),

| — | der henviser til den fælles erklæring fra Verdensbankgruppen og Den Internationale Valutafond af 25. marts 2020 om en opfordring til at gribe ind over for gæld i landene i Den Internationale Udviklingssammenslutning (IDA) og meddelelsen af 15. april 2020 fra finansministrene og formændene for centralbankerne i G20, hvori der bebudes en tidsbestemt suspension af gældsbetalingerne for de fattigste lande, der anmoder om henstand, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles erklæring fra Verdensbankgruppen og Den Internationale Valutafond af 25. marts 2020 om en opfordring til at gribe ind over for gæld i landene i Den Internationale Udviklingssammenslutning (IDA) og meddelelsen af 15. april 2020 fra finansministrene og formændene for centralbankerne i G20, hvori der bebudes en tidsbestemt suspension af gældsbetalingerne for de fattigste lande, der anmoder om henstand,

| — | der henviser til FN's Generalforsamlings resolution 74/270 af 2. april 2020 om global solidaritet med henblik på bekæmpelse af coronavirussygdommen 2019 (covid-19), |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Generalforsamlings resolution 74/270 af 2. april 2020 om global solidaritet med henblik på bekæmpelse af coronavirussygdommen 2019 (covid-19),

| — | der henviser til FN's Generalforsamlings resolution 74/274 af 20. april 2020 om internationalt samarbejde til sikring af global adgang til lægemidler, vacciner og medicinsk udstyr i bekæmpelsen af covid-19, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Generalforsamlings resolution 74/274 af 20. april 2020 om internationalt samarbejde til sikring af global adgang til lægemidler, vacciner og medicinsk udstyr i bekæmpelsen af covid-19,

| — | der henviser til den fælles meddelelse fra Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik af 8. april 2020 om EU's globale svar på covid-19-krisen (JOIN(2020)0011), |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles meddelelse fra Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik af 8. april 2020 om EU's globale svar på covid-19-krisen (JOIN(2020)0011),

| — | der henviser til den internationale donorkonference, som EU afholdt sammen med WHO og andre partnere den 4. maj 2020, og som rejste 7,4 mia. EUR i indledende finansiering til kickstart af det globale forskningssamarbejde, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale donorkonference, som EU afholdt sammen med WHO og andre partnere den 4. maj 2020, og som rejste 7,4 mia. EUR i indledende finansiering til kickstart af det globale forskningssamarbejde,

| — | der henviser til Kommissionens forslag af 28. maj 2020 til Rådets forordning om oprettelse af et EU-genopretningsinstrument til støtte for genopretningen efter covid-19-pandemien (COM(2020)0441), hvori det foreslås at afsætte op til 5 mia. EUR i 2018-priser til humanitær bistand uden for Unionen, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag af 28. maj 2020 til Rådets forordning om oprettelse af et EU-genopretningsinstrument til støtte for genopretningen efter covid-19-pandemien (COM(2020)0441), hvori det foreslås at afsætte op til 5 mia. EUR i 2018-priser til humanitær bistand uden for Unionen,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 8. juni 2020 om Team Europes globale svar på covid-19-krisen, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 8. juni 2020 om Team Europes globale svar på covid-19-krisen,

| — | der henviser til forslaget i Rådets udkast til konklusioner af 10. juli 2020 om at yde 5 mia. EUR i humanitær bistand via instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde (NDICI-instrumentet for et globalt Europa) inden for rammerne af Next Generation EU-instrumentet, |
| --- | --- |

—

der henviser til forslaget i Rådets udkast til konklusioner af 10. juli 2020 om at yde 5 mia. EUR i humanitær bistand via instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde (NDICI-instrumentet for et globalt Europa) inden for rammerne af Next Generation EU-instrumentet,

| — | der henviser til Rådets forslag i udkastet til konklusioner af 10. juli 2020 om, at der skal fastlægges klare kriterier og retningslinjer for tildeling af den nye bevillingsramme for solidaritets- og nødhjælpsreserven, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forslag i udkastet til konklusioner af 10. juli 2020 om, at der skal fastlægges klare kriterier og retningslinjer for tildeling af den nye bevillingsramme for solidaritets- og nødhjælpsreserven,

| — | der henviser til Fødevare- og Landbrugsorganisationens (FAO's) komponent i den globale humanitære covid-19-beredskabsplan for 2020 med titlen »Addressing the impacts of COVID-19 in food crisis, April-December 2020« (Håndtering af covid-19's indvirkning på fødevarekriser april-december 2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til Fødevare- og Landbrugsorganisationens (FAO's) komponent i den globale humanitære covid-19-beredskabsplan for 2020 med titlen »Addressing the impacts of COVID-19 in food crisis, April-December 2020« (Håndtering af covid-19's indvirkning på fødevarekriser april-december 2020),

| — | der henviser til artiklen fra FN's Børnefond (UNICEF) med titlen »Protecting the most vulnerable children from the impact of coronavirus: An agenda for action« (Beskyttelse af de mest sårbare børn mod konsekvenserne af coronavirusset: En handlingsdagsorden), der blev offentliggjort den 3. april 2020 og ajourført den 21. september 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til artiklen fra FN's Børnefond (UNICEF) med titlen »Protecting the most vulnerable children from the impact of coronavirus: An agenda for action« (Beskyttelse af de mest sårbare børn mod konsekvenserne af coronavirusset: En handlingsdagsorden), der blev offentliggjort den 3. april 2020 og ajourført den 21. september 2020,

| — | der henviser til rapporten fra Verdensfødevareprogrammet (WFP) af 29. september 2020 med titlen »WFP Global Response to COVID-19« (Verdensfødevareprogrammets covid-19-indsats), |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra Verdensfødevareprogrammet (WFP) af 29. september 2020 med titlen »WFP Global Response to COVID-19« (Verdensfødevareprogrammets covid-19-indsats),

| — | der henviser til rapporten fra Food Security Information Network af 20. april 2020 med titlen »2020 Global Report on Food Crises 2020: Joint Analysis for Better Decisions« (Global rapport fra 2020 om fødevarekriser 2020: fælles analyse med henblik på bedre beslutninger), |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra Food Security Information Network af 20. april 2020 med titlen »2020 Global Report on Food Crises 2020: Joint Analysis for Better Decisions« (Global rapport fra 2020 om fødevarekriser 2020: fælles analyse med henblik på bedre beslutninger),

| — | der henviser til rapporten fra FN's Konference om Handel og Udvikling af 19. november 2020 med titlen »Impact of the COVID-19 pandemi on trade and development: transitioning to a new normal« (Covid-19-pandemiens indvirkning på handel og udvikling: overgang til en ny normal), |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra FN's Konference om Handel og Udvikling af 19. november 2020 med titlen »Impact of the COVID-19 pandemi on trade and development: transitioning to a new normal« (Covid-19-pandemiens indvirkning på handel og udvikling: overgang til en ny normal),

| — | der henviser til rapporten fra FAO, Den Internationale Fond for Landbrugsudvikling, UNICEF, WFP og WHO fra 2020 med titlen »The State of Food Security and Nutrition in the World 2020: Transforming food systems for affordable healthy diets« (Situationen for fødevaresikkerhed og ernæring i verden 2020: Omdannelse af fødevaresystemer til sunde kostvaner til overkommelige priser), |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra FAO, Den Internationale Fond for Landbrugsudvikling, UNICEF, WFP og WHO fra 2020 med titlen »The State of Food Security and Nutrition in the World 2020: Transforming food systems for affordable healthy diets« (Situationen for fødevaresikkerhed og ernæring i verden 2020: Omdannelse af fødevaresystemer til sunde kostvaner til overkommelige priser),

| — | der henviser til dokumentet fra september 2020 fra Ekspertpanelet på Højt Plan vedrørende Fødevaresikkerhed og Ernæring fra Komitéen for Verdens Fødevaresikkerhed (CFS) med titlen »Impacts of COVID-19 on food security and nutrition: developing effective policy responses to address the hunger and malnutrition pandemic« (Konsekvenserne af covid-19 for fødevaresikkerhed og ernæring: udvikling af effektive politiske tiltag til bekæmpelse af sult og underernæring), |
| --- | --- |

—

der henviser til dokumentet fra september 2020 fra Ekspertpanelet på Højt Plan vedrørende Fødevaresikkerhed og Ernæring fra Komitéen for Verdens Fødevaresikkerhed (CFS) med titlen »Impacts of COVID-19 on food security and nutrition: developing effective policy responses to address the hunger and malnutrition pandemic« (Konsekvenserne af covid-19 for fødevaresikkerhed og ernæring: udvikling af effektive politiske tiltag til bekæmpelse af sult og underernæring),

| — | der henviser til Verdenssundhedsforsamlingens resolution af 28. maj 2019 om vand, sanitet og hygiejne i sundhedsfaciliteter, |
| --- | --- |

—

der henviser til Verdenssundhedsforsamlingens resolution af 28. maj 2019 om vand, sanitet og hygiejne i sundhedsfaciliteter,

| — | der henviser til situationsrapporten fra FN's fælles koordineringsudvalg for hiv/aids (UNAIDS) af 23. november 2020 med titlen »COVID-19 and HIV: Progress Report 2020« (Covid-19 og hiv: Situationsrapport 2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til situationsrapporten fra FN's fælles koordineringsudvalg for hiv/aids (UNAIDS) af 23. november 2020 med titlen »COVID-19 and HIV: Progress Report 2020« (Covid-19 og hiv: Situationsrapport 2020),

| — | der henviser til FN's politiske erklæring fra mødet på højt plan om universel sundhedsdækning den 23. september 2019 med titlen »Universal Health Coverage: Moving Together to Build a Healthier World« (Universel sundhedsdækning: Hvordan vi sammen kan skabe en sundere verden), |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's politiske erklæring fra mødet på højt plan om universel sundhedsdækning den 23. september 2019 med titlen »Universal Health Coverage: Moving Together to Build a Healthier World« (Universel sundhedsdækning: Hvordan vi sammen kan skabe en sundere verden),

| — | der henviser til WHO's rapport af 15. oktober 2020 om tuberkulose 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til WHO's rapport af 15. oktober 2020 om tuberkulose 2020,

| — | der henviser til henstillingerne af 5. maj 2004 fra WHO's høring om zoonoser, |
| --- | --- |

—

der henviser til henstillingerne af 5. maj 2004 fra WHO's høring om zoonoser,

| — | der henviser til EU's kønshandlingsplan III for 2021-2025 med titlen »en ambitiøs dagsorden for ligestilling mellem kønnene og styrkelse af kvinders indflydelse og status i EU's optræden udadtil«, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's kønshandlingsplan III for 2021-2025 med titlen »en ambitiøs dagsorden for ligestilling mellem kønnene og styrkelse af kvinders indflydelse og status i EU's optræden udadtil«,

| — | der henviser til det politiske oplæg fra UN Women af 9. april 2020 med titlen »The impact of COVID-19 on Women« (Indvirkningen af covid-19 på kvinder), |
| --- | --- |

—

der henviser til det politiske oplæg fra UN Women af 9. april 2020 med titlen »The impact of COVID-19 on Women« (Indvirkningen af covid-19 på kvinder),

| — | der henviser til FN's Befolkningsfonds (UNFPA's) rapport af 27. april 2020 med titlen »Impact of the COVID-19 Pandemic on Family Planning and Ending Gender-based Violence, Female Genital Mutilation and Child Marriage« (Covid-19-pandemiens indvirkning på familieplanlægning og bekæmpelse af kønsbaseret vold, kvindelig kønslemlæstelse og børneægteskaber), |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Befolkningsfonds (UNFPA's) rapport af 27. april 2020 med titlen »Impact of the COVID-19 Pandemic on Family Planning and Ending Gender-based Violence, Female Genital Mutilation and Child Marriage« (Covid-19-pandemiens indvirkning på familieplanlægning og bekæmpelse af kønsbaseret vold, kvindelig kønslemlæstelse og børneægteskaber),

| — | der henviser til artikel af 28. april 2020 fra UNFPA med titlen »Millions more cases of violence, child marriage, female genital mutilation, unintended pregnancy expected due to the COVID-19 pandemic« (Yderligere millioner tilfælde af vold, børneægteskaber, kvindelig kønslemlæstelse og utilsigtet graviditet forventes som følge af covid-19-pandemien), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel af 28. april 2020 fra UNFPA med titlen »Millions more cases of violence, child marriage, female genital mutilation, unintended pregnancy expected due to the COVID-19 pandemic« (Yderligere millioner tilfælde af vold, børneægteskaber, kvindelig kønslemlæstelse og utilsigtet graviditet forventes som følge af covid-19-pandemien),

| — | der henviser til WHO's internationale sundhedsregulativ af 2005, |
| --- | --- |

—

der henviser til WHO's internationale sundhedsregulativ af 2005,

| — | der henviser til den nye europæiske konsensus om udvikling fra 2018 med titlen »Vores verden, vores værdighed, vores fremtid«, |
| --- | --- |

—

der henviser til den nye europæiske konsensus om udvikling fra 2018 med titlen »Vores verden, vores værdighed, vores fremtid«,

| — | der henviser til den europæiske konsensus om humanitær bistand fra 2008, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske konsensus om humanitær bistand fra 2008,

| — | der henviser til sin beslutning af 27. oktober 2015 med titlen »Ebola-krisen: Den lære, der må drages på lang sigt, og hvordan sundhedsvæsenet i udviklingslande kan styrkes for at forebygge fremtidige kriser« (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 27. oktober 2015 med titlen »Ebola-krisen: Den lære, der må drages på lang sigt, og hvordan sundhedsvæsenet i udviklingslande kan styrkes for at forebygge fremtidige kriser« (1),

| — | der henviser til undersøgelse af 27. maj 2020 foretaget af professor Sabine Oertelt-Prigione med titlen »The impact of sex and gender in the COVID-19 pandemic« ("Køns indvirkning på covid-19-pandemien), |
| --- | --- |

—

der henviser til undersøgelse af 27. maj 2020 foretaget af professor Sabine Oertelt-Prigione med titlen »The impact of sex and gender in the COVID-19 pandemic« ("Køns indvirkning på covid-19-pandemien),

| — | der henviser til sin beslutning af 17. april 2020 om en EU-koordineret indsats til bekæmpelse af covid-19-pandemien og dens konsekvenser (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 17. april 2020 om en EU-koordineret indsats til bekæmpelse af covid-19-pandemien og dens konsekvenser (2),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 54, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 54,

| — | der henviser til udtalelse fra Kultur- og Uddannelsesudvalget, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Kultur- og Uddannelsesudvalget,

| — | der henviser til betænkning fra Regionaludviklingsudvalget (A9-0151/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Regionaludviklingsudvalget (A9-0151/2021),

| A. | der henviser til, at covid-19 er en global pandemi, som berører alle lande i verden; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at covid-19 er en global pandemi, som berører alle lande i verden;

| B. | der henviser til, at ifølge FN's konference om handel og udvikling i henhold til særberetningen fra 2020 med titlen »Impact of the COVID-19 pandemic on trade and development: transitioning to a new normal« har de forstyrrelser, der er forårsaget af covid-19, haft reelle og uforholdsmæssige konsekvenser for sårbare og ugunstigt stillede lavindkomsthusstande, migranter, arbejdstagere i den uformelle sektor, og ofte kvinder, navnlig i udviklingslande, hvor befolkningerne ikke er dækket af sociale sikkerhedsnet og samtidig er særligt berørt af den kraftigt stigende arbejdsløshed; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at ifølge FN's konference om handel og udvikling i henhold til særberetningen fra 2020 med titlen »Impact of the COVID-19 pandemic on trade and development: transitioning to a new normal« har de forstyrrelser, der er forårsaget af covid-19, haft reelle og uforholdsmæssige konsekvenser for sårbare og ugunstigt stillede lavindkomsthusstande, migranter, arbejdstagere i den uformelle sektor, og ofte kvinder, navnlig i udviklingslande, hvor befolkningerne ikke er dækket af sociale sikkerhedsnet og samtidig er særligt berørt af den kraftigt stigende arbejdsløshed;

| C. | der henviser til, at covid-19-pandemien har øget kønsbaseret vold, børneægteskaber og eksisterende uligheder, navnlig med hensyn til adgang til sundhedsydelser, herunder inden for seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder (SRSR), og allerede har vendt nogle af de fremskridt, der var gjort med hensyn til ligestilling mellem kønnene i de seneste årtier; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at covid-19-pandemien har øget kønsbaseret vold, børneægteskaber og eksisterende uligheder, navnlig med hensyn til adgang til sundhedsydelser, herunder inden for seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder (SRSR), og allerede har vendt nogle af de fremskridt, der var gjort med hensyn til ligestilling mellem kønnene i de seneste årtier;

| D. | der henviser til, at den humanitære bistand er alvorligt underfinansieret, hvilket gør det vanskeligt at håndtere konsekvenserne af covid-19-pandemien i udviklingslandene på passende vis; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at den humanitære bistand er alvorligt underfinansieret, hvilket gør det vanskeligt at håndtere konsekvenserne af covid-19-pandemien i udviklingslandene på passende vis;

| E. | der henviser til, at de økonomiske og sociale virkninger af covid-19-pandemien har været mest mærkbare i udviklingslandene; der henviser til, at den globale ekstreme fattigdom forventes at stige i 2020 for første gang i mere end 20 år, hvilket vil føre til salg af aktiver, øget låntagning og anvendelse af opsparing blandt sårbare personer; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at de økonomiske og sociale virkninger af covid-19-pandemien har været mest mærkbare i udviklingslandene; der henviser til, at den globale ekstreme fattigdom forventes at stige i 2020 for første gang i mere end 20 år, hvilket vil føre til salg af aktiver, øget låntagning og anvendelse af opsparing blandt sårbare personer;

| F. | der henviser til, at kortsigtet humanitær bistand skal kombineres med støtte til at tackle eksisterende udfordringer såsom sikkerhed, fattigdom, fred, demokrati og klimaændringer for at styrke modstandsdygtigheden på lang sigt; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at kortsigtet humanitær bistand skal kombineres med støtte til at tackle eksisterende udfordringer såsom sikkerhed, fattigdom, fred, demokrati og klimaændringer for at styrke modstandsdygtigheden på lang sigt;

| G. | der henviser til, at der er en uforholdsmæssig stor smitterisiko for millioner af flygtninge verden over, som ofte lever i tæt befolkede flygtningelejre eller kollektive centre, hvor antallet af børn alene anslås til ca. 3,7 millioner; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at der er en uforholdsmæssig stor smitterisiko for millioner af flygtninge verden over, som ofte lever i tæt befolkede flygtningelejre eller kollektive centre, hvor antallet af børn alene anslås til ca. 3,7 millioner;

| H. | der henviser til, at covid-19-pandemien har haft en massiv indvirkning på adgangen til seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder (SRSR), navnlig for kvinder og unge, på grund af nedprioriteringen af og forstyrrelserne i leveringen af SRSR-ydelser samt rejserestriktioner og ændringer i sundhedsmæssig adfærd; der henviser til, at yderligere 49 millioner kvinder har haft et uopfyldt behov for moderne præventionsmidler på grund af covid-19; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at covid-19-pandemien har haft en massiv indvirkning på adgangen til seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder (SRSR), navnlig for kvinder og unge, på grund af nedprioriteringen af og forstyrrelserne i leveringen af SRSR-ydelser samt rejserestriktioner og ændringer i sundhedsmæssig adfærd; der henviser til, at yderligere 49 millioner kvinder har haft et uopfyldt behov for moderne præventionsmidler på grund af covid-19;

| I. | der henviser til, at klimaforandringer og vedvarende, verdensomspændende tab af biodiversitet og ødelæggelse af naturlige levesteder i høj grad øger risikoen for udvikling af zoonotiske sygdomme; der henviser til, at covid-19-udbruddet på ingen måde må bruges som en undskyldning for forsinkelser i bekæmpelsen af klima- og miljøkrisen; der henviser til, at der er et presserende behov for en grøn og social genopbygning af det globale samfund og den globale økonomi efter covid-19-udbruddet; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at klimaforandringer og vedvarende, verdensomspændende tab af biodiversitet og ødelæggelse af naturlige levesteder i høj grad øger risikoen for udvikling af zoonotiske sygdomme; der henviser til, at covid-19-udbruddet på ingen måde må bruges som en undskyldning for forsinkelser i bekæmpelsen af klima- og miljøkrisen; der henviser til, at der er et presserende behov for en grøn og social genopbygning af det globale samfund og den globale økonomi efter covid-19-udbruddet;

| J. | der henviser til, at covid-19-pandemien i høj grad har forværret udviklingslandenes eksisterende gældsproblemer, hvilket yderligere har bragt deres bestræbelser på at mobilisere tilstrækkelige ressourcer til at nå målene for bæredygtig udvikling (SDG'erne) i fare, samtidig med at den i alvorlig grad har reduceret de globale pengeoverførsler og udenlandske direkte investeringer; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at covid-19-pandemien i høj grad har forværret udviklingslandenes eksisterende gældsproblemer, hvilket yderligere har bragt deres bestræbelser på at mobilisere tilstrækkelige ressourcer til at nå målene for bæredygtig udvikling (SDG'erne) i fare, samtidig med at den i alvorlig grad har reduceret de globale pengeoverførsler og udenlandske direkte investeringer;

| K. | der henviser til, at presset på de offentlige sundhedssystemer og nedlukningsforanstaltningerne under covid-19-pandemien yderligere har begrænset adgangen til SRSR-ydelser, og at dette bringer kvinders sundhed i fare; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at presset på de offentlige sundhedssystemer og nedlukningsforanstaltningerne under covid-19-pandemien yderligere har begrænset adgangen til SRSR-ydelser, og at dette bringer kvinders sundhed i fare;

| L. | der henviser til, at 1,6 mia. børn og unge på verdensplan ifølge UNICEF blev ramt af skolelukninger på deres højeste niveau i 2020, og at mange ikke havde internetadgang i hjemmet; der henviser til, at mindst 24 millioner elever risikerer at droppe ud af skolen på grund af covid-19-pandemien; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at 1,6 mia. børn og unge på verdensplan ifølge UNICEF blev ramt af skolelukninger på deres højeste niveau i 2020, og at mange ikke havde internetadgang i hjemmet; der henviser til, at mindst 24 millioner elever risikerer at droppe ud af skolen på grund af covid-19-pandemien;

| M. | der henviser til, at covid-19-pandemien øger behovene i samfund, der er ramt af ekstreme vejrforhold, naturkatastrofer og klimaændringer; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at covid-19-pandemien øger behovene i samfund, der er ramt af ekstreme vejrforhold, naturkatastrofer og klimaændringer;

| N. | der henviser til, at de forstyrrelser, som covid-19-udbruddet har forårsaget for uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemerne i hele verden, sandsynligvis er uden fortilfælde i nutidens historie, idet lukningen af skoler og erhvervsuddannelsesinstitutioner ifølge UNESCO påvirkede 94 % af samtlige uddannelsessøgende, hvilket risikerer at få en varig indvirkning på mange unges, navnlig pigers, langsigtede udsigter; der henviser til, at skolelukninger som følge af pandemien har frataget sårbare børn skolemadsordninger og ernæringstjenester, som er afgørende for deres sundhed, hvorved antallet af børn, der sulter, blev øget med 36 millioner i 2020, og deres eksponering for vold og misbrug også øges; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at de forstyrrelser, som covid-19-udbruddet har forårsaget for uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemerne i hele verden, sandsynligvis er uden fortilfælde i nutidens historie, idet lukningen af skoler og erhvervsuddannelsesinstitutioner ifølge UNESCO påvirkede 94 % af samtlige uddannelsessøgende, hvilket risikerer at få en varig indvirkning på mange unges, navnlig pigers, langsigtede udsigter; der henviser til, at skolelukninger som følge af pandemien har frataget sårbare børn skolemadsordninger og ernæringstjenester, som er afgørende for deres sundhed, hvorved antallet af børn, der sulter, blev øget med 36 millioner i 2020, og deres eksponering for vold og misbrug også øges;

| O. | der henviser til, at pandemien har fremhævet de globale forsyningskæders skrøbelighed, navnlig inden for fødevare- og sundhedssektoren, og har øget sårbarheden i de udviklingslande, der er afhængige af dem; der henviser til, at pandemien giver mulighed for at udvikle mere bæredygtige og modstandsdygtige forsyningskæder, herunder regionale værdikæder, og fremme regional integration; der henviser til, at fødevareusikkerhed og fejlernæring er stigende som en sekundær virkning af pandemien; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at pandemien har fremhævet de globale forsyningskæders skrøbelighed, navnlig inden for fødevare- og sundhedssektoren, og har øget sårbarheden i de udviklingslande, der er afhængige af dem; der henviser til, at pandemien giver mulighed for at udvikle mere bæredygtige og modstandsdygtige forsyningskæder, herunder regionale værdikæder, og fremme regional integration; der henviser til, at fødevareusikkerhed og fejlernæring er stigende som en sekundær virkning af pandemien;

| P. | der henviser til, at uddannelse spiller en central rolle med hensyn til at bryde fattigdomscirklen og mindske uligheder; der henviser til, at delmålet for bæredygtighedsmål nr. 4 er at sikre inklusiv og retfærdig uddannelse af høj kvalitet og fremme muligheder for livslang læring for alle, og at dette er afgørende for opfyldelsen af andre bæredygtighedsmål; der henviser til, at kulturens bidrag til bæredygtig udvikling fremhæves i flere bæredygtighedsmål, navnlig i SDG 4; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at uddannelse spiller en central rolle med hensyn til at bryde fattigdomscirklen og mindske uligheder; der henviser til, at delmålet for bæredygtighedsmål nr. 4 er at sikre inklusiv og retfærdig uddannelse af høj kvalitet og fremme muligheder for livslang læring for alle, og at dette er afgørende for opfyldelsen af andre bæredygtighedsmål; der henviser til, at kulturens bidrag til bæredygtig udvikling fremhæves i flere bæredygtighedsmål, navnlig i SDG 4;

| Q. | der henviser til, at pandemien vil få katastrofale følger for mennesker i lande med underfinansierede sundhedssystemer, navnlig kvinder og piger, og for mennesker, der bor i konfliktramte lande; der henviser til, at pandemien vil medføre, at over 47 millioner kvinder og piger på verdensplan vil leve under fattigdomsgrænsen inden 2021; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at pandemien vil få katastrofale følger for mennesker i lande med underfinansierede sundhedssystemer, navnlig kvinder og piger, og for mennesker, der bor i konfliktramte lande; der henviser til, at pandemien vil medføre, at over 47 millioner kvinder og piger på verdensplan vil leve under fattigdomsgrænsen inden 2021;

| R. | der henviser til, at de økonomiske konsekvenser af de foranstaltninger, der er truffet for at tackle covid-19-pandemien i udviklingslandene, vil forværre de eksisterende uligheder og sårbarheder, herunder ved yderligere at svække sundhedsinfrastrukturen, forværre fødevareusikkerheden, øge uddannelseskløften og øge fattigdom og social udstødelse; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at de økonomiske konsekvenser af de foranstaltninger, der er truffet for at tackle covid-19-pandemien i udviklingslandene, vil forværre de eksisterende uligheder og sårbarheder, herunder ved yderligere at svække sundhedsinfrastrukturen, forværre fødevareusikkerheden, øge uddannelseskløften og øge fattigdom og social udstødelse;

| S. | der henviser til, at omkring 1,8 milliarder mennesker ifølge en WHO-UNICEF-rapport fra december 2020 er i forhøjet risiko for at blive ramt af covid-19 og andre sygdomme, fordi de bruger eller arbejder i sundhedsfaciliteter uden grundlæggende vandforsyning; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at omkring 1,8 milliarder mennesker ifølge en WHO-UNICEF-rapport fra december 2020 er i forhøjet risiko for at blive ramt af covid-19 og andre sygdomme, fordi de bruger eller arbejder i sundhedsfaciliteter uden grundlæggende vandforsyning;

| T. | der henviser til, at covid-19-pandemien i alvorlig grad har påvirket rutinemæssige immuniseringsprogrammer og andre basale sundhedsydelser, hvilket bringer liv i fare; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at covid-19-pandemien i alvorlig grad har påvirket rutinemæssige immuniseringsprogrammer og andre basale sundhedsydelser, hvilket bringer liv i fare;

| U. | der henviser til, at ifølge de seneste data fra UNFPA skønnes det, at forsinkelsen eller afbrydelsen af fællesskabsoutreachprogrammer og uddannelse vedrørende skadelig praksis på globalt plan vil føre til yderligere to mio. tilfælde af kvindelig kønslemlæstelse og 13 mio. flere børneægteskaber i løbet af det næste årti sammenlignet med skøn fra før pandemien; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at ifølge de seneste data fra UNFPA skønnes det, at forsinkelsen eller afbrydelsen af fællesskabsoutreachprogrammer og uddannelse vedrørende skadelig praksis på globalt plan vil føre til yderligere to mio. tilfælde af kvindelig kønslemlæstelse og 13 mio. flere børneægteskaber i løbet af det næste årti sammenlignet med skøn fra før pandemien;

| V. | der henviser til, at nedlukningen har haft en særlig alvorlig indvirkning på personer med fysiske og intellektuelle handicap; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at nedlukningen har haft en særlig alvorlig indvirkning på personer med fysiske og intellektuelle handicap;

| W. | der henviser til, at der er behov for bedre koordinering, kapacitetsdeling og samarbejde som en del af den internationale indsats for at fremme en effektiv og modstandsdygtig sammenhæng mellem det humanitære område og udvikling og fred; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at der er behov for bedre koordinering, kapacitetsdeling og samarbejde som en del af den internationale indsats for at fremme en effektiv og modstandsdygtig sammenhæng mellem det humanitære område og udvikling og fred;

| X. | der henviser til, at covid-19-pandemien har forværret menneskerettighedskrænkelser og stigmatisering og diskrimination af mennesker, der lever med hiv, LGBTI-personer og andre sårbare grupper, hvilket understreger det kritiske behov for, at covid-19-tiltag forankres i menneskerettighederne og ligestillingen, sådan som vi har lært af hiv-tiltagene; der henviser til, at centrale befolkningsgrupper undertiden er blevet nægtet adgang til tjenester eller har været udsat for diskriminerende håndhævelse af covid-19-nedlukningsordrer; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at covid-19-pandemien har forværret menneskerettighedskrænkelser og stigmatisering og diskrimination af mennesker, der lever med hiv, LGBTI-personer og andre sårbare grupper, hvilket understreger det kritiske behov for, at covid-19-tiltag forankres i menneskerettighederne og ligestillingen, sådan som vi har lært af hiv-tiltagene; der henviser til, at centrale befolkningsgrupper undertiden er blevet nægtet adgang til tjenester eller har været udsat for diskriminerende håndhævelse af covid-19-nedlukningsordrer;

| Y. | der henviser til, at konsekvenserne på mellemlang sigt af covid-19 sandsynligvis vil have en ødelæggende virkning, vende flere års udviklingsgevinster og kræve et hidtil uset globalt samarbejde; |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at konsekvenserne på mellemlang sigt af covid-19 sandsynligvis vil have en ødelæggende virkning, vende flere års udviklingsgevinster og kræve et hidtil uset globalt samarbejde;

| Z. | der henviser til, at krisen som følge af pandemien har fremskyndet den digitale omstilling og overgangen til nye læringsværktøjer såsom fjernundervisning og blandet læring; |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at krisen som følge af pandemien har fremskyndet den digitale omstilling og overgangen til nye læringsværktøjer såsom fjernundervisning og blandet læring;

| AA. | der henviser til, at det er afgørende endnu en gang at anerkende, at opfyldelsen af bæredygtighedsmålene og målene i Parisaftalen kræver investeringer i menneskelig udvikling og en rettighedsbaseret tilgang, samtidig med at Busanprincipperne for effektivt udviklingssamarbejde overholdes; |
| --- | --- |

AA.

der henviser til, at det er afgørende endnu en gang at anerkende, at opfyldelsen af bæredygtighedsmålene og målene i Parisaftalen kræver investeringer i menneskelig udvikling og en rettighedsbaseret tilgang, samtidig med at Busanprincipperne for effektivt udviklingssamarbejde overholdes;

Team Europe-strategien

| 1. | glæder sig over EU's globale indsats til bekæmpelse af covid-19-pandemien, som viser dets ambition om at lede og udvise solidaritet med alle partnerlande, herunder dem, der er påvirket af konflikt og humanitære kriser; påpeger imidlertid, at de nuværende midler i det væsentlige omfordeles fra andre budgetposter, og at udfordringen med fremrykning af bistanden skal tackles; anmoder om, at fordelingskriterierne for tildelingen ajourføres i overensstemmelse med pandemiens konsekvenser i partnerlandene; opfordrer derfor til, at der mobiliseres betydelige nye, fleksible midler til at bistå udviklingslandene i hele verden i bekæmpelsen af de direkte og indirekte konsekvenser af covid-19-pandemien og håndteringen af deres kritiske behov i forbindelse med sundhedsforvaltning og epidemiologisk overvågning; understreger, at det skal være et af de første skridt at gøre sikre vacciner, behandlinger og diagnoser samt sikkert udstyr og sikker medicin tilgængelig(e) globalt på en hurtig, lige og økonomisk overkommelig måde; understreger, at det også er vigtigt, at der gives prioritet til vacciner til sundheds- og socialarbejdere, efterfulgt af lærere og andre vigtige arbejdstagere og personer, der er mest udsatte for at udvikle covid-19-komplikationer; opfordrer indtrængende donorerne til hurtigt at opskalere den officielle udviklingsbistand til de niveauer, de længe har været forpligtet til, men aldrig har leveret; |
| --- | --- |

1.

| 2. | glæder sig i denne forbindelse over COVAX, verdens facilitet til at sikre retfærdig og universel adgang til covid-19-vacciner, og den stærke støtte fra Team Europe, som er den største donor og hidtil har afsat mere end 850 mio. EUR til dette initiativ, mens EU-lande og tredjelande allerede har meddelt, at de agter at donere deres overskud af vacciner via COVAX; glæder sig over WHO's meddelelse om, at den globale udbredelse til 91 støtteberettigede lande begyndte i første kvartal af 2021, og at der indtil nu er blevet leveret to milliarder vaccinedoser; understreger, at sikre vacciner bør stilles til rådighed for alle overalt, være økonomisk overkommelige og let tilgængelige for alle for at bremse pandemien; understreger, at sundhedspersonalet og de mest sårbare skal prioriteres; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opfordrer Team Europe til at styrke effektive mekanismer til at sikre politikkohærens for bæredygtig udvikling, således at de anvendes systematisk og effektivt af alle EU-institutioner og medlemsstater; understreger, at EU bør gennemføre bæredygtighedsvurderinger på alle politikområder, herunder med hensyn til dets reaktioner på pandemien; |
| --- | --- |

3.

| 4. | insisterer på, at den fremdrift, der er opnået med den fælles Team Europe-tilgang med hensyn til fælles analyse, fælles programmering og fælles gennemførelse, skal omsættes til en ny standard for samarbejde inden for humanitær bistand og udviklingspolitik, både i lovgivningen og i praksis; mener, at EU bør fremme idéen om, at koordineringen ikke kun bør øges mellem medlemsstaterne, men også med donorlande uden for EU, med henblik på at maksimere effektiviteten af det internationale samarbejde og den humanitære bistand; fremhæver betydningen af NDICI-instrumentet for et globalt Europa for at sikre finansiering til menneskelig udvikling, herunder sundhed, ernæring, vand, sanitet og hygiejne, social beskyttelse og beskyttelse af børn samt uddannelsessektoren; opfordrer EU og medlemsstaterne til at prioritere menneskelig udvikling og sundhed i deres fælles programmering; opfordrer Kommissionen til at anvende humanitære instrumenter og udviklingsinstrumenter fleksibelt i overensstemmelse med en integreret neksustilgang, navnlig når det gælder finansiering og distribution af vacciner; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opfordrer EU-donorer til at sikre, at lokale civilsamfundsorganisationer og internationale ikke-statslige organisationer (NGO'er), der arbejder på frontlinjen, får midler til at gennemføre programmer og projekter til håndtering af covid-19-pandemien og dens konsekvenser på lokalt plan for at nå ud til de mennesker, der er længst bagud; understreger, at det i mangel af yderligere ressourcer til covid-19-indsatsen og genopretningen, og idet de fleste midler går til geografiske rammebeløb, er afgørende at sikre optimal komplementaritet i EU's finansiering; |
| --- | --- |

5.

Finansiering af humanitær bistand

| 6. | advarer om, at pandemien risikerer at udløse en humanitær krise; er derfor dybt bekymret over underfinansieringen af EU's budget for humanitær bistand i betragtning af de yderligere humanitære behov som følge af pandemien; opfordrer til en klar fordeling af bevillingsrammen for solidaritets- og nødhjælpsreserven, som bør sigte mod at sikre en afbalanceret dækning af dens forpligtelser som følger: hverken interne eller eksterne foranstaltninger må tildeles mere end 60 % af det årlige beløb i reserven; den 1. oktober hvert år skal mindst en fjerdedel af det årlige beløb for år n stadig være til rådighed til dækning af behov, der måtte opstå inden årets udgang; fra den 1. oktober kan de resterende midler mobiliseres til dækning af behov, der opstår indtil udgangen af det pågældende år; |
| --- | --- |

6.

| 7. | understreger behovet for at yde humanitær bistand såsom personale og medicinsk udstyr, herunder personlige værnemidler og testkit, til de mest sårbare befolkningsgrupper; glæder sig i denne forbindelse over oprettelsen af Den Europæiske Unions humanitære luftbro i 2020; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opfordrer indtrængende EU og medlemsstaterne til at tildele yderligere midler til de lande, der vil lide under de største konsekvenser af pandemien, for at imødegå dens direkte og indirekte konsekvenser, og insisterer på behovet for at fremskynde gennemførelsen af fødevarenødhjælpsprogrammer, der er rettet mod dem, der allerede var blevet identificeret som sårbare før covid-19-krisen, og samtidig håndhæve procedurerne for at mindske smitterisikoen; |
| --- | --- |

8.

Fødevaresikkerhed

| 9. | understreger, at pandemien truer fødevaresikkerheden i landdistrikter, byområder og bynære områder; understreger, at naturlandbrug er en miljømæssigt sund, miljøvenlig og lokal fødevareproduktionsmetode og derfor en del af et bæredygtigt fødevaresystem; påpeger, at kvægnomader er særligt sårbare over for fødevaresikkerhedsforstyrrelser og virkningerne af klimaændringer; mener, at det er afgørende at støtte kvægnomader ved at sikre tryg adgang til lokale markeder under pandemien for at sikre, at de fortsat er i stand til at levere proteinrige fødevarer til lokalbefolkningen, at mobilitet for mennesker og kvæg på tværs af grænserne er tilladt, at deres besætninger har adgang til vand og græsningsarealer, og at mobile one-health-teams fra Fællesskabet overvåger situationen og udfører interventioner i individuelle tilfælde, men også, hvor det er nødvendigt, med henblik på at opretholde folkesundheden; opfordrer til kontantoverførsler til kvægnomader for at sikre, at deres basale behov dækkes, herunder for fødevarer og foder, og opfordrer til, at der ydes foderhjælp til besætninger som en del af indkomststøtten i form af humanitær bistand, når dette er nødvendigt; |
| --- | --- |

9.

| 10. | understreger behovet for at støtte familielandbrug og lokale små og mellemstore virksomheder, navnlig i den agroindustrielle sektor, for at øge fødevaresikkerheden og modstandsdygtigheden; |
| --- | --- |

10.

| 11. | understreger behovet for at støtte foranstaltningerne fra FN's agenturer, navnlig FAO og Verdensfødevareprogrammet, lige så godt som foranstaltningerne fra Røde Kors- og Røde Halvmåne-bevægelsen og internationale NGO'er, der har til formål at afbøde sult, fejlernæring og tab af levebrød og opbygge modstandsdygtige fødevaresystemer såsom dem, der skal oprette en global datafacilitet for hurtig information om humanitære behov, yde bistand til fødevareproduktion og adgang til fødevarer, organisere kontantoverførsler og vouchers eller fødevaredistribution i naturalier og skolemåltider, udvikle forbindelser til solide sociale sikringsordninger, stabilisere fødevaresystemer, sikre, at lokale fødevaremarkeder, værdikæder og systemer fungerer, samtidig med at der fokuseres på små landbrugere og småfiskere ved at gennemføre sanitære foranstaltninger for at forhindre overførsel af covid-19, og reagere på andre kriser, økonomiske nedgangstider og konflikter såsom græshoppeinvasionen i Østafrika; mener, at den økonomiske genopretning giver mulighed for bedre at integrere små landbrugere og producenter på lokale og regionale markeder og udvikle mere bæredygtige indkomstmuligheder; understreger betydningen af teknologi og digitalisering i denne henseende som et middel til at lette markedskendskab og -adgang og opskalere små virksomheder ved hjælp af værktøjer såsom mobile pengeapplikationer; |
| --- | --- |

11.

| 12. | minder om, at der inden 2050 skal stilles sikre og økonomisk overkommelige fødevarer til rådighed for en verdensbefolkning på ca. 10 mia. mennesker, samtidig med at der sikres anstændig beskæftigelse og eksistensgrundlag i hele fødevareværdikæden, beskyttelse af de mest sårbare i landdistrikterne, herunder oprindelige folk, migranter samt uformelle arbejdstagere og ad hoc-arbejdstagere, og imødegåelse af ekstreme udsving i fødevarepriserne på nationale og internationale fødevaremarkeder; anerkender den afgørende rolle, som ernæring spiller med hensyn til at styrke modstandsdygtigheden; opfordrer til en mere integreret tilgang til forebyggelse, diagnosticering og behandling af sult og fejlernæring i både humanitære og udviklingsmæssige tiltag, navnlig blandt de lande, der er mest sårbare over for klimaændringer; understreger, at det er afgørende at udvikle lokalt landbrug til lokalt forbrug for at mindske udviklingslandenes afhængighed af import og eksport og eventuelle forstyrrelser i fødevarekæden; understreger, at opfyldelsen af mål 1 og 2 kræver en tværfaglig tilgang for at ændre den måde, hvorpå fødevarer produceres, forarbejdes, forbruges og handles; understreger i denne forbindelse behovet for en holistisk omstilling for at fremskynde retfærdige, sikre og sunde fødevaresystemer med FN's topmøde om fødevaresystemer i 2021 som et vendepunkt for bedre genopbygning fra covid-19-krisen; opfordrer EU til at fremme bæredygtighed i hele fødevareforsyningskæden, fra produktion til forbrug, i overensstemmelse med den europæiske grønne pagt og fra jord til bord-strategien; |
| --- | --- |

12.

| 13. | påpeger, at covid-19-pandemien forværrer det allerede ekstremt alvorlige problem med fødevareusikkerhed i Østafrika og Mellemøsten som følge af græshoppeangrebet, da restriktioner forsinker leveringen af pesticider og udstyr til at kontrollere græshopperne; understreger behovet for øget samarbejde for at hjælpe landene i Østafrika og Mellemøsten med at håndtere tab af afgrøder; |
| --- | --- |

13.

| 14. | påpeger, at forskellige globale byrder såsom hurtig befolkningstilvækst, klimaændringer, knaphed på naturressourcer og ændrede forbrugsmønstre hæmmer vores fødevaresystemers evne til at sikre fødevaresikkerhed og fødevaretilgængelighed på en socialt og miljømæssigt bæredygtig måde for alle; |
| --- | --- |

14.

| 15. | understreger, at der er behov for tilstrækkelige foranstaltninger til at forbedre den nuværende situation i afrikanske lande, som står over for en hurtig befolkningstilvækst kombineret med usikkerhed om, hvorvidt deres landbrugssektorer er i stand til at sikre fødevareproduktionen og gennemføre foranstaltninger til tilpasning til klimaændringerne; |
| --- | --- |

15.

| 16. | mener, at begrænsninger i adgangen til jord, jordforringelse, vandknaphed og begrænsninger i fødevareproduktionen er alvorlige hindringer for at øge udbuddet af og produktiviteten inden for landbruget, som hænger sammen med den socioøkonomiske og institutionelle usikkerhed i udviklingslandene; |
| --- | --- |

16.

Fattigdom og social beskyttelse

| 17. | understreger, at den globale ekstreme fattigdom forventes at stige drastisk i 2020 for første gang i over 20 år, navnlig for børn, idet covid-19-pandemien forværrer konfliktens, den dårlige forvaltningspraksis' og klimaændringernes kræfter og har en særlig alvorlig indvirkning på kvinder og piger (yderligere 47 millioner mennesker forventes at leve i ekstrem fattigdom i 2021), uformelle og vandrende arbejdstagere (som udgør en fjerdedel af den globale arbejdsstyrke), turismesektoren og de latinamerikanske, caribiske og afrikanske økonomier; fremhæver på baggrund af denne ekstreme krise betydningen af universel social beskyttelse og social dialog; anmoder Kommissionen om sammen med partnerlandene at udarbejde strategier for økonomisk genopretning, jobskabelse og forbedring af de sociale sikringsordninger, der fremmer udvidelsen af den sociale beskyttelse til at omfatte uformelle arbejdstagere i landdistrikterne; |
| --- | --- |

17.

| 18. | fremhæver, at dem, der rammes hårdest af pandemien, er de mest sårbare, navnlig flygtninge, internt fordrevne og migranter i usikre situationer, som står over for tre kriser: en sundhedskrise, en socioøkonomisk krise og en beskyttelseskrise; fremhæver, at børn på flugt er særligt sårbare på grund af deres begrænsede adgang til basale tjenesteydelser, herunder vand, sanitet og hygiejne, og uddannelses-, sundheds- og plejetjenester, hvilket bringer disse børns udvikling, fremtid og sundhed i alvorlig fare; |
| --- | --- |

18.

| 19. | fremhæver, at konsekvenserne af udbruddet af covid-19-pandemien i uforholdsmæssig grad rammer de fattigste og de mest ugunstigt stillede, marginaliserede og ubeskyttede sociale grupper, herunder personer med fysiske og intellektuelle handicap, personer med kroniske lidelser, personer med mentale sundhedsproblemer og ældre, som allerede har begrænset eller ingen adgang til grundlæggende hygiejne og behandling af deres sundhedsbehov, og som er blevet endnu mere sårbare på grund af pandemien; |
| --- | --- |

19.

Flygtninge og fordrevne

| 20. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at tage hånd om flygtningenes, migranternes og de internt fordrevnes særlige behov ved at opretholde det vejledende princip om, at ingen må lades i stikken, og afstå fra at blokere humanitære hjælpearbejdere fra at have direkte kontakt med dem, de hjælper; minder med bekymring om, at flygtninge, migranter og internt fordrevne er blandt de mest sårbare befolkningsgrupper, der står over for denne sundhedskrise, da de ofte står over for mere usikre levevilkår og større hindringer for at få adgang til basale sundhedsydelser end lokalbefolkningen; understreger det absolutte behov for lige adgang til covid-19-behandlinger og andre sundhedstjenester og sikkerhedsnetprogrammer for alle berørte personer uanset nationalitet, retlig status, oprindelse, køn, seksuel orientering, kønsidentitet eller andre karakteristika; understreger betydningen af at støtte flygtninge og internt fordrevne i at håndtere pandemiens uforholdsmæssige socioøkonomiske konsekvenser ved at styrke indkomststøtte og indkomstskabende aktiviteter ud over deres adgang til sikkerhed; understreger, at EU's politikker bør søge at støtte deres adgang til beskæftigelse, uddannelse og civil dokumentation; opfordrer indtrængende EU og medlemsstaterne til at skabe betingelser for, at børn og unge i flygtningelejre har adgang til uddannelse, herunder fjernundervisning, navnlig for grundlæggende læring; |
| --- | --- |

20.

Styrkelse af sundhedssektoren

| 21. | understreger, at covid-19-udbruddet har forværret det vedvarende problem med lægemiddelmangel på verdensplan med akutte konsekvenser i udviklingslandene; understreger, at udviklingsbistand primært bør være dedikeret til at levere et »horisontalt«, universelt sygesikringssystem gennem en holistisk og rettighedsbaseret tilgang, hvilket bl.a. indebærer, at der tages fuldt hensyn til den flerdimensionale karakter af sundhed (med nær tilknytning til køn, fødevaresikkerhed og ernæring, vand og sanitet, uddannelse og fattigdom); opfordrer navnlig til en revision af foreslåede eller eksisterende strategier og partnerskaber med henblik på yderligere at styrke og støtte de offentlige sundhedssystemer i partnerlandene, navnlig med hensyn til beredskab over for pandemier og organisation og forvaltning af sundhedssystemer, herunder levering af universel sundhedspleje, vaccinationer, sundhedsovervågning og -information (herunder sygdomsovervågning), uddannelse, ansættelse og fastholdelse af sundhedspersonale, diagnostisk kapacitet og lægemiddelforsyning; |
| --- | --- |

21.

| 22. | minder om, at styrkelsen af sundhedssystemerne ikke udelukkende bør tage hensyn til covid-19-pandemiens epidemiologiske virkninger for partnerlandene, men også bør tage hensyn til faktorer såsom behovet for at håndtere øget fejlernæring som følge af afbrydelse af fødevareforsyningskæderne eller de psykologiske virkninger af foranstaltninger til afbødning af covid-19-udbrud; |
| --- | --- |

22.

| 23. | minder Kommissionen om, at EU's veletablerede partnerorganisationer såsom Den Globale Fond yder værdifuld hjælp til hurtigt at indkøbe og anvende personlige værnemidler, diagnostik og behandlinger til covid-19, samtidig med at de spiller en afgørende rolle i opbygningen og styrkelsen af sundhedssystemerne og forsyningen af donorer; |
| --- | --- |

23.

| 24. | understreger behovet for at indhente de rutinemæssige vaccinationsprogrammer så hurtigt som muligt og sikre, at leveringen af andre basale sundhedsydelser genoptages; opfordrer til, at der afsættes tilstrækkelige midler til initiativer som Gavi, Vaccine Alliance og CEPI, koalitionen for innovation inden for epidemisk beredskab; er bekymret over det outsourcede, fragmenterede globale vaccineforvaltningssystem, som har ført til konkurrence om vacciner, diagnostik og behandlinger snarere end samarbejde; opfordrer indtrængende EU og medlemsstaterne til at gå foran med krav om lige og prismæssigt overkommelig adgang til vacciner på verdensplan baseret på princippet om global solidaritet; opfordrer Kommissionen til at sikre, at EU's globale reaktion på covid-19-pandemien ikke undergraver EU's finansiering af andre vigtige sundhedsprogrammer, herunder den indledende minimumspakke for seksuel og reproduktiv sundhed og programmer rettet mod kvinders og gravide kvinders sundhed; opfordrer indtrængende alle medlemsstater og Kommissionen til fortsat at støtte partnerlande i at levere tjenester vedrørende seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder (SRSR), samtidig med at lokalsamfundenes og sundhedsarbejdernes sikkerhed sikres; |
| --- | --- |

24.

| 25. | minder om betydningen af at gennemføre vigtige erfaringer fra tidligere sundhedskriser såsom ebolaepidemien; fremhæver i denne forbindelse betydningen af at samarbejde med ledere i lokalsamfundet om at udbrede centrale folkesundhedsbudskaber og mobilisere samfund; understreger den afgørende rolle, som civilsamfundsorganisationer og nationale og internationale NGO'er spiller med hensyn til at levere sundhedsydelser til de fattigste samfund; anerkender, at sådanne organisationer vil være vigtige partnere i distributionen af vacciner mod covid-19; opfordrer EU til at støtte kapacitetsopbygningen i disse organisationer; |
| --- | --- |

25.

| 26. | understreger den rolle, som sundhedsuddannelse spiller med hensyn til at forebygge og afbøde virkningerne af pandemier og i beredskabet over for fremtidige folkesundhedskriser; fremhæver fordelene ved sport i forbindelse med håndteringen af de fysiske og mentale sundhedsmæssige konsekvenser af udvidet indespærring og lukning af skoler; |
| --- | --- |

26.

| 27. | opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at forpligte sig til at gøre antipandemiske vacciner og behandlinger til et globalt offentligt gode, der er tilgængeligt for alle; |
| --- | --- |

27.

| 28. | fremhæver, at der er behov for kontinuitet i grundlæggende sundhedstjenester, herunder ernæring, i forbindelse med indsatsen til bekæmpelse af og genopretningen efter covid-19; understreger, at ernæringstjenester af høj kvalitet bør leveres som en del af den primære sundhedspleje, herunder forebyggelse, vurdering, diagnosticering og behandling af alle former for fejlernæring; anerkender den rolle, som lokalsamfundets sundhedspersonale spiller som frontlinjemedarbejdere, der skal støttes, herunder gennem uddannelse; |
| --- | --- |

28.

| 29. | understreger, at forskning og innovation (F&I) har været af afgørende betydning for den globale covid-19-indsats, hvilket har muliggjort udviklingen af hårdt tiltrængte behandlinger, vacciner og diagnosticeringer; understreger, at F&I-aktiviteter skal styres i retning af værktøjer, der fungerer i lavindkomstmiljøer, for at muliggøre en virkelig global indsats; understreger, at der er behov for en lignende indsats for at afhjælpe eksisterende forsknings- og produkthuller for at bekæmpe andre epidemier, navnlig fattigdomsrelaterede og oversete sygdomme, der rammer milliarder af mennesker verden over, men som giver begrænsede markedsincitamenter til investeringer i den private sektor, og for at sætte en stopper for afhængigheden af rigere lande, hvad angår deres forskning i sygdomme, som måske ikke direkte påvirker dem; opfordrer derfor EU og dets medlemsstater til at øge mulighederne for tværnationalt samarbejde mellem forskere og fremme udviklingen af det menneskelige forskningspotentiale i partnerlandene med særligt fokus på kvinder; |
| --- | --- |

29.

| 30. | støtter WHO's vigtige arbejde og påpeger dens centrale rolle som den ledende og koordinerende myndighed for covid-19-indsatsen, og anerkender samtidig, at der er behov for en reform heraf, der omfatter, men ikke er begrænset til, reform af WHO's internationale sundhedsregulativ efter håndtering af den akutte krise; |
| --- | --- |

30.

| 31. | understreger behovet for en hurtig indsats, øget finansiering og bedre koordinering af indsatsen vedrørende hygiejnisk adfærd og praksis som et af de mest afgørende forsvar til at forebygge, inddæmme og behandle covid-19; understreger behovet for pålidelige forsyninger af rent vand for at holde boliger og skoler samt sundhedsfaciliteter rene og fremhæver betydningen af adgang til rent vand, sanitet og hygiejneinfrastruktur, tjenester og råvarer, fordi de er afgørende for at opbygge modstandsdygtighed over for fremtidige sygdomsudbrud; opfordrer EU og dets medlemsstater til at øge deres finansiering til vand, sanitet og hygiejne betydeligt som led i deres covid-19-tiltag og til at styrke den globale modstandsdygtighed over for fremtidige kriser; |
| --- | --- |

31.

| 32. | fremhæver den afgørende rolle, som samfundsstyrede organisationer og civilsamfundsorganisationer spiller med hensyn til at levere sundhedsydelser til de mest marginaliserede og underforsynede samfund; opfordrer Kommissionen til at sikre politisk, finansiel og teknisk støtte til civilsamfundsorganisationer, der leverer lokalsamfundsbaserede tjenester, for at sikre, at de, der ikke kan gå til sundhedsklinikker, er i stand til at få adgang til skræddersyede og passende tjenester; |
| --- | --- |

32.

| 33. | understreger, at en mere retfærdig distribution af vacciner rundt om i verden er afgørende for effektivt at bekæmpe spredningen og mutationen af covid-19; minder ligeledes om, at medicinske covid-19-værktøjer bør være økonomisk overkommelige, sikre, effektive, lette at administrere og tilgængelige for alle, og at de bør betragtes som et globalt offentligt gode; |
| --- | --- |

33.

Menneskerettigheder, forvaltningspraksis og demokrati

| 34. | er bekymret over, at mange regeringer siden covid-19-krisens begyndelse har brugt nødsituationen til at retfærdiggøre begrænsninger af demokratiske processer og det civile rum, herunder begrænsning af den humanitære adgang, og til at undertrykke mindretal; fordømmer især censur, anholdelser og intimidering af journalister, oppositionsledere, sundhedsarbejdere og andre personer for at have kritiseret regeringer, herunder over deres krisestyring; henleder i bredere forstand opmærksomheden på den voksende negative indvirkning af covid-19 på alle menneskerettigheder, demokratiet og retsstatsprincippet og opfordrer derfor til en styrkelse af bistanden, den politiske dialog og støtte til civilsamfund og institutionsopbygning på alle disse områder, med særlig vægt på menneskerettighedsforkæmpere og civilsamfundsaktivister; |
| --- | --- |

34.

| 35. | bemærker, at forskning på verdensplan viser, at stigmatisering og diskrimination fortsat rammer hiv-smittede, navnlig nøglegrupper og sårbare grupper; minder om UNAIDS' konklusioner om, at mennesker og grupper, der er forbundet med covid-19, også har oplevet negative opfattelser og handlinger; fremhæver den fortsatte stigmatisering af sårbare og marginaliserede befolkningsgrupper, herunder personer, der lever i fattigdom, hjemløse, flygtninge, migranter, sexarbejdere, personer, der bruger narkotika, lesbiske, bøsser, biseksuelle, transpersoner og interseksuelle, herunder gennem interaktioner mellem hiv og covid-19; |
| --- | --- |

35.

| 36. | understreger, at konsekvenserne af kombinationen af en sundhedspandemi og den globale recession i alvorlig grad vil undergrave udviklingslandenes, og navnlig de mindst udviklede landes, evne til at nå verdensmålene for bæredygtig udvikling; minder om FN's opfordring til en covid-19-krisepakke på 2,5 bio. USD til udviklingslande, som står over for hidtil usete økonomiske skader som følge af covid-19-krisen; opfordrer til en vidtrækkende politisk reaktion baseret på det centrale Agenda 2030-princip om, at ingen lades i stikken; |
| --- | --- |

36.

| 37. | understreger, at undtagelsestilstand har en negativ indvirkning på menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder og derfor altid skal være tidsbegrænset, behørigt begrundet gennem demokratiske og retlige procedurer og stå i et rimeligt forhold til nødsituationen, samtidig med at den forfatningsmæssige orden og den internationale menneskerettighedslovgivning respekteres; insisterer på, at sundhedskriser aldrig må bruges som påskud til at underminere retsstatsprincippet, de demokratiske institutioner, demokratisk ansvarlighed eller domstolskontrol; |
| --- | --- |

37.

| 38. | er bekymret over de voldelige angreb på humanitære hjælpearbejdere og sundhedspersonale og faciliteter samt bureaukratiske hindringer såsom uklare, ændrede adgangskrav og begrænsninger af antallet af autoriserede medarbejdere og køretøjer i partnerlandene; understreger betydningen af fortsat at tackle disse angreb og hindringer på både diplomatisk og politisk plan; |
| --- | --- |

38.

| 39. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at støtte parlamenterne, da de fortsat spiller en aktiv rolle med hensyn til at kontrollere regeringens foranstaltninger til at inddæmme covid-19-pandemien og vurdere de konsekvenser for menneskerettighederne, der følger af folkesundhedsforanstaltninger; understreger, at sundhedssektoren i mange lande er udsat for korruption, og at der er behov for at styrke ansvarligheden og tilsynet; |
| --- | --- |

39.

| 40. | fremhæver de særligt alvorlige konsekvenser af covid-19-nedlukningen og den indirekte skade, som kvinder, piger og børn har lidt, navnlig stigningen i kønsbaseret vold, herunder kvindelig kønslemlæstelse, en stigning i antallet af børneægteskaber, tidlige og uønskede graviditeter og begrænset adgang til sundhedsydelser, herunder SRSR-ydelser, men også kvinders eksponering for covid-19 på grund af deres uforholdsmæssigt høje repræsentation i den globale arbejdsstyrke inden for sundhedssektoren; bemærker, at kvinder i mange partnerlande er beskæftiget i kvindedominerede sektorer såsom beklædningsindustrien, som har været hårdt ramt; understreger behovet for, at NDICI-instrumentet for et globalt Europa stimulerer mulighederne for kvinders beskæftigelse efter krisen; opfordrer til, at der gøres en indsats for at opveje den uforholdsmæssigt store omsorgsbyrde, der bæres af kvinder, og eventuelle tilbageskridt inden for sikkerhed, sundhed, frigørelse, økonomisk uafhængighed og myndiggørelse samt uddannelse gennem specifikke programmer såsom »spotlight«-initiativet og kønshandlingsplan III og ved at omlægge den europæiske støtte; opfordrer til, at der gøres en større indsats for bedre at forebygge og bekæmpe vold i hjemmet; opfordrer til meningsfuld deltagelse af kvinder i de beslutninger, der påvirker deres sundhed og arbejdsliv; understreger behovet for at medtage kønsperspektivet i EU's covid-19-indsats for at slå til lyd for inkluderende beslutningstagende organer og indsamle køns- og aldersopdelte data til kønsspecifikke analyser; |
| --- | --- |

40.

| 41. | minder om, at pandemiens økonomiske og sociale virkninger i uforholdsmæssig grad påvirker kvinder og risikerer at vende årtiers fremskridt med hensyn til ligestilling mellem kønnene og styrkelse af kvinders indflydelse og status; opfordrer indtrængende EU og dets medlemsstater til med henblik på at imødegå denne udfordring og sikre en vedvarende genopretning at opgradere deres eksterne støtte til foranstaltninger, der har til formål at øge kvinders stemme og deltagelse i beslutningsprocesser, forbedre uddannelse og erhvervsuddannelse for kvinder, fjerne forskelsbehandling i forbindelse med adgang til kredit og vedtage love mod kønsbaseret vold; |
| --- | --- |

41.

Gældsbetjening og sunde budgetter

| 42. | glæder sig over den midlertidige suspension af gældsbetalinger for de fattigste lande, som G20 har bebudet, og tilslutter sig opfordringen til private kreditorer og statsejede kommercielle banker om at følge trop; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme fuld gennemførelse af G20's initiativ om suspension af gældsbetjeningen (DSSI) og G20's nye fælles ramme for gældsbehandling ud over DSSI; understreger, at omfanget af den økonomiske og sociale krise i udviklingslandene kræver mere dybtgående og vidtrækkende foranstaltninger, og opfordrer Kommissionen til at støtte internationale bestræbelser i denne henseende; mener, at den rente, der spares takket være denne suspension, i stedet bør investeres i sundhedssektoren, som ofte er stærkt underfinansieret i udviklingslandene; opfordrer i denne forbindelse Kommissionen og medlemsstaterne til også at støtte initiativer på internationalt plan, der foreslår fleksible mekanismer til gældsreduktion i forbindelse med oprettelsen af counterpartmidler i lokal valuta for at fremme investeringer, der sigter mod at nå målene for bæredygtig udvikling; |
| --- | --- |

42.

| 43. | påpeger, at mange udviklingslande allerede havde en betydelig gæld før pandemien, hvilket forhindrede tilstrækkelige investeringer i kriseforebyggelse, sundhedssystemer og social beskyttelse; understreger betydningen af at behandle gældsbæredygtighed i partnerlandene som en prioritet; opfordrer Kommissionen til at tage nye initiativer til at tackle problemerne med ulovlige finansielle strømme, skatteunddragelse og skattesvig med henblik på at forbedre udviklingslandenes skattegrundlag; opfordrer med henblik herpå indtrængende EU til at sikre, at dets handels-, dobbeltbeskatnings- og investeringsaftaler er i overensstemmelse med målet om mobilisering af AVS-landenes indenlandske ressourcer og omsættes til håndgribelige og bæredygtige udviklingsresultater i overensstemmelse med princippet om udviklingsvenlig politikkohærens som fastsat i artikel 208 i Lissabontraktaten; opfordrer mere generelt til, at der oprettes et globalt skatteorgan på FN-plan, som skal bidrage til at koordinere skattepolitikkerne; opfordrer endvidere til, at budgetstøtte målrettes mod basale tjenester, navnlig adgang til basale sundhedsydelser og vand- og sanitetsfaciliteter, og modstandsdygtighed; |
| --- | --- |

43.

| 44. | opfordrer Kommissionen til at overveje mere støtte til de mest skrøbelige lande for at tackle covid-19-pandemien og give adgang til sundhedspleje uden at tilsidesætte eksisterende udfordringer såsom ekstrem fattigdom, sikkerhed, adgang til uddannelse og beskæftigelse af høj kvalitet, demokrati, lige muligheder og klimaændringer; |
| --- | --- |

44.

| 45. | fremhæver, at en mindre tilstrømning af pengeoverførsler til udviklingslandene vil forværre levevilkårene for husholdninger, der er afhængige af denne indtægtskilde til at finansiere forbruget af varer og tjenesteydelser såsom fødevarer, sundhedspleje og uddannelse; opfordrer derfor indtrængende EU og donorsamfundet til at træffe afgørende foranstaltninger for at opfylde deres løfte om at bidrage til at nedbringe omkostningerne ved pengeoverførsler til næsten nul og mindst 3 %, som der opfordres til i SDG 10; |
| --- | --- |

45.

Uddannelse og digitalisering

| 46. | understreger, at covid-19-pandemien har ført til, at et hidtil uset antal elever er gået glip af månedsvis af skolegang, hvilket er et stort tilbageskridt i bestræbelserne i uddannelsessektoren, navnlig med hensyn til pigers, kvinders og fordrevnes uddannelse; opfordrer indtrængende regeringerne til kun at anvende skolelukninger som en sidste udvej i kampen mod pandemien; støtter fortsættelsen og prioriteringen af investeringer i uddannelse i nødsituationer og andre humanitære sammenhænge; opfordrer til, at uddannelse forbliver en udgiftsprioritet i EU's udviklingspolitik, og at der tages behørigt hensyn til skolernes sociale og kulturelle funktion; opfordrer i denne forbindelse indtrængende regeringerne til at prioritere støtte til de mest marginaliserede børn og deres familier, eftersom økonomiske og sociale uligheder er tæt forbundet med skolefrafald og dårlige resultater fra den tidlige barndom, hvilket bringer beskæftigelsesmulighederne gennem voksenlivet i fare; understreger, at de mest udsatte børn, navnlig børn med handicap og børn, der bor i konfliktramte områder, er hårdest ramt af denne pandemi; anbefaler, at EU støtter UNICEF's tiltag, og at EU-landene deler deres tilgange til at fastholde undervisningen selv i krisetider, og anmoder EU og dets medlemsstater om at udnytte potentialet i fjernundervisning (offline apps, radio TV, printet materiale) og digital læring i deres internationale støtteprogrammer, så ingen børn står uden adgang til uddannelse; støtter derfor åben, sikker og økonomisk overkommelig adgang til internettet (herunder mobildata) og lige adgang til og brug og skabelse af digital teknologi med henblik på at slå bro over digitale kløfter, herunder den digitale kløft imellem kønnene og aldersgrupper, og til at inkludere dem, der er dårligt stillet eller marginaliseret som følge af den digitale omstilling; |
| --- | --- |

46.

| 47. | opfordrer til at betragte kultur på grund af dens iboende værdi som et selvstændigt område og en fjerde tværgående søjle i bæredygtig udvikling sammen med sociale, økonomiske og miljømæssige aspekter; opfordrer EU til at integrere kulturel bæredygtighed på alle niveauer af udviklingssamarbejdet og systematisk inddrage den kulturelle dimension i forhandlingerne om associeringsaftaler og i hele rækken af eksterne forbindelser og udenrigspolitiske instrumenter; |
| --- | --- |

47.

| 48. | fremhæver betydningen af livslang læring og omskoling, også på lang sigt efter covid-19-pandemien, da det ikke blot bliver almindelig praksis, men også et nødvendigt krav for erhvervsaktive borgere, i betragtning af hvor hurtigt teknologien udvikler sig; |
| --- | --- |

48.

| 49. | påpeger behovet for at yde støtte og anerkendelse til lærere, hvis centrale rolle inden for uddannelse og opbygning af aktivt medborgerskab er blevet yderligere understreget af pandemien; understreger behovet for at investere i læreruddannelse for på passende vis at forberede lærerne på nye læringsmodeller såsom e-læring og blandet læring som et krav om at sikre fortsat uddannelse, når personlig læring bringes i fare; |
| --- | --- |

49.

| 50. | understreger den rolle, som uafhængige medier spiller med hensyn til at fremme kulturel mangfoldighed og interkulturelle kompetencer, og behovet for at styrke disse medier som en kilde til pålidelig information, navnlig i en tid præget af krise og usikkerhed; |
| --- | --- |

50.

| 51. | henleder opmærksomheden på pandemiens store belastning af de kulturelle og kreative industrier, verdensarvssteder, immateriel kulturarv og kulturarvsturisme rundt om i verden, navnlig i de mindst udviklede lande, hvor disse sektorer er særligt sårbare; opfordrer EU og dets medlemsstater til at yde finansiel bistand til disse sektorer inden for rammerne af udviklingssamarbejdet ved hjælp af øremærkede midler med tematiske og geografiske prioriteter samt teknisk bistand, herunder digitale støtteinitiativer for at afbøde de negative virkninger af nedlukningsforanstaltninger, og til at udnytte synergier mellem lokale myndigheder, kulturelle organisationer og NGO'er på den ene side og EU-delegationer og oversøiske afdelinger af medlemsstaternes kulturinstitutioner på den anden side; |
| --- | --- |

51.

| 52. | minder om, at uddannelsens andel af den samlede udviklingsbistand er faldet støt i løbet af det seneste årti; opfordrer medlemsstaterne til at investere 10 % af deres officielle udviklingsbistand i uddannelse senest i 2024 og 15 % inden 2030, herunder investeringer i digital uddannelse, infrastruktur og konnektivitet, for at afhjælpe den digitale kløft, der forværrer de socioøkonomiske ulemper; |
| --- | --- |

52.

Modstandsdygtighed

| 53. | understreger betydningen af at udveksle bedste praksis med og bistå partnerlande (herunder kapacitetsopbygning i deres lokale og regionale administrationer) og af at udveksle bedste praksis med og bistå lokale civilsamfundsorganisationer med hensyn til at identificere sårbarheder og opbygge forebyggelses- og kriseresponsmekanismer samt beskytte kritisk infrastruktur for bedre at kunne håndtere fremtidige systemiske chok af enhver art; understreger endvidere betydningen af at vedtage en One Health-tilgang, som skal følges af alle fra centralregerings- til lokalsamfundsniveau for at forebygge eller bekæmpe zoonoser; |
| --- | --- |

53.

| 54. | er bekymret over, at ekstreme hændelser som følge af klimaændringer vil forværre vanskelighederne ved covid-19-krisen, hvilket vil sætte økonomierne, staternes funktion og ydelsen af humanitær bistand under yderligere pres; kræver derfor, at genopretningsstrategien skal forfølge målene i 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling og Parisaftalen om klimaændringer; mener endvidere, at økonomisk stimulerende foranstaltninger bør bane vejen for en kulstoffri og klimaresistent fremtid, og opfordrer til støtte til bevarelse af frøsorter inden for rammerne af den internationale traktat om plantegenetiske ressourcer på fødevare- og landbrugsområdet for at hjælpe lokalsamfund med at genoprette sorter efter katastrofer som følge af klimaændringer; |
| --- | --- |

54.

| 55. | mener, at pandemien giver mulighed for bedre genopbygning, og at EU's humanitære politik og udviklingspolitikker bør støtte dette mål i partnerlandene; fremhæver navnlig behovet for at støtte udviklingslandene i at frigøre fremskridt i den digitale økonomi på områder som sundhed, uddannelse og andre offentlige tjenester; glæder sig over lanceringen af Digital4Development-strategien i december 2020 og opfordrer EU til at foretage yderligere investeringer i digitaliseringsindsatsen i partnerlandene, herunder ved at mobilisere investeringer fra den private sektor; |
| --- | --- |

55.

| 56. | minder om, at modstandsdygtighed i sidste ende handler om både det generelle beredskab og evnen til at tilpasse sig nye omstændigheder; minder i denne forbindelse om, at samfund, som fører deres egne løsninger, der er skræddersyet til deres særlige situation, er mere engagerede under hele genopretningen og i sidste ende genopbygger, så de ender med at være stærkere; understreger, at overvindelse af denne krise i en ånd af solidaritet med vores partnere vil styrke forbindelserne mellem EU og udviklingslandene og gøre dem mere modstandsdygtige; |
| --- | --- |

56.

| 57. | minder om, at investeringer fra den private sektor kan spille en vigtig rolle med hensyn til at bidrage til økonomisk genopretning og opfyldelse af målene for bæredygtig udvikling i betragtning af de øgede behov, som pandemien har skabt; opfordrer til, at den private sektors og blandet finansierings rolle undersøges nærmere som led i indsatsen for genopretning og opbygning af modstandsdygtighed; |
| --- | --- |

57.

| 58. | påpeger, at pandemier ofte er af zoonotisk oprindelse; understreger derfor behovet for at støtte uddannelsesprogrammer vedrørende farerne ved jagt på og handel med vilde dyr samt en strengere beskyttelse og bevarelse af økosystemer og levesteder og behovet for at imødegå nye udfordringer; opfordrer til øget støtte til partnerlande til forebyggelse af krybskytteri og handel med vilde dyr, idet det navnlig sikres, at lokalsamfundene inddrages i beskyttelsen af vilde dyr; mener, at der skal afsættes flere EU-midler til foregribende forskning i forbindelserne mellem menneskers sundhed, dyresundhed og økosystemer med henblik på at øge beredvilligheden til at reagere på fremtidige sundhedskriser, der opstår som følge af virusmutationer af zoonotisk oprindelse; |
| --- | --- |

58.

| 59. | er af den opfattelse, at modstandsdygtighed over for fremtidige folkesundhedskriser også skal bygge på forskning i sygdomme, der regelmæssigt forårsager dødelige udbrud i udviklingslandene; beklager, at der i øjeblikket ikke er tilstrækkelig forskning i udviklingen af vacciner, der effektivt forebygger sygdomme, der er tilbagevendende i udviklingslandene, såsom malaria eller zika; opfordrer EU og dets medlemsstater til at finansiere mere forskning med henblik på at udvikle vacciner, der forebygger fremtidige udbrud af sådanne sygdomme; |
| --- | --- |

59.

| 60. | påpeger, at selv i krisetider skal fødevareproduktion og -distribution være en absolut prioritet; mener, at afhængigheden af eksterne kilder til fødevarer, planter, såsæd og gødning bør reduceres, samtidig med at den lokale og diversificerede landbrugsproduktion bør øges; glæder sig i denne forbindelse over EU's støtte til agroøkologi, som skal styrkes yderligere; opfordrer til støtte til udveksling af viden om nye, gamle og mere modstandsdygtige agroøkologiske frø; |
| --- | --- |

60.

| 61. | minder om, at udviklingslandene historisk set er sårbare over for eksterne chok på grund af snævre eksportbaser og mindre diversificerede økonomier; understreger derfor, at en af de største udfordringer for udviklingslandene er at øge den globale værdikæde gennem økonomisk diversificering og at skifte fra en eksportorienteret produktionsmodel til udvikling baseret på indenlandske og regionale markeder; understreger med henblik herpå den afgørende rolle, som regionalt økonomisk samarbejde, national industripolitik og investeringsfremme spiller for at øge den nationale eller regionale autonomi i produktionen af basale varer og tjenesteydelser; finder det på denne baggrund afgørende at udnytte finansierings- og forretningspraksis med henblik på at fremme integrationen af bæredygtighedsstandarder i hele investeringskæden; gentager, at virksomheders obligatoriske due diligence på menneskerettigheds- og miljøområdet er nødvendige forudsætninger for at forebygge og afbøde fremtidige kriser og sikre bæredygtige værdikæder; |
| --- | --- |

61.

| 62. | understreger, at investeringer i genopretningstiltag skal være ansvarlige i overensstemmelse med CFS' frivillige retningslinjer for ansvarlig forvaltning af jordbesiddelse, fiskeri og skove inden for rammerne af den nationale fødevaresikkerhed og dens principper for ansvarlig investering i landbrugs- og fødevaresystemer for at modvirke klimaændringer og fremme sårbare befolkningsgruppers modstandsdygtighed; |
| --- | --- |

62.

| 63. | opfordrer EU til i højere grad at integrere børns rettigheder i kampen mod klimaændringer og i sine foranstaltninger til at fremme modstandsdygtighed og katastrofeberedskab direkte i sociale sektorer såsom uddannelse, sundhed, vand, sanitet og hygiejne, ernæring og social beskyttelse og beskyttelse af børn; |
| --- | --- |

63.

Sammenhængen mellem humanitær bistand og udvikling og fred

| 64. | understreger, at gennemførelsen af sammenhængen mellem humanitær bistand og udvikling og fred skal være en prioritet i programmeringen af NDICI-instrumentet for et globalt Europa i skrøbelige lande; opfordrer Kommissionens GD ECHO, GD INTPA og GD NEAR til at gennemføre supplerende programmer, der er tilpasset lokale sammenhænge og lokale muligheder, når det er muligt, med henblik på gensidigt at styrke de forskellige aspekter af sammenhængen; |
| --- | --- |

64.

| 65. | understreger behovet for at arbejde side om side med lokalsamfund og civilsamfundsorganisationer om definitionen og gennemførelsen af tiltagene under covid-19-krisen; understreger det europæiske solidaritetskorps' rolle med hensyn til at støtte civilsamfundsorganisationer på stedet, som yder bistand til mennesker i nød; |
| --- | --- |

65.

| 66. | opfordrer til styrkelse af lokalsamfundene og deres engagement i humanitære og udviklingsmæssige foranstaltninger sammen med lokale civilsamfundsorganisationer, herunder kirker, trosbaserede organisationer og andre lokale repræsentanter; |
| --- | --- |

66.

o

o o

| 67. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til formanden for Det Europæiske Råd, Rådet, Kommissionen, næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, regeringer og parlamenter i den Afrikanske Unions medlemsstater samt De Forenede Nationers generalsekretær og Verdenssundhedsorganisationen. |
| --- | --- |

67.

---

(1)  EUT C 355 af 20.10.2017, s. 2.

(2)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0054.

---

Torsdag den 24. juni 2021

| 18.2.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 81/27 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 81/27

---

P9_TA(2021)0313

Kommissionens rapport om retsstatssituationen 2020

Europa-Parlamentets beslutning af 24. juni 2021 om Kommissionens rapport om retsstatssituationen 2020 (2021/2025(INI))

(2022/C 81/03)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 295 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 295 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der navnlig henviser til artikel 2, artikel 3, stk. 1, artikel 3, stk. 3, andet afsnit, artikel 4, stk. 3, og artikel 5, 6, 7 og 11 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU), |
| --- | --- |

—

der navnlig henviser til artikel 2, artikel 3, stk. 1, artikel 3, stk. 3, andet afsnit, artikel 4, stk. 3, og artikel 5, 6, 7 og 11 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU),

| — | der henviser til artiklerne i TEUF vedrørende respekt for og beskyttelse og fremme af demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder i Unionen, herunder artikel 70, 258, 259, 260, 263 og 265, |
| --- | --- |

—

der henviser til artiklerne i TEUF vedrørende respekt for og beskyttelse og fremme af demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder i Unionen, herunder artikel 70, 258, 259, 260, 263 og 265,

| — | der henviser til protokol nr. 1 om de nationale parlamenters rolle i Den Europæiske Union, og protokol nr. 2 om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet, der er vedføjet som bilag til traktaterne, |
| --- | --- |

—

der henviser til protokol nr. 1 om de nationale parlamenters rolle i Den Europæiske Union, og protokol nr. 2 om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet, der er vedføjet som bilag til traktaterne,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (i det følgende benævnt »chartret«), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (i det følgende benævnt »chartret«),

| — | der henviser til Den Europæiske Unions Domstols (Domstolens) retspraksis, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions Domstols (Domstolens) retspraksis,

| — | der henviser til artikel 49 i TEU, Københavnskriterierne og det samlede EU-regelværk (acquis), som et kandidatland skal overholde, hvis det ønsker at tiltræde Unionen, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 49 i TEU, Københavnskriterierne og det samlede EU-regelværk (acquis), som et kandidatland skal overholde, hvis det ønsker at tiltræde Unionen,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 30. september 2020 med titlen »Rapport om retsstatssituationen 2020 — Retsstatssituationen i Den Europæiske Union« (COM(2020)0580), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 30. september 2020 med titlen »Rapport om retsstatssituationen 2020 — Retsstatssituationen i Den Europæiske Union« (COM(2020)0580),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2092 af 16. december 2020 om en generel ordning med konditionalitet til beskyttelse af Unionens budget (1) (forordningen om konditionalitet vedrørende retsstatsprincippet), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2092 af 16. december 2020 om en generel ordning med konditionalitet til beskyttelse af Unionens budget (1) (forordningen om konditionalitet vedrørende retsstatsprincippet),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/692 af 28. april 2021 om oprettelse af programmet for borgere, ligestilling, rettigheder og værdier og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1381/2013 og Rådets forordning (EU) nr. 390/2014 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/692 af 28. april 2021 om oprettelse af programmet for borgere, ligestilling, rettigheder og værdier og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1381/2013 og Rådets forordning (EU) nr. 390/2014 (2),

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder,

| — | der henviser til FN's instrumenter om beskyttelse af menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder, henstillingerne og rapporterne fra FN's universelle regelmæssige gennemgang samt retspraksis i FN's traktatorganer og Menneskerettighedsrådets særlige procedurer, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's instrumenter om beskyttelse af menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder, henstillingerne og rapporterne fra FN's universelle regelmæssige gennemgang samt retspraksis i FN's traktatorganer og Menneskerettighedsrådets særlige procedurer,

| — | der henviser til FN's erklæring af 8. marts 1999 om menneskerettighedsforkæmpere, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's erklæring af 8. marts 1999 om menneskerettighedsforkæmpere,

| — | der henviser til henstillingerne og rapporterne fra Kontoret for Demokratiske Institutioner og Menneskerettigheder, højkommissæren for nationale mindretal, repræsentanten for frie medier og andre organer under Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa (OSCE), |
| --- | --- |

—

der henviser til henstillingerne og rapporterne fra Kontoret for Demokratiske Institutioner og Menneskerettigheder, højkommissæren for nationale mindretal, repræsentanten for frie medier og andre organer under Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa (OSCE),

| — | der henviser til den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, den europæiske socialpagt, Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols og Den Europæiske Komité for Sociale Rettigheders retspraksis og til konventioner, henstillinger, resolutioner, udtalelser og rapporter fra Europarådets Parlamentariske Forsamling, Ministerkomitéen, menneskerettighedskommissæren, Den Europæiske Kommission mod Racisme og Intolerance, styringskomitéen for bekæmpelse af forskelsbehandling, inklusion og mangfoldighed, Venedigkommissionen og andre organer under Europarådet, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, den europæiske socialpagt, Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols og Den Europæiske Komité for Sociale Rettigheders retspraksis og til konventioner, henstillinger, resolutioner, udtalelser og rapporter fra Europarådets Parlamentariske Forsamling, Ministerkomitéen, menneskerettighedskommissæren, Den Europæiske Kommission mod Racisme og Intolerance, styringskomitéen for bekæmpelse af forskelsbehandling, inklusion og mangfoldighed, Venedigkommissionen og andre organer under Europarådet,

| — | der henviser til aftalememorandummet af 23. maj 2007 mellem Europarådet og Den Europæiske Union og Rådets konklusioner af 8. juli 2020 om EU's prioriteter for samarbejdet med Europarådet 2020-2022, |
| --- | --- |

—

der henviser til aftalememorandummet af 23. maj 2007 mellem Europarådet og Den Europæiske Union og Rådets konklusioner af 8. juli 2020 om EU's prioriteter for samarbejdet med Europarådet 2020-2022,

| — | der henviser til FN's konvention mod korruption, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's konvention mod korruption,

| — | der henviser til FN's internationale konvention om afskaffelse af alle former for racediskrimination, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's internationale konvention om afskaffelse af alle former for racediskrimination,

| — | der henviser til Europarådets publikation af 7. april 2020 med titlen »Respecting democracy, rule of law and human rights in the framework of the COVID-19 sanitary crisis — A toolkit for member states«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europarådets publikation af 7. april 2020 med titlen »Respecting democracy, rule of law and human rights in the framework of the COVID-19 sanitary crisis — A toolkit for member states«,

| — | der henviser til interimsrapporten om de foranstaltninger, der er truffet i EU's medlemsstater som følge af covid-19-krisen, og deres indvirkning på demokratiet, retsstatsprincippet og de grundlæggende rettigheder, som Venedigkommissionen vedtog på sin 124. plenarforsamling den 8. oktober 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til interimsrapporten om de foranstaltninger, der er truffet i EU's medlemsstater som følge af covid-19-krisen, og deres indvirkning på demokratiet, retsstatsprincippet og de grundlæggende rettigheder, som Venedigkommissionen vedtog på sin 124. plenarforsamling den 8. oktober 2020,

| — | der henviser til årsrapporten 2020 fra partnerorganisationerne i Europarådets platform til fremme af beskyttelse af journalistik og journalisters sikkerhed, |
| --- | --- |

—

der henviser til årsrapporten 2020 fra partnerorganisationerne i Europarådets platform til fremme af beskyttelse af journalistik og journalisters sikkerhed,

| — | der henviser til Kommissionens begrundede forslag til Rådets afgørelse af 20. december 2017, som er fremlagt i overensstemmelse med artikel 7, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Union, hvorved det fastslås, at der er en klar fare for, at Republikken Polen groft overtræder retsstatsprincippet (COM(2017)0835), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens begrundede forslag til Rådets afgørelse af 20. december 2017, som er fremlagt i overensstemmelse med artikel 7, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Union, hvorved det fastslås, at der er en klar fare for, at Republikken Polen groft overtræder retsstatsprincippet (COM(2017)0835),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 17. juli 2019 med titlen »Styrkelse af retsstatsprincippet inden for Unionen — En handlingsplan« (COM(2019)0343), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 17. juli 2019 med titlen »Styrkelse af retsstatsprincippet inden for Unionen — En handlingsplan« (COM(2019)0343),

| — | der henviser til EU's resultattavle for retlige anliggender 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's resultattavle for retlige anliggender 2020,

| — | der henviser til udtalelse af 19. juni 2019 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg med titlen »Yderligere styrkelse af retsstatsprincippet i Unionen: Status og eventuelle næste skridt«, der indeholdt et forslag om afholdelse af et årligt forum om grundlæggende rettigheder og retsstatsprincippet, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 19. juni 2019 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg med titlen »Yderligere styrkelse af retsstatsprincippet i Unionen: Status og eventuelle næste skridt«, der indeholdt et forslag om afholdelse af et årligt forum om grundlæggende rettigheder og retsstatsprincippet,

| — | der henviser til rapporten fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs Gruppe om Grundlæggende Rettigheder og Retsstatsprincippet fra juni 2020 med titlen »National developments from a civil society perspective, 2018-2019«, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs Gruppe om Grundlæggende Rettigheder og Retsstatsprincippet fra juni 2020 med titlen »National developments from a civil society perspective, 2018-2019«,

| — | der henviser til rapporten af 17. januar 2018 fra EU's Agentur for Grundlæggende Rettigheder med titlen »Challenges facing civil society organisations working on human rights in the EU«, til dets bulletiner, som blev offentliggjort i 2020, om coronaviruspandemiens indvirkning på de grundlæggende rettigheder i EU og til dets andre rapporter, data og værktøjer, navnlig Den Europæiske Unions informationssystem for grundlæggende rettigheder (EFRIS), |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten af 17. januar 2018 fra EU's Agentur for Grundlæggende Rettigheder med titlen »Challenges facing civil society organisations working on human rights in the EU«, til dets bulletiner, som blev offentliggjort i 2020, om coronaviruspandemiens indvirkning på de grundlæggende rettigheder i EU og til dets andre rapporter, data og værktøjer, navnlig Den Europæiske Unions informationssystem for grundlæggende rettigheder (EFRIS),

| — | der henviser til rapporten fra EU's Agentur for Grundlæggende Rettigheder af 10. september 2020 med titlen »Antisemitism: Overview of antisemitic incidents recorded in the European Union«, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra EU's Agentur for Grundlæggende Rettigheder af 10. september 2020 med titlen »Antisemitism: Overview of antisemitic incidents recorded in the European Union«,

| — | der henviser til Det Europæiske Ligestillingsinstituts rapport med titlen »Beijing+25: the fifth review of the implementation of the Beijing Platform for Action in the EU Member States«, der blev offentliggjort den 5. marts 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Ligestillingsinstituts rapport med titlen »Beijing+25: the fifth review of the implementation of the Beijing Platform for Action in the EU Member States«, der blev offentliggjort den 5. marts 2020,

| — | der henviser til konklusionerne fra Rådet for Den Europæiske Union og medlemsstaterne forsamlet i Rådet om sikring af respekt for retsstatsprincippet af 16. december 2014, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra Rådet for Den Europæiske Union og medlemsstaterne forsamlet i Rådet om sikring af respekt for retsstatsprincippet af 16. december 2014,

| — | der henviser til EU's ligestillingsstrategi 2020-2025, EU's LGBTIQ-ligestillingsstrategi 2020-2025, EU-strategien for børns rettigheder for 2021-2024 og EU-strategien for rettigheder for personer med handicap 2021-2030, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's ligestillingsstrategi 2020-2025, EU's LGBTIQ-ligestillingsstrategi 2020-2025, EU-strategien for børns rettigheder for 2021-2024 og EU-strategien for rettigheder for personer med handicap 2021-2030,

| — | der henviser til EU's handlingsplan for bekæmpelse af racisme 2020-2025 og EU's strategiske ramme for romaernes ligestilling, integration og deltagelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's handlingsplan for bekæmpelse af racisme 2020-2025 og EU's strategiske ramme for romaernes ligestilling, integration og deltagelse,

| — | der henviser til sin beslutning af 25. oktober 2016 med henstillinger til Kommissionen om oprettelse af en EU-mekanisme for demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. oktober 2016 med henstillinger til Kommissionen om oprettelse af en EU-mekanisme for demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 1. marts 2018 om Kommissionens beslutning om at tage artikel 7, stk. 1, i TEU i anvendelse i forbindelse med situationen i Polen (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 1. marts 2018 om Kommissionens beslutning om at tage artikel 7, stk. 1, i TEU i anvendelse i forbindelse med situationen i Polen (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 19. april 2018 om behovet for at oprette et instrument for europæiske værdier til støtte for civilsamfundsorganisationer, der fremmer de grundlæggende værdier inden for Den Europæiske Union på lokalt og nationalt plan (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 19. april 2018 om behovet for at oprette et instrument for europæiske værdier til støtte for civilsamfundsorganisationer, der fremmer de grundlæggende værdier inden for Den Europæiske Union på lokalt og nationalt plan (5),

| — | der henviser til sin beslutning af 19. april 2018 om beskyttelse af undersøgende journalister i Europa: sagen om den slovakiske journalist Ján Kuciak og Martina Kušnírová (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 19. april 2018 om beskyttelse af undersøgende journalister i Europa: sagen om den slovakiske journalist Ján Kuciak og Martina Kušnírová (6),

| — | der henviser til sin beslutning af 12. september 2018 om et forslag om at opfordre Rådet til i henhold til artikel 7, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Union, at fastslå, at der er en klar fare for, at Ungarn groft overtræder de værdier, som Unionen bygger på (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 12. september 2018 om et forslag om at opfordre Rådet til i henhold til artikel 7, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Union, at fastslå, at der er en klar fare for, at Ungarn groft overtræder de værdier, som Unionen bygger på (7),

| — | der henviser til sin beslutning af 13. november 2018 om retssikkerhed i Rumænien (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 13. november 2018 om retssikkerhed i Rumænien (8),

| — | der henviser til sin beslutning af 14. november 2018 om behovet for en omfattende EU-mekanisme til beskyttelse af demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. november 2018 om behovet for en omfattende EU-mekanisme til beskyttelse af demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder (9),

| — | der henviser til sin beslutning af 13. februar 2019 om konstatering af tilbagegang med hensyn til kvinders rettigheder og ligestilling i EU (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 13. februar 2019 om konstatering af tilbagegang med hensyn til kvinders rettigheder og ligestilling i EU (10),

| — | der henviser til sin beslutning af 28. marts 2019 om situationen vedrørende retsstatsprincippet og bekæmpelse af korruption i EU, navnlig i Malta og Slovakiet (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 28. marts 2019 om situationen vedrørende retsstatsprincippet og bekæmpelse af korruption i EU, navnlig i Malta og Slovakiet (11),

| — | der henviser til sin beslutning af 18. december 2019 om retsstatsprincippet i Malta efter de seneste afsløringer om mordet på Daphne Caruana Galizia (12), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 18. december 2019 om retsstatsprincippet i Malta efter de seneste afsløringer om mordet på Daphne Caruana Galizia (12),

| — | der henviser til sin beslutning af 18. december 2019 om offentlig forskelsbehandling af og hadefulde udtalelser om LGBTI-personer, herunder LGBTI-fri områder (13), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 18. december 2019 om offentlig forskelsbehandling af og hadefulde udtalelser om LGBTI-personer, herunder LGBTI-fri områder (13),

| — | der henviser til sin beslutning af 15. januar 2020 om menneskerettigheder og demokrati i verden og Den Europæiske Unions politik på området — årsberetning 2018 (14), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. januar 2020 om menneskerettigheder og demokrati i verden og Den Europæiske Unions politik på området — årsberetning 2018 (14),

| — | der henviser til sin beslutning af 16. januar 2020 om igangværende høringer inden for rammerne af artikel 7, stk. 1, i TEU vedrørende Polen og Ungarn (15), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 16. januar 2020 om igangværende høringer inden for rammerne af artikel 7, stk. 1, i TEU vedrørende Polen og Ungarn (15),

| — | der henviser til sin beslutning af 17. april 2020 om en EU-koordineret indsats til bekæmpelse af covid-19-pandemien og dens konsekvenser (16), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 17. april 2020 om en EU-koordineret indsats til bekæmpelse af covid-19-pandemien og dens konsekvenser (16),

| — | der henviser til sin beslutning af 19. juni 2020 om protesterne mod racisme efter George Floyds død (17), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 19. juni 2020 om protesterne mod racisme efter George Floyds død (17),

| — | der henviser til sin beslutning af 19. juni 2020 om genåbningen af undersøgelsen af Tjekkiets premierminister for misbrug af EU-midler og mulige interessekonflikter (18), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 19. juni 2020 om genåbningen af undersøgelsen af Tjekkiets premierminister for misbrug af EU-midler og mulige interessekonflikter (18),

| — | der henviser til sin beslutning af 17. september 2020 om forslag til Rådets afgørelse, hvorved det fastslås, at der er en klar fare for, at Republikken Polen groft overtræder retsstatsprincippet (19), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 17. september 2020 om forslag til Rådets afgørelse, hvorved det fastslås, at der er en klar fare for, at Republikken Polen groft overtræder retsstatsprincippet (19),

| — | der henviser til sin beslutning af 7. oktober 2020 om oprettelse af en EU-mekanisme for demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder (20), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 7. oktober 2020 om oprettelse af en EU-mekanisme for demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder (20),

| — | der henviser til sin beslutning af 8. oktober 2020 om retsstatsprincippet og de grundlæggende rettigheder i Bulgarien (21), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 8. oktober 2020 om retsstatsprincippet og de grundlæggende rettigheder i Bulgarien (21),

| — | der henviser til sin beslutning af 25. november 2020 om styrkelse af mediefrihed: beskyttelse af journalister i Europa, hadefuld tale, desinformation og platformenes rolle (22), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. november 2020 om styrkelse af mediefrihed: beskyttelse af journalister i Europa, hadefuld tale, desinformation og platformenes rolle (22),

| — | der henviser til sin beslutning af 26. november 2020 om situationen vedrørende grundlæggende rettigheder i Den Europæiske Union — årsberetning 2018-2019 (23), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 26. november 2020 om situationen vedrørende grundlæggende rettigheder i Den Europæiske Union — årsberetning 2018-2019 (23),

| — | der henviser til sin beslutning af 17. december 2020 om den flerårige finansielle ramme 2021-2027, den interinstitutionelle aftale, EU-genopretningsinstrumentet og forordningen om retsstatsprincippet (24), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 17. december 2020 om den flerårige finansielle ramme 2021-2027, den interinstitutionelle aftale, EU-genopretningsinstrumentet og forordningen om retsstatsprincippet (24),

| — | der henviser til sin beslutning af 11. marts 2021 om erklæring af EU som LGBTIQ-frihedszone (25), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 11. marts 2021 om erklæring af EU som LGBTIQ-frihedszone (25),

| — | der henviser til sin beslutning af 25. marts 2021 om anvendelsen af forordning (EU, Euratom) 2020/2092, mekanismen for konditionalitet vedrørende retsstatsprincippet (26), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. marts 2021 om anvendelsen af forordning (EU, Euratom) 2020/2092, mekanismen for konditionalitet vedrørende retsstatsprincippet (26),

| — | der henviser til sin beslutning af 29. april 2021 om mordet på Daphne Caruana Galizia og retsstatssituationen i Malta (27), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 29. april 2021 om mordet på Daphne Caruana Galizia og retsstatssituationen i Malta (27),

| — | der henviser til sin evaluering af europæisk merværdi, der ledsagede den lovgivningsmæssige initiativbetænkning om oprettelse af en EU-mekanisme for demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder fra oktober 2016, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin evaluering af europæisk merværdi, der ledsagede den lovgivningsmæssige initiativbetænkning om oprettelse af en EU-mekanisme for demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder fra oktober 2016,

| — | der henviser til sin foreløbige vurdering af den europæiske merværdi af en EU-mekanisme for demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder af 23. april 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin foreløbige vurdering af den europæiske merværdi af en EU-mekanisme for demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder af 23. april 2020,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 54, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 54,

| — | der henviser til udtalelser fra Budgetkontroludvalget, Retsudvalget, Udvalget om Konstitutionelle Anliggender og Udvalget for Andragender, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelser fra Budgetkontroludvalget, Retsudvalget, Udvalget om Konstitutionelle Anliggender og Udvalget for Andragender,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A9-0199/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A9-0199/2021),

| A. | der henviser til, at Unionen bygger på de fælles værdier, der er nedfældet i artikel 2 i TEU, nemlig respekt for den menneskelige værdighed, frihed, demokrati, ligestilling, retsstaten og respekt for menneskerettighederne, herunder rettigheder for personer, der tilhører mindretal — værdier, som er fælles for EU's medlemsstater, og som kandidatlande skal tilslutte sig for at kunne blive medlem af Unionen; der henviser til, at demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder er gensidigt forstærkende værdier, som, når de undergraves, kan udgøre en systemisk trussel mod Unionen; der henviser til, at respekten for retsstatsprincippet er bindende for Unionen som helhed og for dens medlemsstater på alle forvaltningsniveauer, herunder subnationale enheder; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Unionen bygger på de fælles værdier, der er nedfældet i artikel 2 i TEU, nemlig respekt for den menneskelige værdighed, frihed, demokrati, ligestilling, retsstaten og respekt for menneskerettighederne, herunder rettigheder for personer, der tilhører mindretal — værdier, som er fælles for EU's medlemsstater, og som kandidatlande skal tilslutte sig for at kunne blive medlem af Unionen; der henviser til, at demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder er gensidigt forstærkende værdier, som, når de undergraves, kan udgøre en systemisk trussel mod Unionen; der henviser til, at respekten for retsstatsprincippet er bindende for Unionen som helhed og for dens medlemsstater på alle forvaltningsniveauer, herunder subnationale enheder;

| B. | der betragter den årlige gennemgang af retsstatssituationen som en velkommen tilføjelse til de værktøjer, der er til rådighed for at værne om de værdier, der er nedfældet i artikel 2 i TEU, idet den anskuer situationen i alle EU's medlemsstater ud fra fire søjler med direkte indflydelse på respekten for retsstatsprincippet; der henviser til, at mekanismen er tænkt som en årlig cyklus, der skal gøre det muligt til at fremme retsstatsprincippet og forhindre, at problemer opstår eller forværres; |
| --- | --- |

B.

der betragter den årlige gennemgang af retsstatssituationen som en velkommen tilføjelse til de værktøjer, der er til rådighed for at værne om de værdier, der er nedfældet i artikel 2 i TEU, idet den anskuer situationen i alle EU's medlemsstater ud fra fire søjler med direkte indflydelse på respekten for retsstatsprincippet; der henviser til, at mekanismen er tænkt som en årlig cyklus, der skal gøre det muligt til at fremme retsstatsprincippet og forhindre, at problemer opstår eller forværres;

| C. | der påpeger, at Kommissionens første rapport om retsstatssituationen (2020-rapporten) har begrænset omfang, da den ikke dækker alle EU's værdier som fastsat i artikel 2 i TEU; |
| --- | --- |

C.

der påpeger, at Kommissionens første rapport om retsstatssituationen (2020-rapporten) har begrænset omfang, da den ikke dækker alle EU's værdier som fastsat i artikel 2 i TEU;

| D. | der henviser til, at chartret efter Lissabontraktatens ikrafttrædelse er fuldt integreret i traktaterne og derfor nu er juridisk bindende for EU's institutioner, agenturer og andre organer samt for medlemsstaterne i forbindelse med anvendelsen af EU-lovgivningen; der henviser til, at der skal skabes, fremmes og styrkes en ægte kultur for grundlæggende rettigheder, ikke bare i EU-institutionerne, men også i medlemsstaterne, navnlig når de anvender EU-lovgivningen på nationalt plan og i deres forbindelser med tredjelande; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at chartret efter Lissabontraktatens ikrafttrædelse er fuldt integreret i traktaterne og derfor nu er juridisk bindende for EU's institutioner, agenturer og andre organer samt for medlemsstaterne i forbindelse med anvendelsen af EU-lovgivningen; der henviser til, at der skal skabes, fremmes og styrkes en ægte kultur for grundlæggende rettigheder, ikke bare i EU-institutionerne, men også i medlemsstaterne, navnlig når de anvender EU-lovgivningen på nationalt plan og i deres forbindelser med tredjelande;

| E. | der henviser til, at selv om 2020-rapporten tager bekymrende forhold op og øger opmærksomheden om den, giver den ikke en fyldestgørende vurdering af effektiviteten af de ændringer, der er gennemført af det enkelte land, eller nogen konkrete landespecifikke henstillinger eller en undersøgelse af det enkelte lands overholdelse af retsstatsprincippet over tid, hvilket kan bringe dens tilsigtede forebyggende virkninger i fare; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at selv om 2020-rapporten tager bekymrende forhold op og øger opmærksomheden om den, giver den ikke en fyldestgørende vurdering af effektiviteten af de ændringer, der er gennemført af det enkelte land, eller nogen konkrete landespecifikke henstillinger eller en undersøgelse af det enkelte lands overholdelse af retsstatsprincippet over tid, hvilket kan bringe dens tilsigtede forebyggende virkninger i fare;

| F. | der henviser til, at uden en effektiv opfølgning gennem den årlige overvågning vil 2020-rapporten måske ikke føre til forebyggelse, opdagelse og effektiv imødegåelse af de systemiske udfordringer og tilbageskridt for retsstatsprincippet, som har kunnet observeres i flere EU-medlemsstater i de senere år; der henviser til, at opretholdelse af retsstatsprincippet er en væsentlig forudsætning for overholdelse af princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning og for beskyttelsen af Unionens finansielle interesser; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at uden en effektiv opfølgning gennem den årlige overvågning vil 2020-rapporten måske ikke føre til forebyggelse, opdagelse og effektiv imødegåelse af de systemiske udfordringer og tilbageskridt for retsstatsprincippet, som har kunnet observeres i flere EU-medlemsstater i de senere år; der henviser til, at opretholdelse af retsstatsprincippet er en væsentlig forudsætning for overholdelse af princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning og for beskyttelsen af Unionens finansielle interesser;

| G. | der henviser til, at en række beslutninger, som Parlamentet har vedtaget, har påpeget alvorlige problemer på retsstatsområdet i flere medlemsstater (28); |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at en række beslutninger, som Parlamentet har vedtaget, har påpeget alvorlige problemer på retsstatsområdet i flere medlemsstater (28);

| H. | der henviser til, at tilbageskridtene med hensyn til retsstatsprincippet og de grundlæggende rettigheder i visse lande i alvorlig grad påvirker den gensidige tillid til funktionsdygtigheden af området med frihed, sikkerhed og retfærdighed og truer Unionens mål som fastsat i artikel 3 i TEU, hvilket illustreres af de mange tilfælde, hvor den europæiske arrestordre har været under pres som følge af stærk tvivl om retsvæsenets uafhængighed; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at tilbageskridtene med hensyn til retsstatsprincippet og de grundlæggende rettigheder i visse lande i alvorlig grad påvirker den gensidige tillid til funktionsdygtigheden af området med frihed, sikkerhed og retfærdighed og truer Unionens mål som fastsat i artikel 3 i TEU, hvilket illustreres af de mange tilfælde, hvor den europæiske arrestordre har været under pres som følge af stærk tvivl om retsvæsenets uafhængighed;

| I. | der henviser til, at ombudsmandsinstitutionerne og ligestillingsorganerne i medlemsstaterne spiller en afgørende rolle, når det gælder om at sikre retsstatens vigtigste principper såsom gennemsigtighed, ansvarlighed og en retfærdig rettergang; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at ombudsmandsinstitutionerne og ligestillingsorganerne i medlemsstaterne spiller en afgørende rolle, når det gælder om at sikre retsstatens vigtigste principper såsom gennemsigtighed, ansvarlighed og en retfærdig rettergang;

| J. | der henviser til, at nødforanstaltninger truffet som reaktion på covid-19-pandemien har påvirket EU-borgernes udøvelse af deres grundlæggende rettigheder, f.eks. retten til fri bevægelighed, adgangen til klage og domstolsprøvelse, adgangen til offentlig information, privatlivets fred, forenings- og forsamlingsfriheden, og har haft en indvirkning på den demokratiske kontrol og balance; der henviser til, at det derfor er helt afgørende at sikre, at der findes effektiv kontrol og balance i forhold til regeringers tiltag til forsvar for EU-borgernes rettigheder; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at nødforanstaltninger truffet som reaktion på covid-19-pandemien har påvirket EU-borgernes udøvelse af deres grundlæggende rettigheder, f.eks. retten til fri bevægelighed, adgangen til klage og domstolsprøvelse, adgangen til offentlig information, privatlivets fred, forenings- og forsamlingsfriheden, og har haft en indvirkning på den demokratiske kontrol og balance; der henviser til, at det derfor er helt afgørende at sikre, at der findes effektiv kontrol og balance i forhold til regeringers tiltag til forsvar for EU-borgernes rettigheder;

| K. | der henviser til, at flere medlemsstater er røget nedad på internationale ranglister over pressefrihed, og volden mod journalister er steget; der henviser til, at truslerne mod mediefriheden omfatter chikane og angreb rettet mod journalister, tilsidesættelse af journalisters lovmæssige beskyttelse samt overtagelse af medier og økonomisk eller politisk motiverede indgreb i mediesektoren; der henviser til, at den bekymrende udvikling med sigte på at kvæle ytringsfriheden og pressefriheden er et dårligt eksempel i EU og for tiltrædelseslandene; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at flere medlemsstater er røget nedad på internationale ranglister over pressefrihed, og volden mod journalister er steget; der henviser til, at truslerne mod mediefriheden omfatter chikane og angreb rettet mod journalister, tilsidesættelse af journalisters lovmæssige beskyttelse samt overtagelse af medier og økonomisk eller politisk motiverede indgreb i mediesektoren; der henviser til, at den bekymrende udvikling med sigte på at kvæle ytringsfriheden og pressefriheden er et dårligt eksempel i EU og for tiltrædelseslandene;

| L. | der henviser til, at det er nødvendigt at styrke og strømline eksisterende mekanismer og udvikle en effektiv EU-mekanisme for demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder for at sikre, at der værnes om de principper og værdier, der er nedfældet i traktaterne, i hele Unionen; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at det er nødvendigt at styrke og strømline eksisterende mekanismer og udvikle en effektiv EU-mekanisme for demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder for at sikre, at der værnes om de principper og værdier, der er nedfældet i traktaterne, i hele Unionen;

| M. | der henviser til, at respekten for mindretals rettigheder udgør et af de politiske kriterier, som et kandidatland skal opfylde ved tiltrædelsen; der henviser til, at Unionen har en vigtig rolle at spille, når det gælder om at sikre respekten for nationale og sproglige mindretals rettigheder i kandidatlandene; der henviser til, at Parlamentet allerede har opfordret Kommissionen (29) til at vedtage en fælles ramme for EU-minimumsstandarder for beskyttelse af rettighederne for personer, der tilhører mindretal, som er stærkt forankret i en retlig ramme, der garanterer demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder overalt i Unionen; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at respekten for mindretals rettigheder udgør et af de politiske kriterier, som et kandidatland skal opfylde ved tiltrædelsen; der henviser til, at Unionen har en vigtig rolle at spille, når det gælder om at sikre respekten for nationale og sproglige mindretals rettigheder i kandidatlandene; der henviser til, at Parlamentet allerede har opfordret Kommissionen (29) til at vedtage en fælles ramme for EU-minimumsstandarder for beskyttelse af rettighederne for personer, der tilhører mindretal, som er stærkt forankret i en retlig ramme, der garanterer demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder overalt i Unionen;

I.   
  Rapporten om retsstatssituationen 2020: læren med henblik på 2021

| 1. | hilser Kommissionens første årsrapport om retsstatssituationen velkommen; anser det for helt afgørende, at der etableres en europæisk retsstatsovervågnings- og håndhævelsesstruktur i Unionen; minder på ny om vigtigheden af i god tid at afdække risici og forebygge overtrædelser af grundlæggende rettigheder og af retsstatsprincippet i stedet for at reagere efterfølgende, når sådanne overtrædelser gentages; tilskynder derfor til en videreudvikling af dette nye værktøj; |
| --- | --- |

1.

| 2. | konstaterer med tilfredshed, at retssystemernes funktion, rammerne for korruptionsbekæmpelse, mediepluralisme og visse institutionelle spørgsmål vedrørende kontrol og balance, herunder til en vis grad civilsamfundets råderum, alle indgår i Kommissionens årlige gennemgang af retsstatssituationen i medlemsstaterne; opfordrer endvidere til, at man i årsrapporterne medtager visse vigtige punkter på Venedigkommissionens liste over retsstatskriterier fra 2016, såsom retlige sikkerhedsforanstaltninger for at forhindre vilkårlighed og magtmisbrug fra offentlige myndigheders side, advokatstandens uafhængighed og upartiskhed samt lighed for loven og ikkeforskelsbehandling; tilskynder Kommissionen til også at fremhæve positive tendenser i medlemsstaterne, der kan tjene som eksempler til efterfølgelse for andre; |
| --- | --- |

2.

| 3. | bemærker med tilfredshed, at rapporten indeholder landespecifikke kapitler; roser Kommissionens bestræbelser på at gå i dialog med de nationale regeringer og parlamenter såvel som civilsamfundet og andre nationale aktører; tilskynder Kommissionen til at gøre en større indsats for at uddybe landeanalyserne med henblik på bedre at kunne vurdere retsstatsudfordringernes alvor; mener, at der bør sættes mere tid af til Kommissionens landebesøg, herunder in situ-besøg, så man opnår en bredere inddragelse af og dialog med de nationale myndigheder og civilsamfundet; mener, at Kommissionen i højere grad bør skabe opmærksomhed om disse besøg for at fremme en retsstatskultur på nationalt plan; |
| --- | --- |

3.

| 4. | glæder sig over, at alle medlemsstater undersøges ud fra de samme indikatorer og den samme metode; understreger dog, at fremstillingen af tilsidesættelser af forskellig karakter på samme måde risikerer at underkende betydningen af de mest alvorlige tilsidesættelser af retsstatsprincippet; opfordrer indtrængende Kommissionen til at differentiere sin rapportering ved at skelne mellem systemiske tilsidesættelser af retsstatsprincippet og enkeltstående, isolerede tilsidesættelser; understreger, at den årlige rapport om retsstatssituationen potentielt kan have gavnlige forebyggende virkninger; mener, at der er behov for en grundigere evaluering for at vurdere, om rapporten har haft en tilstrækkelig forebyggende virkning; mener, at dette under alle omstændigheder tydeligvis ikke er tilfældet for de medlemsstater, der er omfattet af proceduren i artikel 7, stk. 1, i TEU; mener, at 2020-rapporten kunne have givet mere dybdegående og gennemsigtige vurderinger med angivelse af, om der var alvorlige mangler, fare for en grov tilsidesættelse eller en reel tilsidesættelse af EU's værdier inden for de enkelte søjler, der analyseres i landekapitlerne; mener, at disse vurderinger er nødvendige for at kunne fremsætte konklusioner om retsstatssituationen og fastlægge opfølgende og afhjælpende foranstaltninger og værktøjer; opfordrer til en syntetisk tilgang i fremtidige rapporter for klart at kunne fastslå, hvor de største farer og problemer ligger i alle medlemsstaterne; opfordrer Kommissionen til at ajourføre sine metoder i overensstemmelse hermed og til at holde Parlamentet underrettet uden unødig forsinkelse; |
| --- | --- |

4.

| 5. | mener, at 2020-rapporten er alt for beskrivende og ikke indeholder tilstrækkelig analyse; opfordrer Kommissionen til at gøre fremtidige rapporter mere analytiske; anser det for nødvendigt, at fremtidige rapporter bør indeholde landespecifikke henstillinger om, hvordan de konstaterede bekymrende forhold skal imødegås, eller tilsidesættelser skal afhjælpes, herunder om nødvendigt frister for gennemførelse, og hvordan der skal følges op på benchmarks; opfordrer Kommissionen til at medtage oplysninger om opfølgningen på gennemførelsen af dens henstillinger og afhjælpende foranstaltninger i rapporten; |
| --- | --- |

5.

| 6. | er bekymret over de afsmittende virkninger, som undergravningen af mediefriheden har på andre områder, der analyseres i rapporten; mener, at smædekampagner mod akademikere, journalister, dommere, retlige aktører, civilsamfundsorganisationer og aktivister — og navnlig strategiske retssager mod offentligt engagement (SLAPP'er) — tjener til at begrænse deres uafhængighed og evne til at agere og dermed har afskrækkende virkninger; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opfordrer derfor til en mere integreret analyse af de indbyrdes forbindelser mellem de fire søjler i rapporten og af, hvordan kombinerede mangler kan udgøre systemiske tilsidesættelser af retsstatsprincippet eller fare for sådanne, samt til en tilkendegivelse af, hvorvidt disse påvirker eller risikerer at påvirke Unionens finansielle interesser; |
| --- | --- |

7.

| 8. | mener, at årsrapporterne bør pege på tværgående tendenser på EU-plan; mener, at 2020-rapporten mangler et EU-dækkende perspektiv; anmoder Kommissionen om at udpege tilfælde, hvor bestemte tiltag eller former for praksis, der undergraver retsstatsprincippet, mediefriheden, kontrol og balance eller bekæmpelsen af korruption i én medlemsstat, bliver til modeller for andre, eller hvor alvoren og rækkevidden af sådanne praksisser har potentiale til at påvirke Unionen som helhed; opfordrer Kommissionen til at vurdere, hvordan sådanne angreb kompromitterer kvaliteten af demokratiet i Unionen; opfordrer til, at analyserne i rapporterne prioriterer disse tendenser, herunder de nationale forfatningsdomstoles tiltagende anfægtelser af EU's retlige struktur, således at de kan ligge til grund for afhjælpende foranstaltninger på EU-plan; opfordrer Kommissionen til at komme med tydelige illustrationer af systematisk desinformation og udenlandske indblandingskampagner, som har til formål at underminere offentlighedens tillid til statslige institutioner og uafhængige medier og samtidig skubber medlemsstaterne i retning af autoritære forvaltningsstrukturer; |
| --- | --- |

8.

| 9. | beklager, at ikke alle retsstatsspørgsmål blev dækket på en tilstrækkeligt detaljeret måde i 2020-rapporten; anmoder Kommissionen om at styrke sin landespecifikke ekspertise og kapacitet for at kunne reagere hurtigere på negative udviklinger i medlemsstaterne; opfordrer Kommissionen til at afsætte tilstrækkelige ressourcer til overvågning og håndhævelse af retsstatsprincippet i EU; |
| --- | --- |

9.

| 10. | understreger, at medlemsstaternes love, overholdelse af retsstatsprincippet, den demokratiske kontrol og balance og demokratiske institutioner, herunder deres uafhængighed, skal fungere, ikke bare de jure, men også de facto; |
| --- | --- |

10.

Retssystemer

| 11. | bifalder overvågningen af uafhængigheden, kvaliteten og effektiviteten af medlemsstaternes retssystemer, herunder de nationale anklagemyndigheder og deres evne til at sørge for en effektiv retsbeskyttelse, for at sikre overholdelse af EU-retten; mener, at også spørgsmålet om, hvorvidt der er et befordrende miljø for adgangen til klage og domstolsprøvelse for alle, herunder på EU-plan, og den indsats og de ressourcer, der er tilegnet sikring af adgangen til klage og domstolsprøvelse, også bør overvåges; er bekymret over, at EU-borgerne ikke har adgang til en direkte klage- og søgsmålsmekanisme til at forsvare deres rettigheder som fastsat i chartret; mener, at rapporterne bør være mere end blot et statisk årligt øjebliksbillede og indeholde alle relevante oplysninger om retsstatssituationen i landekapitlerne, herunder om relevante fortilfælde og den politiske kontekst, i hvilken nye udviklinger finder sted, for at muliggøre en præcis, dynamisk og fuldstændig vurdering af retssystemernes de jure og de facto uafhængighed, herunder advokaters og advokatstandens uafhængighed, og bør dække en længere periode end bare de forudgående 12 måneder; fremhæver, at der bør garanteres passende retsstatsstandarder for EU-borgere og personer med bopæl i EU, når de udøver deres ret til fri bevægelighed inden for EU; understreger, at reel adgang til klage og domstolsprøvelse for alle borgere er en af retsstatens hjørnestene, som navnlig bør garanteres for sæsonarbejdere og grænsegængere, når de udfører erhvervsarbejde i en anden medlemsstat, på grund af deres sårbarhed; |
| --- | --- |

11.

| 12. | understreger, at effektive, uafhængige retssystemer er afgørende for opretholdelsen af retsstatsprincippet; minder om, at Unionens retslige opbygning omfatter de nationale retssystemer; understreger, at retssystemer og dommere for at sikre EU-borgernes grundlæggende rettigheder og friheder skal være uafhængige og dermed beskyttet mod enhver form for direkte eller indirekte pres, trussel eller indblanding fra nogen side, herunder fra politiske myndigheder; glæder sig over, at sammensætningen af retslige organer og udnævnelsesmetoder også er fastlagt som indikatorer for retsvæsenets uafhængighed ud over mekanismer, der styrer tjenestetidens længde samt begrundelser for afskedigelse eller afslag på ansættelse, karriereudvikling, disciplinære procedurer og sanktioner; understreger, at overvågningen af disse parametre skal være konstant og forankret i en omfattende vurdering af alle kontrol- og balanceforanstaltninger, og at man skal afholde sig fra kun at fokusere på et begrænset antal parametre, for at kontrollere retsvæsenets reelle uafhængighed i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

12.

| 13. | bemærker, at 2020-rapporten med rette adresserer den nødvendige digitalisering af retsprocedurerne og uddannelse af dommere; minder om, at der fortsat er betydelige forskelle mellem medlemsstaterne med hensyn til graden af deltagelse i uddannelse inden for de juridiske erhverv; beklager, at rapporten ikke indeholder nogen omtale af advokatuddannelse; |
| --- | --- |

13.

| 14. | er stærkt foruroliget over den markante forringelse af retsvæsenets uafhængighed i visse medlemsstater og over den tiltagende og åbenlyse undladelse af at overholde EU-lovgivningen, herunder Domstolens domme; bemærker, at domstolenes uafhængighed fortsat giver anledning til alvorlig bekymring i nogle medlemsstater, som det fremgår af nogle af landekapitlerne; opfordrer Kommissionen til tydeligt at vurdere og udpege sådanne mangler og undersøgelsesresultater, der anses for at udgøre en klar fare for en grov tilsidesættelse af retsstatsprincippet; er dybt bekymret over Kommissionens undladelse af at reagere hurtigt og med retlige midler på de alvorlige farer for retsstatsprincippet, der er udpeget i landekapitlerne, navnlig efter at disse faktisk er blevet til reelle tilsidesættelser af retsstatsprincippet; opfordrer Kommissionen til at fremlægge en meningsfuld, enkel og klar vurdering af de forskellige nationale retssystemer og fremhæve, hvor bedste praksis for sammenlignelige systemer kan anvendes, og hvordan lignende mangler kan adresseres; |
| --- | --- |

14.

| 15. | fremhæver, at Kommissionen i henhold til artikel 17, stk. 1, i TEU skal drage omsorg for gennemførelsen af traktaterne og den heraf afledte ret, også i tilfælde, hvor de farer for grove tilsidesættelser af værdierne i artikel 2 i TEU, som er udpeget i landekapitlerne, rent faktisk er blevet til virkelighed efter 2020-rapportens offentliggørelse; |
| --- | --- |

15.

| 16. | fordømmer det politiske pres, der anvendes i Ungarn og Polen for at forhindre nationale domstole i at indlede præjudicielle procedurer ved Domstolen i henhold til artikel 267 i TEUF, og som har til formål at forhindre nationale dommere i at stille spørgsmål til Domstolen vedrørende EU's krav til domstolenes uafhængighed; mener, at denne praksis er i strid med traktaterne og Domstolens fastlagte fortolkning af de relevante bestemmelser; er rystet over den tiltagende og bevidste undladelse af at efterleve Domstolens afgørelser; mener, at denne retsstridige udvikling udgør en systemisk trussel mod EU-rettens enhed og sammenhæng og mod selve Unionens funktionsmåde; anmoder Kommissionen om i sine kommende rapporter at medtage detaljerede oplysninger om medlemsstaternes efterlevelse af Domstolens afgørelser; mener derfor, at man ved vurderingen i de kommende årsrapporter bør betragte undladelse af at respektere Domstolens afgørelser som grove tilsidesættelser; opfordrer indtrængende Kommissionen til at sørge for en øjeblikkelig og passende reaktion på afvisninger af at efterleve og respektere Domstolens afgørelser, som f.eks. sagsanlæg i henhold til artikel 260 i TEUF; opfordrer Kommissionen til nøje at overvåge de nationale forfatningsdomstoles afgørelser med hensyn til EU-rettens forrang for nationale forfatningsbestemmelser og til at indlede traktatbrudsprocedurer mod medlemsstater, som konsekvent tilsidesætter dette princip; beklager endvidere den polske premierministers anmodning til forfatningsdomstolen om at træffe afgørelse om, at nationale forfatningsbestemmelser har forrang for EU-retten; |
| --- | --- |

16.

| 17. | bemærker, at de langsomme civil-, straffe- og forvaltningsretlige procedurer udgør en stor fare, navnlig for respekten for retsstatsprincippet; opfordrer Kommissionen til i sine fremtidige rapporter at medtage en evaluering af forholdene i fængslerne, efterslæbet i retssystemerne og retssagernes gennemsnitlige varighed i de enkelte medlemsstater; |
| --- | --- |

17.

Rammer for korruptionsbekæmpelse

| 18. | konstaterer med tilfredshed, at der i hver landerapport er afsat et særligt kapitel om bekæmpelse af korruption, eftersom systemisk korruption både undergraver retsstatens funktion og EU-borgernes tillid til de afgørelser, som myndigheder, embedsmænd og domstole træffer; understreger, at korruption ved at omdirigere offentlige midler fra de almennyttige formål, de er beregnet til, forringer niveauet og kvaliteten af de offentlige tjenester og derved undergraver de grundlæggende rettigheder; påpeger, at selv om eksistensen af nationale love, politikker og strategier til bekæmpelse af korruption kan betragtes som fremskridt, er gennemførelsen af dem og den heraf følgende virkningsfuldhed i praksis afgørende for retsstatsprincippet og skal også vurderes; understreger, at rammerne for korruptionsbekæmpelse bør omfatte områder som etiske regler, oplysningsforanstaltninger, regler om formueangivelse, uforenelighed og interessekonflikter, offentlige udbud, interne kontrolmekanismer, regler om lobbyvirksomhed og svingdørssituationer; opfordrer medlemsstaterne og institutionerne til at udvikle effektive redskaber til at forhindre, opdage risiko for, sætte en stopper for og sanktionere tilfælde af korruption og svig samt mekanismer til at inddrive udbyttet af disse sager, navnlig ved regelmæssigt at overvåge anvendelsen af både EU-midler og nationale offentlige midler; bemærker, at en vurdering af korruptionsbekæmpelsesrammernes robusthed med hensyn til at tackle korruptionsrelaterede risici på området for offentlige udbud stadig er stort set fraværende i 2020-rapporten; |
| --- | --- |

18.

| 19. | anmoder Kommissionen om i højere grad at fokusere på misbrug af EU-midler, navnlig i lyset af forordningen om konditionalitet vedrørende retsstatsprincippet, og til at foretage en kritisk vurdering af, hvorvidt efterforsknings- og anklagemyndighederne i de enkelte medlemsstater er velfungerende for så vidt angår efterforskning og retsforfølgning af svig, herunder skattesvig, korruption eller andre overtrædelser af EU-lovgivningen i forbindelse med gennemførelsen af EU-budgettet eller beskyttelsen af Unionens finansielle interesser; giver udtryk for sin bekymring over den potentielt stigende risiko for, at Unionens budget misbruges som et middel til at svække retsstatsprincippet i visse medlemsstater; |
| --- | --- |

19.

| 20. | er dybt bekymret over den voksende trussel, som korruptionsrelateret kriminalitet udgør; opfordrer Kommissionen til at ajourføre og om nødvendigt styrke EU-lovgivningen om bekæmpelse af korruption og gøre brug af undersøgelsesresultaterne i rapporten for at kunne reagere bedre på de konstaterede mangler samt til at vedtage et passende sæt af politikker til bekæmpelse af korruption i medlemsstaternes retssystemer; understreger farerne ved den stigende korruption for sammenhængskraften af Unionens retsorden, effektiviteten af dens fælles politikker, beskyttelsen af de grundlæggende rettigheder, dens troværdighed på internationalt plan og funktionen af dens indre marked, hvori respekten for retsstatsprincippet spiller en vigtig rolle; opfordrer Kommissionen til at fastlægge bedste praksis, identificere områder, der er særligt følsomme over for korruption, og udarbejde landespecifikke henstillinger med henblik på forbedringer samt til at anvende denne viden til at ajourføre og forbedre Unionens rammer for bekæmpelse af korruption; |
| --- | --- |

20.

| 21. | minder om whistlebloweres vigtige rolle i bekæmpelsen af organiseret kriminalitet, korruption og hvidvask af penge; |
| --- | --- |

21.

| 22. | advarer om, at manglen på ensartede, ajourførte og konsoliderede statistikker i alle medlemsstater sammen med udfordringerne i forbindelse med indsamling af oplysninger om modtagerne af støtte under EU's programmer hindrer vurderingen og sammenligningen af data om efterforskning og retsforfølgning af korruptionsforbrydelser; opfordrer derfor Kommissionen til at støtte og fremme en harmonisering af definitionerne af sådanne lovovertrædelser i hele Unionen og sikre en bedre anvendelse af de eksisterende datasæt og metoder til at udvikle nye datasæt med henblik på at opnå sammenlignelige data i hele EU om behandlingen af korruptionssager; fremhæver betydningen af at støtte og styrke samarbejdet mellem EU-institutionerne, medlemsstaterne, Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) og Den Europæiske Anklagemyndighed (EPPO) om bekæmpelse af korruption; er af den opfattelse, at bekæmpelse af korruption ikke blot kræver et stærkt mandat, men også et meget større budget, flere ressourcer og enhver form for støtte, som ovennævnte institutioner og organer har brug for; |
| --- | --- |

22.

Ytringsfrihed: mediefrihed og -pluralisme, kunstnerisk og akademisk frihed

| 23. | glæder sig over, at rapporten indeholder et særligt kapitel om overvågning af mediefrihed og -pluralisme; glæder sig navnlig over, at der er fokus på journalisters sikkerhed; opfordrer indtrængende Kommissionen til at foretage en vurdering af effektiviteten af de nationale rammer for beskyttelse af mediefrihed og -pluralisme; understreger, at det er vigtigt at vurdere og overvåge mediernes situation i medlemsstaterne, navnlig ved at kigge nærmere på foranstaltninger, som en regering træffer for at bringe kritiske medier til tavshed og/eller for at undergrave mediefrihed og -pluralisme, for at forhindre risikoen for yderligere koncentration af information på nogle få hænder, hvilket kan hindre udbredelsen af fri og uafhængig information; |
| --- | --- |

23.

| 24. | beklager den manglende vurdering af den offentlige og private mediesektor på nationalt plan og dens grad af uafhængighed de jure og de facto af nationale myndigheder, politiske partier eller anden indblanding, herunder den manglende vurdering af potentielle interessekonflikter og af mediekoncentration og gennemsigtighed i medieejerskabet; fremhæver nødvendigheden af at sikre den økonomiske uafhængighed og betingelserne for bæredygtig drift af private medieaktører for at undgå den politiske erobring af medierne; fremhæver public service-mediernes uundværlige rolle og understreger, at det er afgørende at sikre og bevare deres uafhængighed og frihed fra politisk indblanding; beklager den manglende vurdering af graden af de nationale medietilsynsorganers uafhængighed de jure og de facto; mener, at korrekt gennemførelse af artikel 30 i direktivet om audiovisuelle medietjenester fra 2018 (30) bør overvåges nøje, og at der, når det er påkrævet, bør indledes traktatbrudsprocedurer hurtigt efter denne proces; opfordrer i den forbindelse Kommissionen til at undersøge forsøgene på at intimidere og bagvaske journalister, navnlig fra offentlige radio- og tv-selskabers side, herunder de direkte angreb på udenlandske journalister som samfundsfjender for deres undersøgende reportager; |
| --- | --- |

24.

| 25. | er stærkt foruroliget over den tiltagende forringelse af mediefriheden og -pluralismen i nogle medlemsstater efter offentliggørelsen af 2020-rapporten; er dybt bekymret over de fysiske, psykologiske og økonomiske trusler mod, overgreb på, forbrydelser mod og politiske mord på journalister og mediefolk i Unionen som reaktion på deres aktiviteter, og minder om, at denne form for angreb ofte fører til selvcensur; opfordrer Kommissionen til i fremtidige rapporters landekapitler at medtage en oversigt over angrebene på journalister i hele Unionen, med særligt fokus på politiske attentater mod journalister, herunder efterfølgende strafferetlige efterforskningers og retssagers reelle uafhængighed af politisk indblanding, og de svar, som medlemsstaterne giver i denne forbindelse; |
| --- | --- |

25.

| 26. | konstaterer med bekymring, at anfægtelse af mediefriheden er tæt forbundet med undergravningen af den kunstneriske og den akademiske frihed; opfordrer derfor til, at denne søjle udvides til at omfatte alle aspekter af ytringsfriheden, herunder bekæmpelse af hadefuld tale, og at søjlens titel ændres tilsvarende; |
| --- | --- |

26.

| 27. | giver udtryk for bekymring over regeringers og magtfulde enkeltpersoners brug af juridiske foranstaltninger for at lukke munden på kritikere, såsom brugen af strategiske retssager mod offentligt engagement (SLAPP'er) eller love, der begrænser retten til ytringsfrihed på en måde, som er uforenelig med individers grundlæggende rettigheder; opfordrer medlemsstaterne til at lovgive for at beskytte journalister mod denne praksis; opfordrer Kommissionen til at foreslå EU-lovgivning til bekæmpelse af SLAPP'er for at beskytte journalister mod besværlige sagsanlæg; |
| --- | --- |

27.

| 28. | bemærker, at forringelsen af mediefriheden i stigende grad fører til, at mindretal står for skud og udpeges som syndebukke, ofte ført an af regeringen, f.eks. når det gælder LGBTI-personer, migranter og flygtninge, hvilket fører til en stigning i hadefuld tale rettet mod disse grupper og mediecensur; opfordrer Kommissionen til i kommende rapporter at vurdere, hvilken indvirkning hadforbrydelser og hadefuld tale har på forskelsbehandling; |
| --- | --- |

28.

Andre institutionelle spørgsmål vedrørende den demokratiske kontrol og balance, herunder beskyttelse af et befordrende råderum for civilsamfundet

| 29. | påskønner rapportens søjle for den demokratiske kontrol og balance og dens undersøgelse af de ekstraordinære foranstaltninger, der er truffet for at bekæmpe covid-19-pandemien; minder om, at regeringsledede nødforanstaltninger, der respekterer retsstatsprincippet, grundlæggende rettigheder og demokratisk ansvarlighed, er nødvendige for at bekæmpe pandemien, og at de bør være hjørnestenen i alle bestræbelser på at kontrollere spredningen af covid-19; mener, at nødbeføjelser kræver yderligere kontrol for at sikre, at de ikke anvendes som påskud for at ændre magtbalancen mere permanent; er stærkt foruroliget over, at covid-19-nødforanstaltninger bruges som påskud for hastevedtagelse af diskriminerende lovgivning; opfordrer Kommissionen til at fortsætte sin overvågning af ekstraordinære foranstaltninger for at sikre, at love udarbejdes og vedtages på en gennemsigtig måde, således at de er nødvendige, forholdsmæssige, socialt retfærdige og midlertidige, og at adgangen til domstolsprøvelse ikke påvirkes uforholdsmæssigt af nedlukningen af domstole; understreger i denne forbindelse den rolle, som parlamentarisk kontrol og høring af civilsamfundet spiller; opfordrer Kommissionen til at fortsætte overvågningen af den gradvise og rettidige ophævelse af foranstaltningerne; tilskynder Kommissionen til at sikre, at medlemsstaterne respekterer, beskytter og opretholder EU-borgernes rettigheder under og efter covid-19-pandemien; |
| --- | --- |

29.

| 30. | minder om den betydning, som uafhængige nationale menneskerettighedsinstitutioner og ombudsmandsorganer i fuld overensstemmelse med Parisprincipperne såvel som ligestillingsorganer har for beskyttelsen af EU-borgernes rettigheder og for at kunne forsvare retsstaten på nationalt, regionalt og lokalt niveau; er dybt bekymret over nylige forsøg i Polen på at undergrave den nationale ombudsmands uafhængighed af den udøvende magt; bifalder henvisningen til ombudsmandsinstitutionernes rolle i 2020-rapporten; opfordrer Kommissionen til i den næste årlige cyklus at fokusere mere på de nationale ombudsmænds og ligestillingsorganers aktiviteter ved at gå mere i dybden med deres måde at fungere på, deres grad af uafhængighed og deres reelle bidrag til at sikre, at der findes tilstrækkelige beskyttelsesforanstaltninger; fremhæver navnlig visse medlemsstaters ligestillingsorganers svindende uafhængighed siden offentliggørelsen af 2020-rapporten, som udgør en umiddelbar trussel mod borgernes grundlæggende rettigheder; gentager sin bekymring over det uafhængige civilsamfunds svindende råderum i nogle medlemsstater, navnlig for kvinderettighedsorganisationer, mindretal og menneskerettighedsforkæmpere, herunder kriminaliseringen af aktiviteter, urimelige administrative byrder, begrænsninger i adgangen til finansiering, svindende økonomisk støtte til fortalervirksomhed samt begrænsninger i forsamlings- og organisationsfriheden; |
| --- | --- |

30.

| 31. | understreger vigtigheden af et sundt civilt råderum for at fremme og overvåge EU's værdier og drage regeringer til ansvar for deres overholdelse heraf og for at modvirke undergravningen af retsstatsprincippet og skabe en retsstatskultur; anmoder Kommissionen om at foretage en mere dybdegående vurdering af civilsamfundets råderum i rapporten for 2021; mener, at det vil være hensigtsmæssigt at gennemgå definitionen af klare benchmarks for en befordrende ramme for civilsamfundet for at styrke dette analyseområde på lang sigt, herunder blandt andre områder befordrende retlige rammer for udøvelsen af borgerrettigheder, rammer for civilsamfundsorganisationers økonomiske rentabilitet og bæredygtighed, inklusive spørgsmålet om statsligt organiserede NGO'er (GONGO'er), adgang til og deltagelse i beslutningsprocessen, retten til adgang til information, et sikkert rum, bl.a. med hensyn til forekomst af og reaktioner på verbale og fysiske angreb, smædekampagner og retslige, administrative og skattemæssige angreb, bl.a. via SLAPP'er, de afskrækkende virkninger heraf og deres langsigtede konsekvenser for aktivt medborgerskab i et andet land; gentager, at EU-institutionerne bør opretholde en åben, gennemsigtig og løbende dialog med repræsentative sammenslutninger og med civilsamfundet; opfordrer Kommissionen til i sine kommende rapporter at vurdere, om det er garanteret, at EU-borgerne kan udøve deres politiske rettigheder i alle medlemsstaterne; |
| --- | --- |

31.

| 32. | beklager, at Ungarns undladelse af at efterleve en dom afsagt af EU-Domstolen vedrørende de ulovlige begrænsninger, der er indført for civilsamfundsorganisationers modtagelse af finansiering fra personer med hjemsted uden for Ungarn, hvilket i sig selv udgør en grov overtrædelse af retsstatsprincippet, har tjent til at gøre processen med at indskrænke civilsamfundets råderum i landet varig; opfordrer indtrængende Kommissionen til snarest muligt at indbringe Ungarn for EU-Domstolen og anmode om økonomiske sanktioner med afskrækkende virkning i henhold til artikel 260 TEUF; konstaterer med bekymring, at et stigende antal medlemsstater indfører lovgivning, der lægger alvorlige begrænsninger på civilsamfundsorganisationers forenings- og ytringsfrihed og dermed bidrager til at indskrænke civilsamfundets råderum; |
| --- | --- |

32.

| 33. | beklager, at rapporten ikke klart behandler den bevidste proces, som er organiseret af nationale myndigheder i nogle EU-medlemsstater for at forringe de demokratiske principper og retsstatsprincippet, og den deraf følgende gradvise indførelse af (halv)autokratiske regimer baseret på den gradvise tilintetgørelse af al kontrol og balance; opfordrer Kommissionen til at anerkende og tage højde for de mange årlige rapporter og indekser fra respekterede og velansete organisationer, der vurderer medlemsstaternes overholdelse af de demokratiske rettigheder, retsstatsprincippet og menneskerettighederne over tid; |
| --- | --- |

33.

Rapportens rækkevidde — de manglende områder

| 34. | beklager, at 2020-rapporten ikke i fuldt omfang dækker de værdier i artikel 2 i TEU, der drejer sig om demokrati og grundlæggende rettigheder, og som er de første, der bliver berørt, når lande begynder at slække på retsstatsprincipperne; |
| --- | --- |

34.

| 35. | opfordrer Kommissionen til at medtage landekapitler om alle kandidatlande og potentielle kandidatlande til EU-medlemskab, herunder en dybdegående analyse af deres retssystemer, rammer for korruptionsbekæmpelse og situation med hensyn til mediefrihed og -pluralisme og institutionel kontrol og balance; |
| --- | --- |

35.

| 36. | gentager, at retsstatsprincippet, demokrati og grundlæggende rettigheder hænger uløseligt sammen, og at det er nødvendigt at øge bevidstheden om de værdier, der er fastsat i artikel 2 TEU og i chartret; opfordrer Kommissionen til at overveje at medtage håndhævelsen af alle de rettigheder, der er garanteret i chartret, i fremtidige rapporter; understreger, at enhver foranstaltning, der træffes af en medlemsstat inden for rammerne af EU-lovgivningen, skal respektere rettighederne og principperne i chartret; insisterer derfor på at fastholde sammenhængen mellem opretholdelse af retsstatsprincippet og lighed for loven, retten til adgang til effektive retsmidler ved en uafhængig og upartisk domstol, retten til en retfærdig rettergang og retten til at blive rådgivet, forsvaret og repræsenteret samt pligten til at yde uafhængig juridisk bistand til dem, der mangler midlerne dertil, og retten til god forvaltning som fastsat i chartrets artikel 41; |
| --- | --- |

36.

| 37. | fordømmer på det kraftigste, at EU-retten og folkeretten ikke overholdes fuldt ud i visse medlemsstater, f.eks. inden for bekæmpelse af forskelsbehandling og på asylområdet, som eksemplificeret ved Ungarns undladelse af at efterleve flere domme afsagt af EU-Domstolen og Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol vedrørende adgang til asylproceduren, herunder om automatisk og ulovlig frihedsberøvelse og manglende adgang til mad, hvilket krænker migranters og asylansøgeres ret til at ansøge om international beskyttelse; |
| --- | --- |

37.

| 38. | understreger sin bekymring over den omstændighed, at mennesker i sårbare situationer, herunder personer med handicap, børn, religiøse mindretal — navnlig i en tid med stigende antisemitisme og islamofobi i Europa — romaer og andre personer, der tilhører etniske og sproglige mindretal, migranter, asylansøgere, flygtninge, LGBTI+-personer og ældre samt kvinder stadig oplever, at deres rettigheder ikke respekteres fuldt ud i hele Unionen i strid med artikel 2 i TEU; fremhæver den åbenlyse forbindelse mellem de stadig dårligere retsstatsstandarder og krænkelser af grundlæggende rettigheder og mindretals rettigheder i de pågældende medlemsstater; opfordrer Kommissionen til at vurdere de vedvarende krænkelser af de demokratiske rettigheder og de grundlæggende rettigheder i hele Unionen, herunder angreb på personer i sårbare situationer; |
| --- | --- |

38.

| 39. | hilser Kommissionens meddelelse om dens strategi for at styrke anvendelsen af chartret velkommen; mener, at et fokus på et enkelt på forhånd fastlagt emne hvert år ikke vil give mulighed for at kaste lys over andre grove overtrædelser af chartret i løbet af et givet år; mener, at en sådan årlig gennemgang bør give input til en omfattende overvågningsmekanisme, og at dens metodologi, cyklus og anvendelsesområde derfor bør være i overensstemmelse med årsrapporterne; giver udtryk for beklagelse og bekymring over Kommissionens modvilje mod at indlede traktatbrudsprocedurer vedrørende overtrædelserne af chartret; |
| --- | --- |

39.

| 40. | opfordrer medlemsstaterne til at udarbejde årlige rapporter om demokrati, retsstat og grundlæggende rettigheder, herunder ligestilling og rettigheder for personer, der tilhører mindretal; |
| --- | --- |

40.

| 41. | påpeger, at Unionens årlige rapporteringsmekanisme for at undgå overlapninger bør konsolidere og erstatte eksisterende instrumenter, især årsrapporten om retsstatsprincippet, Kommissionens retsstatsramme, Kommissionens årlige rapportering om anvendelsen af chartret, Rådets dialog om retsstatsprincippet og mekanismen for samarbejde og kontrol, samtidig med at man sikrer øget komplementaritet og sammenhæng med andre tilgængelige værktøjer, herunder procedurer i henhold til artikel 7 TEU, traktatbrudsprocedurer og budgetmæssig konditionalitet; mener, at de tre institutioner bør bruge resultaterne fra den årlige overvågningscyklus i deres vurdering med henblik på anvendelse af artikel 7 TEU og budgetmæssig konditionalitet; understreger, at hver af de tre institutioners roller og beføjelser skal respekteres; forpligter sig til at lade sit årlige arbejde med retsstatsprincippet og de grundlæggende rettigheder indgå i en bredere årlig overvågningscyklus vedrørende artikel 2 i TEU, og til at indlede arbejdet med dette, så snart Kommissionen har offentliggjort sin rapport om retsstatssituationen; |
| --- | --- |

41.

| 42. | opfordrer til en evaluering med henblik på at fastslå, om anvendelsesområdet for chartrets bestemmelse om ikkeforskelsbehandling er bredt nok til at sikre, at håndhævelsen af retsstatsprincippet i medlemsstaterne og Unionen er i overensstemmelse med artikel 14 i den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, og hvilke yderligere foranstaltninger EU-institutionerne kan træffe for at sikre, at den anvendes korrekt; minder om, at selv om chartret kun anvendes af retslige myndigheder i forbindelse med gennemførelsen af EU-retten, er det vigtigt, at der altid tages hensyn til de rettigheder, der er nedfældet i chartret, i forbindelse med procedurer for at skabe en fælles retsstatskultur; opfordrer derfor Kommissionen til også at overveje uddannelsesmoduler med fokus på chartret for dommere og andre jurister; |
| --- | --- |

42.

Rapportens kilder og metode

| 43. | opfordrer Kommissionen til at styrke sin regelmæssige, inkluderende og strukturerede dialog med regeringer og nationale parlamenter, NGO'er, nationale menneskerettighedsinstitutioner, ombudsmands- og ligestillingsorganer, faglige sammenslutninger og andre interessenter; opfordrer endvidere Kommissionen til at tillade både offentlig og fortrolig rapportering for at beskytte og støtte menneskerettighedsforkæmpere og eksperter i retsstatsprincippet, som risikerer SLAPP'er, retsforfølgning eller chikane fra nationale myndigheders eller disses repræsentanters side; glæder sig over, at 24 medlemsstater af hensyn til gennemsigtigheden har offentliggjort deres bidrag til 2020-rapporten, men beklager, at tre medlemsstater har afvist at gøre det; opfordrer til fuld gennemsigtighed i processen og til, at alle medlemsstaters bidrag offentliggøres; mener, at civilsamfundsorganisationer bør inddrages tæt i alle faser af gennemgangscyklussen; |
| --- | --- |

43.

| 44. | beklager, at Kommissionen ikke hørte interessenter, herunder Parlamentet, om udviklingen af metoden bag og processen med udarbejdelse af 2020-rapporten, og at Kommissionen heller ikke forsøgte at indhente feedback om, hvorvidt de var brugbare; |
| --- | --- |

44.

| 45. | minder om, at Kommissionen skal tage hensyn til relevante oplysninger fra relevante kilder og anerkendte institutioner; minder om, at relevante internationale organers konklusioner, herunder i FN's, OSCE's og Europarådets regi, er af afgørende betydning for at vurdere situationen i medlemsstaterne; mener, at EFRIS er en kilde til information herom; opfordrer Kommissionen til at anmode EU's Agentur for Grundlæggende Rettigheder om at yde metodologisk rådgivning og gennemføre målrettede komparative undersøgelser for at lukke hullerne og tilføje detaljer på vigtige områder i rapporten om retsstatssituationen; understreger, at det er nødvendigt at inddrage et panel af uafhængige eksperter i samarbejde med EU's Agentur for Grundlæggende Rettigheder og Venedigkommissionen i rapporten om retsstatssituationen til at hjælpe med at indkredse de vigtigste positive og negative udviklinger i hver enkelt medlemsstat; |
| --- | --- |

45.

| 46. | understreger, at civilsamfundet er centrale partnere med hensyn til at opdage overtrædelser af retsstatsprincippet og fremme demokrati og grundlæggende rettigheder; er af den faste overbevisning, at Kommissionen bør indlede en formel og løbende dialog med repræsentanter for civilsamfundet om disse spørgsmål og sikre, at de inddrages på en meningsfuld måde i udarbejdelsen af den årlige rapport om retsstatssituationen; understreger i den forbindelse, baseret på NGO'ers erfaringer fra 2020-cyklussen, at tematisk strukturerede høringer som led i retsstatsdebatten ville øge processens effektivitet og mængden af værdifuld feedback fra civilsamfundet; understreger, at spørgeskemaet i forbindelse med høringen bør give interessenterne mulighed for at indberette aspekter, der ligger uden for det anvendelsesområde, som Kommissionen har forudset, hvilket kan tjene til en yderligere vurdering af, hvorvidt forfatningssystemerne foreskriver effektive mekanismer til at begrænse udøvelsen af magtbeføjelser; |
| --- | --- |

46.

| 47. | mener, at tidsrammerne for høring af civilsamfundet ofte kan anses for at være for korte og bør være tilstrækkeligt tilpassede og fleksible til at muliggøre fuldstændigt og vidtspændende input; påpeger, at dette har gjort det vanskeligere for interessenterne, især civilsamfundsorganisationer, at udarbejde og tilrettelægge deres bidrag og de indenlandske oplysningsaktiviteter, de planlægger at gennemføre i forbindelse med udgivelsen af rapporten; bemærker, at organisering af høringer inden den årlige udgivelse af offentlige statistikker forringer bidragene; opfordrer Kommissionen til at tillade flersprogede bidrag; foreslår at rammerne for interessenternes bidrag gøres mere forudsigelige og mindre rigide; bemærker, at høringen bl.a. kan forbedres ved at sikre en opfølgning med civilsamfundets aktører på det input, de har givet; |
| --- | --- |

47.

| 48. | mener, at samarbejde inden for den årlige overvågningscyklus med Europarådet og dets Parlamentariske Forsamling, herunder gennem et mere struktureret partnerskab, er af særlig relevans for fremme af demokrati, retsstatsprincippet og de grundlæggende rettigheder i EU; opfordrer Kommissionen til i landekapitlerne at medtage oplysninger om manglende efterlevelse af domme afsagt af Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol som vurderet af Ministerkomitéen; minder om, at Unionens tiltrædelse af den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder er en retlig forpligtelse fastsat i artikel 6, stk. 2, i TEU; gentager, at det er nødvendigt at nå frem til en hurtig afslutning af tiltrædelsesprocessen for at sikre konsekvente rammer for beskyttelse af menneskerettigheder overalt i Europa og for at styrke beskyttelsen af grundlæggende rettigheder og frihedsrettigheder i Unionen yderligere; |
| --- | --- |

48.

II.   
  Institutionelle aspekter af EU-mekanismen for demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder

| 49. | fastholder sine opfordringer til Kommissionen og Rådet og insisterer på, at de reagerer positivt på den opfordring, som Parlamentet kom med i sin beslutning af 7. oktober 2020 om indførelse af en fælles EU-mekanisme for demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder, der skal dække hele feltet af værdier i artikel 2 i TEU; gentager, at en sådan mekanisme er nødvendig for at befæste fremme af og respekt for EU's værdier; minder om, at denne årlige cyklus bør være omfattende, objektiv, upartisk og evidensbaseret og anvendes på samme måde og på retfærdig vis over for alle medlemsstater; |
| --- | --- |

49.

Landespecifikke henstillinger

| 50. | gentager sin opfordring til Kommissionen om at sørge for en reel vurdering af situationen i medlemsstaterne for så vidt angår hver af de i artikel 2 i TEU nævnte værdier og til at vedtage klare landespecifikke henstillinger om, hvordan de konstaterede problemer skal håndteres og de pågældende overtrædelser afhjælpes, herunder, hvor det er relevant, tidsfrister for gennemførelsen og benchmarks, der skal følges op på, med tidsplaner, mål og konkrete foranstaltninger, de skal træffe, for at hjælpe medlemsstaterne med at korrigere de svagheder, der udpeges i rapporten; opfordrer til, at der følges op på disse initiativer i efterfølgende årsrapporter eller hasterapporter; |
| --- | --- |

50.

| 51. | henstiller, at Kommissionen tilpasser sine henstillinger til værktøjer, der kan anvendes til at afhjælpe de konstaterede svagheder; opfordrer Kommissionen til at forbedre sin opfølgning på gennemførelsen af de landespecifikke kapitler i de pågældende medlemsstater og til om nødvendigt at tage andre retsstatsværktøjer i brug for at opnå resultater, når henstillingerne ikke gennemføres; mener, at Kommissionen i større udstrækning kan gøre brug af traktatbrudssøgsmål ved Domstolen; understreger, at det er vigtigt at udpege klare positive og negative tendenser i de enkelte medlemsstater og nødvendigt at have særligt fokus på sammenligninger med rapporten fra året før; |
| --- | --- |

51.

Den interinstitutionelle aftale

| 52. | finder, at den eksisterende institutionelle aftale, som ligger til grund for årsrapporten, ikke lever op til Parlamentets forventninger; forventer, at de tre institutioner nedsætter en fast interinstitutionel arbejdsgruppe som foreslået i Parlamentets beslutning af 7. oktober 2020; |
| --- | --- |

52.

| 53. | opfordrer Kommissionen og Rådet til straks at indlede forhandlinger med Parlamentet om en interinstitutionel aftale i henhold til artikel 295 TEUF med henblik på at komplettere de eksisterende værktøjer med oprettelsen af en retsstatsmekanisme ved hjælp af en retsakt, som binder de tre institutioner til en mere gennemsigtig proces i overensstemmelse med lovgivningen med mere klart definerede ansvarsområder, og som inddrager et panel af uafhængige eksperter til at rådgive arbejdsgruppen og de tre institutioner, i tæt samarbejde med EU's Agentur for Grundlæggende Rettigheder, for at beskyttelse og fremme af alle EU's værdier kan blive en permanent og synlig del af Unionens dagsorden; mener, at det forslag, der er anført i bilaget til Parlamentets beslutning af 7. oktober 2020 om oprettelse af en EU-mekanisme for demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder, udgør et passende grundlag for sådanne forhandlinger; mener, at et pilotprojekt, som inddrager uafhængige eksperter til at vurdere efterlevelsen af EU's værdier, kunne bidrage til at opbygge den fornødne viden og ekspertise i den mellemliggende tid; |
| --- | --- |

53.

Komplementaritet med andre retsstatsinstrumenter

| 54. | gentager, at mekanismen for demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder skal komplementere og styrke — men under ingen omstændigheder erstatte — igangværende og fremtidige procedurer i henhold til artikel 7 i TEU; finder det stærkt beklageligt, at Rådet har været ude af stand til at gøre meningsfulde fremskridt med at håndhæve Unionens værdier i de igangværende procedurer i henhold til artikel 7 i TEU; bemærker, at Rådets tøven med at anvende artikel 7 i realiteten gør det muligt at fortsætte med at tilsidesætte de værdier, der er fastsat i artikel 2 i TEU, herunder den åbenlyse undladelse af at efterleve Domstolens domme og chikaneringen af dem, der forsøger at værne om retsstatsprincippet i nogle EU-medlemsstater; beklager, at Rådet ikke har organiseret høringer under påskud af, at det ikke var muligt på grund af covid-19, til trods for, at der ikke findes nogen som helst retlige krav om, at høringer skal finde sted ved fysisk tilstedeværelse i stedet for via videokonferencer; anmoder om, at en eventuel juridisk udtalelse fra Rådets Juridiske Tjeneste, som måtte påstå det modsatte, offentliggøres; opfordrer indtrængende Rådet til at gå videre med procedurerne i henhold til artikel 7, stk. 1, i TEU, og til at sikre, at høringerne genoptages hurtigst muligt og også kommer ind på nye udviklinger; gentager sin opfordring til Rådet om, at det som opfølgning på høringerne retter konkrete henstillinger til de pågældende medlemsstater, som foreskrevet i artikel 7, stk. 1, i TEU, og angiver frister for gennemførelsen af disse henstillinger; opfordrer til, at man inden for rammerne af konferencen om Europas fremtid overvejer en revision af artikel 7 i TEU, herunder afstemningskravene, for at gøre proceduren mere effektiv og med særligt henblik på at komme udenom kravet om enstemmighed for indførelse af sanktioner; insisterer på, at Parlamentets rolle og beføjelser respekteres, navnlig retten til at blive behørigt informeret om procedurerne under retsstatsinstrumenterne, herunder høringerne i henhold til artikel 7 i TEU; |
| --- | --- |

54.

| 55. | mener, at, selv om årsrapporten er et vigtigt overvågningsredskab, er klare henstillinger vedrørende de konstaterede udfordringer og den påkrævede opfølgning uomgængeligt nødvendige; gentager, at årsrapporten i tilfælde af manglende afhjælpning af mangler og gennemførelse af henstillinger bør tjene som grundlag for at afgøre, hvorvidt et eller flere relevante instrumenter skal tages i anvendelse, f.eks. proceduren i artikel 7 i TEU, konditionalitetsmekanismen, hvorvidt retsstatsrammen skal tages i anvendelse, eller om der skal indledes traktatbrudsprocedurer, herunder fremskyndede procedurer, anmodninger til Domstolen om foreløbige foranstaltninger og foranstaltninger vedrørende manglende efterlevelse af Domstolens domme vedrørende beskyttelsen af EU's værdier; understreger, at rapporten under alle omstændigheder bør ledsages af handlingsrettede henstillinger, inklusive frister for gennemførelse; minder om, at der samtidig kan indledes traktatbrudssøgsmål, for så vidt angår spørgsmål, der i henhold til artikel 7, stk. 1, i TEU er udpeget som begrundede forslag, som allerede fastslået af Domstolen; opfordrer indtrængende Kommissionen til at gøre håndfast brug af traktatbrudsprocedurer, når det er relevant, for at forhindre tilbageskridt med hensyn til retsstatsprincippet i de nationale retssystemer; mener, at konferencen om Europas fremtid bør befæste det veletablerede retsprincip om EU-rettens forrang yderligere i traktatbestemmelserne; anmoder om, at det på konferencen om Europas fremtid overvejes at styrke Domstolens rolle med hensyn til at beskytte de værdier, Unionen er bygget på; |
| --- | --- |

55.

| 56. | glæder sig over, at den fælles erklæring om konferencen om Europas fremtid udpeger »europæiske rettigheder og værdier, herunder retsstatsprincippet« som et af de emner, der skal drøftes inden for rammerne af konferencen; opfordrer til, at konferencen om Europas fremtid indbefatter overvejelser om effektiviteten af EU's eksisterende værktøjer til overvågning, forebyggelse og tackling af overtrædelser af principperne i artikel 2 i TEU, samt at der fremsættes konkrete forslag til håndgribelige tiltag med henblik på at styrke Unionens værktøjskasse; |
| --- | --- |

56.

| 57. | understreger, at anvendeligheden af, formålet med og anvendelsesområdet for forordningen om konditionalitet vedrørende retsstatsprincippet er klart defineret i lovteksten i forordning (EU, Euratom) 2020/2092; understreger i denne forbindelse, at forordningen om konditionalitet vedrørende retsstatsprincippet er trådt i kraft, har fundet direkte anvendelse siden den 1. januar 2021 og er bindende i alle enkeltheder for alle forpligtelsesbevillinger og betalingsbevillinger i alle medlemsstater, navnlig for så vidt angår udbetalingen af midler under Next Generation EU, og at EU-institutionernes anvendelse af forordningen ikke kræver vedtagelse af retningslinjer eller retslig fortolkning; mener, at Det Europæiske Råds konklusioner af 10. og 11. december 2020 om forordningen om konditionalitet vedrørende retsstatsprincippet er i modstrid med artikel 15 og 16 i TEU og artikel 288 i TEUF, idet de indfører unødig retsusikkerhed med hensyn til de ekstra retningslinjer fra Kommissionen og suspenderet vedtagelse af forordningen i tilfælde af anvendelse af artikel 263 i TEUF, hvilket aktuelt er tilfældet, efter at Ungarn og Polen for nylig har anlagt annullationssøgsmål; gentager sin opfordring til Kommissionen om at træffe øjeblikkelige foranstaltninger i henhold til forordningen om konditionalitet vedrørende retsstatsprincippet med henblik på straks at anvende dens eksisterende undersøgelsesværktøjer fuldt ud for at imødegå mangler i forbindelse med overholdelse af retsstatsprincipperne i medlemsstater, som på en tilstrækkeligt direkte måde kan påvirke eller i alvorlig grad risikerer at påvirke den forsvarlige økonomiske forvaltning af EU-budgettet; opfordrer Kommissionen til at anvende forordningen om fælles bestemmelser (31) og finansforordningen (32) mere strengt for at imødegå diskriminerende anvendelse af europæiske midler, som den gjorde, da den tilbageholdt midler til kommunalforvaltninger eller lokale regeringer, der havde erklæret sig »fri for LGBTI-ideologi«; |
| --- | --- |

57.

| 58. | opfordrer Kommissionen til at anvende undersøgelsesresultaterne fra årsrapporten i sin vurdering, som udgør grundlaget for mekanismen til beskyttelse af budgettet mod tilsidesættelser af retsstatsprincippet, samt til enhver anden relevant vurdering med henblik på eksisterende og fremtidige budgetværktøjer; gentager sin opfordring til Kommissionen om i sine årsrapporter om retsstatssituationen at medtage et særligt afsnit med en analyse af tilfælde, hvor tilsidesættelser af retsstatsprincippet i en bestemt medlemsstat på en tilstrækkeligt direkte måde kan påvirke eller i alvorlig grad risikerer at påvirke den forsvarlige økonomiske forvaltning af EU-budgettet, som så kan tjene som grundlag for at tage konditionalitetsmekanismen i anvendelse; opfordrer indtrængende Kommissionen til at styrke synergierne mellem sine årlige retsstatsrapporter og forordningen om konditionalitet og bruge dem som særskilte, men komplementære værktøjer; |
| --- | --- |

58.

| 59. | anerkender, at Kommissionen skal benytte årsrapporten om retsstatssituationen som en vigtig kilde til information, når den skaber grundlaget for anvendelse af forordningen om konditionalitet, som bl.a. bør omfatte oplysninger fra rapporter fra Revisionsretten, OLAF og EPPO, revisionsrapporter fra Kommissionen og nationale revisionsmyndigheder, domme fra Domstolen og nationale domstole, analyser fra EU's Agentur for Grundlæggende Rettigheder og oplysninger fra forskellige systemer såsom systemet for tidlig opdagelse og udelukkelse med henblik på bedre beskyttelse af Unionens finansielle interesser (EDES) og Arachne; opfordrer Kommissionen til i den anvendte metode at præcisere forbindelsen mellem rapporten om retsstatssituationen og konditionalitetsmekanismen vedrørende retsstatsprincippet; minder om, at det er af afgørende betydning, at slutmodtagernes og støttemodtagernes legitime interesser beskyttes på behørig vis, når der vedtages foranstaltninger i tilfælde af tilsidesættelser af retsstatsprincipperne; |
| --- | --- |

59.

| 60. | opfordrer Kommissionen til at fremme en kultur af respekt for de værdier, der er nedfældet i artikel 2 i TEU, bl.a. gennem en styrket indsats for at fremme undervisning i EU-medborgerskab, herunder i retsstatsprincippet; opfordrer Kommissionen til at igangsætte et særligt program, der støtter innovative initiativer med sigte på at fremme undervisning i EU-medborgerskab; opfordrer indtrængende Rådet og Kommissionen til at stille tilstrækkelig information og finansiering til rådighed for EU-dækkende, nationale, regionale og lokale civilsamfundsorganisationer og uafhængig journalistik, navnlig ved at gøre strategisk brug af finansieringsmulighederne under forordningen om oprettelse af programmet for borgere, ligestilling, rettigheder og værdier, for at hjælpe dem med at øge kendskabet til og fremme EU's værdier og brugbare værktøjer, bl.a. i årsrapporten, til at modvirke trusler mod retsstatsprincippet, som er udpeget i årsrapporten, i særdeleshed hvor der er konstateret overtrædelser og mangler; opfordrer medlemsstaterne til at lære af bedste praksis og til at gøre noget ved de udpegede uoverensstemmelser og indføre foranstaltninger til forbedring af situationen for så vidt angår alle de fire hovedsøjler, der er fastlagt i rapporten om retsstatssituationen; fremhæver, at det er nødvendigt at øge bevidstheden blandt EU-borgere og personer med bopæl i EU om de midler og procedurer, der er til rådighed på nationalt plan og på EU-plan til at sikre overholdelse af retsstatsprincippet og til at indberette tilsidesættelser; |
| --- | --- |

60.

III.   
  Opfølgning på og konsekvenser af rapporten

| 61. | opfordrer Kommissionen til i sine successive rapporter at vurdere, hvordan de problemer, der er påvist i analyserne i de foregående rapporter, har udviklet sig, er blevet løst, risikerer at blive forværret eller er blevet yderligere forværret, til at udpege positive og negative tendenser og tværgående problemstillinger, navnlig eventuelle systemiske eller tilbagevendende mønstre med hensyn til tilsidesættelser af retsstatsprincippet, og til at fremsætte tydelige henstillinger til afhjælpning af eventuelle udpegede farer eller tilbageskridt; |
| --- | --- |

61.

| 62. | understreger vigtigheden af at formidle årsrapportens resultater på nationalt niveau; tilskynder Kommissionen til at fremme drøftelser af rapporten i de nationale parlamenter og til at gå i dialog med civilsamfundsorganisationerne i forbindelse med opfølgningen på rapporten; |
| --- | --- |

62.

| 63. | opfordrer Kommissionen til i sine årlige rapporter om retsstatssituationen at gøre det klart, at ikke alle retsstatsmæssige mangler og overtrædelser er af samme karakter og/eller alvorsgrad, og at medlemsstater, der over en længere tidsperiode bevidst, groft, permanent og systematisk krænker de værdier, der er anført i artikel 2 i TEU, kan være ude af stand til at opfylde alle de kriterier, der kendetegner et demokrati, og blive til autoritære regimer; understreger, at Kommissionens hovedprioritet bør være at håndhæve EU-retten, når der sker tilsidesættelser af artikel 2 i TEU, og at dens årsrapporter om retsstatssituationen hovedsageligt bør bidrage til dette; opfordrer derfor Kommissionen til grundigt at vurdere lande, der er omfattet af igangværende procedurer i henhold til artikel 7 i TEU, for at eksemplificere, hvordan retsstatsprincippet er blevet strukturelt undergravet for at fremme konsolideringen af forvaltningsstrukturer af autoritær karakter; |
| --- | --- |

63.

| 64. | understreger, at denne rapport bør fungere som grundlag for prioritering af EU's opfølgende foranstaltninger for så vidt angår de medlemsstater, hvor der er konstateret mangler og svagheder, og at bidragene fra rapporten bør være en central del af den overordnede mekanisme til beskyttelse af demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

64.

| 65. | forpligter sig til at påbegynde arbejdet med årsrapporten for 2021 snarest muligt efter dens offentliggørelse; |
| --- | --- |

65.

o

o o

| 66. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

66.

---

(1)  EUT L 433 I af 22.12.2020, s. 1.

(2)  EUT L 156 af 5.5.2021, s. 1.

(3)  EUT C 215 af 19.6.2018, s. 162.

(4)  EUT C 129 af 5.4.2019, s. 13.

(5)  EUT C 390 af 18.11.2019, s. 117.

(6)  EUT C 390 af 18.11.2019, s. 111.

(7)  EUT C 433 af 23.12.2019, s. 66.

(8)  EUT C 363 af 28.10.2020, s. 8.

(9)  EUT C 363 af 28.10.2020, s. 45.

(10)  EUT C 449 af 23.12.2020, s. 102.

(11)  EUT C 108 af 26.3.2021, s. 107.

(12)  Vedtagne tekster, P9_TA(2019)0103.

(13)  Vedtagne tekster, P9_TA(2019)0101.

(14)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0007.

(15)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0014.

(16)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0054.

(17)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0173.

(18)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0164.

(19)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0225.

(20)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0251.

(21)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0264.

(22)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0320.

(23)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0328.

(24)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0360.

(25)  Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0089.

(26)  Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0103.

(27)  Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0148.

(28)  Se f.eks. Parlamentets beslutninger af 1. marts 2018, 19. april 2018, 13. november 2018, 28. marts 2019, 18. december 2019, 19. juni 2020, 8. oktober 2020 og 29. april 2021, som der henvises til ovenfor.

(29)  Beslutning af 13. november 2018 om minimumsstandarder for mindretal i EU (EUT C 363 af 28.10.2020, s. 13).

(30)  EUT L 303 af 28.11.2018, s. 69.

(31)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 320.

(32)  EUT L 193 af 30.7.2018, s. 1.

---

| 18.2.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 81/43 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 81/43

---

P9_TA(2021)0314

Situationen for så vidt angår seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder i EU inden for rammerne af kvinders sundhed

Europa-Parlamentets beslutning af 24. juni 2021 om situationen for så vidt angår seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder i EU inden for rammerne af kvinders sundhed (2020/2215(INI))

(2022/C 81/04)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 2 i traktaten om Den Europæiske Union, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 2 i traktaten om Den Europæiske Union,

| — | der henviser til artikel 5, 6 og 168 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 5, 6 og 168 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til den internationale konference om befolkning og udvikling (ICPD) i Kairo i 1994 og handlingsprogrammet herfra samt resultaterne af konferencerne om revision heraf, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale konference om befolkning og udvikling (ICPD) i Kairo i 1994 og handlingsprogrammet herfra samt resultaterne af konferencerne om revision heraf,

| — | der henviser til Nairobierklæringen af 1. november 2019 om 25-året for den internationale konference om befolkning og udvikling (ICPD25) med titlen »Accelerating the Promise« og til de nationale og partneres tilsagn og samarbejdstiltag, der blev bebudet på Nairobitopmødet, |
| --- | --- |

—

der henviser til Nairobierklæringen af 1. november 2019 om 25-året for den internationale konference om befolkning og udvikling (ICPD25) med titlen »Accelerating the Promise« og til de nationale og partneres tilsagn og samarbejdstiltag, der blev bebudet på Nairobitopmødet,

| — | der henviser til Beijinghandlingsprogrammet og resultaterne af konferencerne om revision heraf, |
| --- | --- |

—

der henviser til Beijinghandlingsprogrammet og resultaterne af konferencerne om revision heraf,

| — | der henviser til 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling, der blev vedtaget den 25. september 2015 og trådte i kraft den 1. januar 2016, og navnlig til verdensmålene 3, 5 og 16 og de tilhørende indikatorer, |
| --- | --- |

—

der henviser til 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling, der blev vedtaget den 25. september 2015 og trådte i kraft den 1. januar 2016, og navnlig til verdensmålene 3, 5 og 16 og de tilhørende indikatorer,

| — | der henviser til Contraception Atlas fra 2017, 2018, 2019 og 2020, som indeholder en oversigt over adgangen til prævention i det geografiske Europa og fremhæver ulighederne på kontinentet samt den omstændighed, at det uopfyldte behov for prævention i nogle dele af Europa stort set er gået ubemærket hen, |
| --- | --- |

—

der henviser til Contraception Atlas fra 2017, 2018, 2019 og 2020, som indeholder en oversigt over adgangen til prævention i det geografiske Europa og fremhæver ulighederne på kontinentet samt den omstændighed, at det uopfyldte behov for prævention i nogle dele af Europa stort set er gået ubemærket hen,

| — | der henviser til konventionen om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder (CEDAW) af 18. december 1979 og dens generelle henstilling nr. 21 (1994), nr. 24 (1999), nr. 28 (2010), nr. 33 (2015) og nr. 35 (2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til konventionen om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder (CEDAW) af 18. december 1979 og dens generelle henstilling nr. 21 (1994), nr. 24 (1999), nr. 28 (2010), nr. 33 (2015) og nr. 35 (2017),

| — | der henviser til Europarådets konvention til forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet (Istanbulkonventionen), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europarådets konvention til forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet (Istanbulkonventionen),

| — | der henviser til artikel 6 i FN's konvention af 3. maj 2008 om rettigheder for personer med handicap (CRPD), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 6 i FN's konvention af 3. maj 2008 om rettigheder for personer med handicap (CRPD),

| — | der henviser til den fælles meddelelse fra Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik af 25. november 2020 med titlen »EU's kønshandlingsplan III: en ambitiøs dagsorden for ligestilling mellem kønnene og styrkelse af kvinders indflydelse og status i EU's optræden udadtil« (JOIN(2020)0017), |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles meddelelse fra Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik af 25. november 2020 med titlen »EU's kønshandlingsplan III: en ambitiøs dagsorden for ligestilling mellem kønnene og styrkelse af kvinders indflydelse og status i EU's optræden udadtil« (JOIN(2020)0017),

| — | der henviser til sin beslutning af 26. november 2020 om de facto-forbuddet mod retten til abort i Polen (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 26. november 2020 om de facto-forbuddet mod retten til abort i Polen (1),

| — | der henviser til CEDAW-komitéens afgørelse af 28. februar 2020 i sagen S.F.M. mod Spanien, |
| --- | --- |

—

der henviser til CEDAW-komitéens afgørelse af 28. februar 2020 i sagen S.F.M. mod Spanien,

| — | der henviser til rapport af 25. september 2017 fra Europarådets Komité om Ligestilling og Ikkeforskelsbehandling om fremme af interseksuelle personers menneskerettigheder og bekæmpelse af diskrimination mod disse personer, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapport af 25. september 2017 fra Europarådets Komité om Ligestilling og Ikkeforskelsbehandling om fremme af interseksuelle personers menneskerettigheder og bekæmpelse af diskrimination mod disse personer,

| — | der henviser til rapport af 2. april 2015 fra Europarådets Komité om Ligestilling og Ikkeforskelsbehandling om forskelsbehandling af transkønnede personer i Europa, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapport af 2. april 2015 fra Europarådets Komité om Ligestilling og Ikkeforskelsbehandling om forskelsbehandling af transkønnede personer i Europa,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 5. marts 2020 med titlen »Et EU med ligestilling: strategi for ligestilling mellem mænd og kvinder 2020-2025« (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 5. marts 2020 med titlen »Et EU med ligestilling: strategi for ligestilling mellem mænd og kvinder 2020-2025« (COM(2020)0152),

| — | der henviser til sin beslutning af 14. februar 2019 om interkønnedes rettigheder (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. februar 2019 om interkønnedes rettigheder (2),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/522 af 24. marts 2021 om oprettelse af et EU-handlingsprogram for sundhed (»EU4Health-programmet«) for perioden 2021-2027 og om ophævelse af forordning (EU) nr. 282/2014 (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/522 af 24. marts 2021 om oprettelse af et EU-handlingsprogram for sundhed (»EU4Health-programmet«) for perioden 2021-2027 og om ophævelse af forordning (EU) nr. 282/2014 (3),

| — | der henviser til rapport af 22. november 2019 fra Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder med titlen »Beijing + 25: the fifth review of the implementation of the Beijing Platform for Action in the EU Member States«, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapport af 22. november 2019 fra Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder med titlen »Beijing + 25: the fifth review of the implementation of the Beijing Platform for Action in the EU Member States«,

| — | der henviser til handlingsplan for seksuel og reproduktiv sundhed fra Verdenssundhedsorganisationen WHO's regionale kontor for Europa: »Towards achieving the 2030 Agenda for Sustainable Development in Europe — leaving no one behind«, som har tre snævert forbundne mål: for det første at give alle mennesker mulighed for at træffe kvalificerede beslutninger om deres seksuelle og reproduktive sundhed og sikre, at deres menneskerettigheder respekteres, beskyttes og opfyldes, for det andet at sikre, at alle mennesker kan nyde den højest opnåelige standard for seksuel og reproduktiv sundhed og velvære" og for det tredje at sikre universel adgang til seksuel og reproduktiv sundhed og fjerne uligheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til handlingsplan for seksuel og reproduktiv sundhed fra Verdenssundhedsorganisationen WHO's regionale kontor for Europa: »Towards achieving the 2030 Agenda for Sustainable Development in Europe — leaving no one behind«, som har tre snævert forbundne mål: for det første at give alle mennesker mulighed for at træffe kvalificerede beslutninger om deres seksuelle og reproduktive sundhed og sikre, at deres menneskerettigheder respekteres, beskyttes og opfyldes, for det andet at sikre, at alle mennesker kan nyde den højest opnåelige standard for seksuel og reproduktiv sundhed og velvære" og for det tredje at sikre universel adgang til seksuel og reproduktiv sundhed og fjerne uligheder,

| — | der henviser til rapport fra European Network of the International Planned Parenthood Federation (IPPF EN) og Federal Centre for Health Education (BZgA) med titlen »Sexuality Education in Europe and Central Asia: State of the Art and Recent Developments«, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapport fra European Network of the International Planned Parenthood Federation (IPPF EN) og Federal Centre for Health Education (BZgA) med titlen »Sexuality Education in Europe and Central Asia: State of the Art and Recent Developments«,

| — | der henviser til »IPPF EN Partner Survey: Abortion Legislation and its Implementation in Europe and Central Asia«, |
| --- | --- |

—

der henviser til »IPPF EN Partner Survey: Abortion Legislation and its Implementation in Europe and Central Asia«,

| — | der henviser til det studie med titlen »The gendered impact of the COVID-19 crisis and post-crisis«, som blev offentliggjort den 30. september 2020 af dets Generaldirektorat for Interne Politikker (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til det studie med titlen »The gendered impact of the COVID-19 crisis and post-crisis«, som blev offentliggjort den 30. september 2020 af dets Generaldirektorat for Interne Politikker (4),

| — | der henviser til policy brief af 9. april 2020 fra UN Women med titlen »The Impact of COVID-19 on Women«, |
| --- | --- |

—

der henviser til policy brief af 9. april 2020 fra UN Women med titlen »The Impact of COVID-19 on Women«,

| — | der henviser til FN-rapport af 23. april 2020 med titlen »COVID-19 and Human Rights: We are all in this together«, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN-rapport af 23. april 2020 med titlen »COVID-19 and Human Rights: We are all in this together«,

| — | der henviser til FN's Befolkningsfonds (UNFPA's) rapport af 27. april 2020 med titlen »Impact of the COVID-19 Pandemic on Family Planning and Ending Gender-based Violence, Female Genital Mutilation and Child Marriage«, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Befolkningsfonds (UNFPA's) rapport af 27. april 2020 med titlen »Impact of the COVID-19 Pandemic on Family Planning and Ending Gender-based Violence, Female Genital Mutilation and Child Marriage«,

| — | der henviser til UNFPA's erklæring af 28. april 2020 med titlen »Millions more cases of violence, child marriage, female genital mutilation, unintended pregnancy expected due to the COVID-19 pandemic«, |
| --- | --- |

—

der henviser til UNFPA's erklæring af 28. april 2020 med titlen »Millions more cases of violence, child marriage, female genital mutilation, unintended pregnancy expected due to the COVID-19 pandemic«,

| — | der henviser til Den Europæiske Kvindelobbys policy brief med titlen »Women must not pay the price for COVID-19!«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Kvindelobbys policy brief med titlen »Women must not pay the price for COVID-19!«,

| — | der henviser til professor Sabine Oertelt-Prigiones studie med titlen »The impact of sex and gender in the COVID-19 pandemic«, som blev offentliggjort den 27. maj 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til professor Sabine Oertelt-Prigiones studie med titlen »The impact of sex and gender in the COVID-19 pandemic«, som blev offentliggjort den 27. maj 2020,

| — | der henviser til WHO's vejledning med titlen »Safe abortion: technical and policy guidance for health systems«, |
| --- | --- |

—

der henviser til WHO's vejledning med titlen »Safe abortion: technical and policy guidance for health systems«,

| — | der henviser til WHO's »Global strategy to accelerate the elimination of cervical cancer as a public health problem«, |
| --- | --- |

—

der henviser til WHO's »Global strategy to accelerate the elimination of cervical cancer as a public health problem«,

| — | der henviser til sin beslutning af 13. november 2020 om covid-19-foranstaltningernes indvirkning på demokrati, grundlæggende rettigheder og retsstatsprincippet (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 13. november 2020 om covid-19-foranstaltningernes indvirkning på demokrati, grundlæggende rettigheder og retsstatsprincippet (5),

| — | der henviser til den fælles rapport af 22. april 2020 fra European Parliamentary Forum for Sexual and Reproductive Rights (EPF) og IPPF EN med titlen »Sexual and Reproductive Health and Rights during the COVID-19 pandemic«, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles rapport af 22. april 2020 fra European Parliamentary Forum for Sexual and Reproductive Rights (EPF) og IPPF EN med titlen »Sexual and Reproductive Health and Rights during the COVID-19 pandemic«,

| — | der henviser til artikel 12 i den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 12 i den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder,

| — | der henviser til generel bemærkning nr. 22 af 2. maj 2016 fra FN's Komité for Økonomiske, Sociale og Kulturelle Rettigheder om retten til seksuel og reproduktiv sundhed, |
| --- | --- |

—

der henviser til generel bemærkning nr. 22 af 2. maj 2016 fra FN's Komité for Økonomiske, Sociale og Kulturelle Rettigheder om retten til seksuel og reproduktiv sundhed,

| — | der henviser til artikel 2, 7, 17 og 26 i den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 2, 7, 17 og 26 i den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder,

| — | der henviser til generel bemærkning nr. 36 af 30. oktober 2018 fra FN's Menneskerettighedskomité om artikel 6 i den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder vedrørende retten til livet, |
| --- | --- |

—

der henviser til generel bemærkning nr. 36 af 30. oktober 2018 fra FN's Menneskerettighedskomité om artikel 6 i den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder vedrørende retten til livet,

| — | der henviser til interimsrapport af 3. august 2011 fra FN's særlige rapportør om ethvert menneskes ret til at nyde den højst opnåelige fysiske og psykiske sundhed, |
| --- | --- |

—

der henviser til interimsrapport af 3. august 2011 fra FN's særlige rapportør om ethvert menneskes ret til at nyde den højst opnåelige fysiske og psykiske sundhed,

| — | der henviser til rapport af 4. april 2016 fra FN's særlige rapportør om ethvert menneskes ret til at nyde den højst opnåelige fysiske og psykiske sundhed, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapport af 4. april 2016 fra FN's særlige rapportør om ethvert menneskes ret til at nyde den højst opnåelige fysiske og psykiske sundhed,

| — | der henviser til rapporterne fra FN's særlige rapportør om vold mod kvinder, dens årsager og konsekvenser, herunder rapporten af 11. juli 2019 om en menneskerettighedsbaseret tilgang til mishandling og vold mod kvinder i reproduktive sundhedsydelser med fokus på fødsler og obstetrisk vold, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporterne fra FN's særlige rapportør om vold mod kvinder, dens årsager og konsekvenser, herunder rapporten af 11. juli 2019 om en menneskerettighedsbaseret tilgang til mishandling og vold mod kvinder i reproduktive sundhedsydelser med fokus på fødsler og obstetrisk vold,

| — | der henviser til WHO's erklæring fra 2015 om forebyggelse og udryddelse af manglende respekt og mishandling i forbindelse med fødsler, |
| --- | --- |

—

der henviser til WHO's erklæring fra 2015 om forebyggelse og udryddelse af manglende respekt og mishandling i forbindelse med fødsler,

| — | der henviser til rapporten af 16. september 2019 om obstetrisk og gynækologisk vold fra Europarådets Komité om Ligestilling og Ikkeforskelsbehandling; |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten af 16. september 2019 om obstetrisk og gynækologisk vold fra Europarådets Komité om Ligestilling og Ikkeforskelsbehandling;

| — | der henviser til Rådets direktiv 2004/113/EF af 13. december 2004 om gennemførelse af princippet om ligebehandling af mænd og kvinder i forbindelse med adgang til og levering af varer og tjenesteydelser (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets direktiv 2004/113/EF af 13. december 2004 om gennemførelse af princippet om ligebehandling af mænd og kvinder i forbindelse med adgang til og levering af varer og tjenesteydelser (6),

| — | der henviser til rapport af 8. april 2016 fra FN's arbejdsgruppe om spørgsmålet om forskelsbehandling af kvinder i lovgivning og i praksis, som blev forelagt på Menneskerettighedsrådets 32. samling i juni 2016, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapport af 8. april 2016 fra FN's arbejdsgruppe om spørgsmålet om forskelsbehandling af kvinder i lovgivning og i praksis, som blev forelagt på Menneskerettighedsrådets 32. samling i juni 2016,

| — | der henviser til afsnit II i rapporten af 14. maj 2018 fra FN's arbejdsgruppe om spørgsmålet om forskelsbehandling af kvinder i lovgivning og i praksis, |
| --- | --- |

—

der henviser til afsnit II i rapporten af 14. maj 2018 fra FN's arbejdsgruppe om spørgsmålet om forskelsbehandling af kvinder i lovgivning og i praksis,

| — | der henviser til afsnit III i rapporten af 8. april 2016 fra FN's arbejdsgruppe om spørgsmålet om forskelsbehandling af kvinder i lovgivning og i praksis, |
| --- | --- |

—

der henviser til afsnit III i rapporten af 8. april 2016 fra FN's arbejdsgruppe om spørgsmålet om forskelsbehandling af kvinder i lovgivning og i praksis,

| — | der henviser til FN's særlige rapportørs rapport af 10. januar 2019 om situationen for menneskerettighedsforkæmpere, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's særlige rapportørs rapport af 10. januar 2019 om situationen for menneskerettighedsforkæmpere,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/24/EU af 9. marts 2011 om patientrettigheder i forbindelse med grænseoverskridende sundhedsydelser (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/24/EU af 9. marts 2011 om patientrettigheder i forbindelse med grænseoverskridende sundhedsydelser (7),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/83/EF af 6. november 2001 om oprettelse af en fællesskabskodeks for humanmedicinske lægemidler (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/83/EF af 6. november 2001 om oprettelse af en fællesskabskodeks for humanmedicinske lægemidler (8),

| — | der henviser til fælleserklæringen af 19. november 2018 fra Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, Europa-Parlamentet og Europa-Kommissionen, med titlen »Den nye europæiske konsensus om udvikling: Vores verden, vores værdighed, vores fremtid«, hvori EU bekræfter sit tilsagn om at fremme, beskytte og opfylde den enkeltes ret til at have fuld kontrol over og frit og ansvarligt at kunne bestemme i spørgsmål vedrørende sin seksualitet og seksuelle og reproduktive sundhed uden forskelsbehandling, tvang eller vold, |
| --- | --- |

—

der henviser til fælleserklæringen af 19. november 2018 fra Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, Europa-Parlamentet og Europa-Kommissionen, med titlen »Den nye europæiske konsensus om udvikling: Vores verden, vores værdighed, vores fremtid«, hvori EU bekræfter sit tilsagn om at fremme, beskytte og opfylde den enkeltes ret til at have fuld kontrol over og frit og ansvarligt at kunne bestemme i spørgsmål vedrørende sin seksualitet og seksuelle og reproduktive sundhed uden forskelsbehandling, tvang eller vold,

| — | der henviser til sin beslutning af 14. november 2019 om kriminalisering af seksualundervisning i Polen (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. november 2019 om kriminalisering af seksualundervisning i Polen (9),

| — | der henviser til sin beslutning af 13. februar 2019 om tilbageskridt i forbindelse med kvinders rettigheder og ligestilling i EU (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 13. februar 2019 om tilbageskridt i forbindelse med kvinders rettigheder og ligestilling i EU (10),

| — | der henviser til sin beslutning af 14. februar 2017 om fremme af ligestilling mellem kønnene i forbindelse med mental sundhed og klinisk forskning (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. februar 2017 om fremme af ligestilling mellem kønnene i forbindelse med mental sundhed og klinisk forskning (11),

| — | der henviser til den europæiske ligestillingspagt (2011-2020), som blev vedtaget af Rådet den 7. marts 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske ligestillingspagt (2011-2020), som blev vedtaget af Rådet den 7. marts 2011,

| — | der henviser til Rådets henstilling af 2. december 2003 om kræftscreening (12), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets henstilling af 2. december 2003 om kræftscreening (12),

| — | der henviser til de europæiske retningslinjer af 7. maj 2008 for kvalitetssikring i forbindelse med livmoderhalskræftscreening og til de europæiske retningslinjer af 12. april 2006 for kvalitetssikring i forbindelse med brystkræftscreening og diagnose, |
| --- | --- |

—

der henviser til de europæiske retningslinjer af 7. maj 2008 for kvalitetssikring i forbindelse med livmoderhalskræftscreening og til de europæiske retningslinjer af 12. april 2006 for kvalitetssikring i forbindelse med brystkræftscreening og diagnose,

| — | der henviser til Europarådets menneskerettighedskommissærs baggrundsdokument fra december 2017 om kvinders seksuelle og reproduktive sundhed og rettigheder i Europa, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europarådets menneskerettighedskommissærs baggrundsdokument fra december 2017 om kvinders seksuelle og reproduktive sundhed og rettigheder i Europa,

| — | der henviser til WHO's strategi 2017-2021 for kvinders sundhed og trivsel i WHO's europæiske region og 2016-handlingsplanen om seksuel og reproduktiv sundhed: »Towards achieving the 2030 Agenda for Sustainable Development in Europe — leaving no one behind«, |
| --- | --- |

—

der henviser til WHO's strategi 2017-2021 for kvinders sundhed og trivsel i WHO's europæiske region og 2016-handlingsplanen om seksuel og reproduktiv sundhed: »Towards achieving the 2030 Agenda for Sustainable Development in Europe — leaving no one behind«,

| — | der henviser til WHO's globale strategi 2016-2030 for kvinders, børns og unges sundhed, |
| --- | --- |

—

der henviser til WHO's globale strategi 2016-2030 for kvinders, børns og unges sundhed,

| — | der henviser til WHO/Europe's og BZgA's standarder for seksualundervisning i Europa: »a framework for policy makers, educational and health authorities and specialists, and to UNESCO’s international technical guidance on sexuality education: an evidence-informed approach«, |
| --- | --- |

—

der henviser til WHO/Europe's og BZgA's standarder for seksualundervisning i Europa: »a framework for policy makers, educational and health authorities and specialists, and to UNESCO’s international technical guidance on sexuality education: an evidence-informed approach«,

| — | der henviser til afgørelsen af 30. marts 2009 fra Den Europæiske Komité for Sociale Rettigheder om kollektiv klage nr. 45/2007 fra Det Internationale Center for Retlig Beskyttelse af Menneskerettigheder (INTERIGHTS) mod Kroatien og generel bemærkning nr. 15 af 17. april 2013 fra FN's Komité for Barnets Rettigheder om barnets ret til at nyde den højest opnåelige sundhedstilstand (artikel 24), hvori det understreges, at unge bør have adgang til relevant og objektiv information om seksuelle og forplantningsmæssige spørgsmål, |
| --- | --- |

—

der henviser til afgørelsen af 30. marts 2009 fra Den Europæiske Komité for Sociale Rettigheder om kollektiv klage nr. 45/2007 fra Det Internationale Center for Retlig Beskyttelse af Menneskerettigheder (INTERIGHTS) mod Kroatien og generel bemærkning nr. 15 af 17. april 2013 fra FN's Komité for Barnets Rettigheder om barnets ret til at nyde den højest opnåelige sundhedstilstand (artikel 24), hvori det understreges, at unge bør have adgang til relevant og objektiv information om seksuelle og forplantningsmæssige spørgsmål,

| — | der henviser til FN's Befolkningsfonds statusrapport om udviklingen i verdens befolkning fra 2019 med titlen »Unfinished Business: the pursuit of rights and choices FOR ALL«, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Befolkningsfonds statusrapport om udviklingen i verdens befolkning fra 2019 med titlen »Unfinished Business: the pursuit of rights and choices FOR ALL«,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 54, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 54,

| — | der henviser til udtalelse fra Udviklingsudvalget, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Udviklingsudvalget,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A9-0169/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A9-0169/2021),

| A. | der henviser til, at seksuel og reproduktiv sundhed (SRS) er en tilstand af fysisk, følelsesmæssig, mental og social trivsel i forbindelse med alle aspekter af seksualitet og forplantning og ikke blot et fravær af dysfunktion, sygdom eller død, og at enhver har ret til bestemme over egen krop (13) uden forskelsbehandling, tvang eller vold og til at modtage SRS-ydelser, som støtter denne ret og bygger på en positiv tilgang til seksualitet og reproduktion, da seksualitet er en integreret del af den menneskelige eksistens; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at seksuel og reproduktiv sundhed (SRS) er en tilstand af fysisk, følelsesmæssig, mental og social trivsel i forbindelse med alle aspekter af seksualitet og forplantning og ikke blot et fravær af dysfunktion, sygdom eller død, og at enhver har ret til bestemme over egen krop (13) uden forskelsbehandling, tvang eller vold og til at modtage SRS-ydelser, som støtter denne ret og bygger på en positiv tilgang til seksualitet og reproduktion, da seksualitet er en integreret del af den menneskelige eksistens;

| B. | der henviser til, at seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder (SRSR) ifølge WHO er en fællesbetegnelse for forskellige spørgsmål, der berører alle mennesker og omfatter fire særskilte områder, nemlig seksuel sundhed, seksuelle rettigheder, reproduktiv sundhed og reproduktive rettigheder, samt bygger på alle menneskers ret til at få deres fysiske integritet, privatliv og personlige autonomi respekteret; til at få deres seksuelle orientering og kønsidentitet fuldt ud respekteret; til at bestemme, om, med hvem og hvornår de vil være seksuelt aktive; til at få trygge seksuelle erfaringer, bestemme, om, hvornår og med hvem de vil giftes, samt om og i givet fald på hvilken måde de vil have et eller flere børn, og til i hele deres levetid at have adgang til den information, de ressourcer og tjenester og den støtte, de har brug for for at opnå alt det ovenstående, uden at blive udsat for forskelsbehandling, tvang, udnyttelse eller vold; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder (SRSR) ifølge WHO er en fællesbetegnelse for forskellige spørgsmål, der berører alle mennesker og omfatter fire særskilte områder, nemlig seksuel sundhed, seksuelle rettigheder, reproduktiv sundhed og reproduktive rettigheder, samt bygger på alle menneskers ret til at få deres fysiske integritet, privatliv og personlige autonomi respekteret; til at få deres seksuelle orientering og kønsidentitet fuldt ud respekteret; til at bestemme, om, med hvem og hvornår de vil være seksuelt aktive; til at få trygge seksuelle erfaringer, bestemme, om, hvornår og med hvem de vil giftes, samt om og i givet fald på hvilken måde de vil have et eller flere børn, og til i hele deres levetid at have adgang til den information, de ressourcer og tjenester og den støtte, de har brug for for at opnå alt det ovenstående, uden at blive udsat for forskelsbehandling, tvang, udnyttelse eller vold;

| C. | der henviser til, at seksuelle og reproduktive rettigheder har status af menneskerettigheder i den internationale og europæiske menneskerettighedslovgivning, herunder den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder, CEDAW og den europæiske menneskerettighedskonvention, og udgør et vigtigt element i leveringen af omfattende sundhedstjenester; der henviser til, at sundhedsrettigheder, navnlig seksuelle og reproduktive sundhedsrettigheder, er grundlæggende rettigheder for kvinder, som bør styrkes og ikke på nogen måde må udvandes eller ophæves; der henviser til, at sikring af SRSR er et grundlæggende element i den menneskelige værdighed og hænger uløseligt sammen med opnåelse af ligestilling mellem kønnene og bekæmpelse af kønsbaseret vold; der understreger, at en persons krop, eget valg og dermed fulde autonomi er det, der skal sikres; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at seksuelle og reproduktive rettigheder har status af menneskerettigheder i den internationale og europæiske menneskerettighedslovgivning, herunder den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder, CEDAW og den europæiske menneskerettighedskonvention, og udgør et vigtigt element i leveringen af omfattende sundhedstjenester; der henviser til, at sundhedsrettigheder, navnlig seksuelle og reproduktive sundhedsrettigheder, er grundlæggende rettigheder for kvinder, som bør styrkes og ikke på nogen måde må udvandes eller ophæves; der henviser til, at sikring af SRSR er et grundlæggende element i den menneskelige værdighed og hænger uløseligt sammen med opnåelse af ligestilling mellem kønnene og bekæmpelse af kønsbaseret vold; der understreger, at en persons krop, eget valg og dermed fulde autonomi er det, der skal sikres;

| D. | der henviser til, at Den Europæiske Union har direkte kompetence til at handle for at fremme SRSR i sin optræden udadtil; der henviser til, at Den Europæiske Union ikke har en sådan direkte kompetence til at handle for at fremme SRSR internt i Unionen, men at der pågår samarbejde mellem medlemsstaterne gennem den åbne koordinationsmetode; der henviser til, at Den Europæiske Union opfordrer, tilskynder og støtter medlemsstaterne med henblik på at fremme SRSR for alle; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Den Europæiske Union har direkte kompetence til at handle for at fremme SRSR i sin optræden udadtil; der henviser til, at Den Europæiske Union ikke har en sådan direkte kompetence til at handle for at fremme SRSR internt i Unionen, men at der pågår samarbejde mellem medlemsstaterne gennem den åbne koordinationsmetode; der henviser til, at Den Europæiske Union opfordrer, tilskynder og støtter medlemsstaterne med henblik på at fremme SRSR for alle;

| E. | der henviser til, at kønsbaseret vold er udbredt og er blevet forværret af covid-19-pandemien; der henviser til, at det anslås, at 25 % af alle kvinder har oplevet en form for kønsbaseret vold i deres liv, og at talløse kvinder kommer ud for seksuelle overgreb og seksuel chikane såvel i intime parforhold som i den offentlige sfære som følge af rodfæstede kønsstereotyper og deraf følgende sociale normer; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at kønsbaseret vold er udbredt og er blevet forværret af covid-19-pandemien; der henviser til, at det anslås, at 25 % af alle kvinder har oplevet en form for kønsbaseret vold i deres liv, og at talløse kvinder kommer ud for seksuelle overgreb og seksuel chikane såvel i intime parforhold som i den offentlige sfære som følge af rodfæstede kønsstereotyper og deraf følgende sociale normer;

| F. | der henviser til, at SRSR-krænkelser udgør krænkelser af menneskerettighederne, navnlig retten til liv, fysisk og mental integritet, lighed, ikkeforskelsbehandling, sundhed, uddannelse, værdighed, privatlivets fred og frihed for umenneskelig og nedværdigende behandling; der henviser til, at krænkelser af kvinders SRSR er en form for vold mod kvinder og piger og hindrer fremskridt i opnåelsen af ligestilling mellem kønnene (14); |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at SRSR-krænkelser udgør krænkelser af menneskerettighederne, navnlig retten til liv, fysisk og mental integritet, lighed, ikkeforskelsbehandling, sundhed, uddannelse, værdighed, privatlivets fred og frihed for umenneskelig og nedværdigende behandling; der henviser til, at krænkelser af kvinders SRSR er en form for vold mod kvinder og piger og hindrer fremskridt i opnåelsen af ligestilling mellem kønnene (14);

| G. | der henviser til, at SRSR er omfattet af verdensmål nr. 3, og at bekæmpelse af kønsbaseret vold og skadelig praksis er omfattet af verdensmål nr. 5; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at SRSR er omfattet af verdensmål nr. 3, og at bekæmpelse af kønsbaseret vold og skadelig praksis er omfattet af verdensmål nr. 5;

| H. | der henviser til, at selv om EU har nogle af verdens højeste standarder for SRSR, og nogle medlemsstater har gennemført politikker og programmer til fremme af seksuelle og reproduktive rettigheder, er der stadig udfordringer, manglende adgang og prisoverkommelighed, mangler, forskelle og uligheder i realiseringen af SRSR både på EU-plan og i de enkelte medlemsstater på grundlag af alder, seksualitet, køn, race, etnicitet, klasse, religiøse tilhørsforhold eller overbevisninger, civilstand, socioøkonomisk status, handicap, status med hensyn til hiv (eller seksuelt overførte infektioner eller sygdomme), national eller social oprindelse, retlig status eller migrationsstatus, sprog, seksuel orientering eller kønsidentitet; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at selv om EU har nogle af verdens højeste standarder for SRSR, og nogle medlemsstater har gennemført politikker og programmer til fremme af seksuelle og reproduktive rettigheder, er der stadig udfordringer, manglende adgang og prisoverkommelighed, mangler, forskelle og uligheder i realiseringen af SRSR både på EU-plan og i de enkelte medlemsstater på grundlag af alder, seksualitet, køn, race, etnicitet, klasse, religiøse tilhørsforhold eller overbevisninger, civilstand, socioøkonomisk status, handicap, status med hensyn til hiv (eller seksuelt overførte infektioner eller sygdomme), national eller social oprindelse, retlig status eller migrationsstatus, sprog, seksuel orientering eller kønsidentitet;

| I. | der henviser at udfordringerne og hindringerne i forbindelse med SRSR bl.a. kan omfatte barrierer af juridisk, økonomisk, kulturel og informationsmæssig art såsom manglende adgang til universelle SRSR-tjenester af høj kvalitet; mangel på omfattende, alderssvarende og evidensbaseret seksualundervisning, navnlig i lyset af det forhold, at LGBTI-personers mulighed for at nyde godt af SRSR kan blive alvorligt hæmmet, hvis pensum i seksualundervisningen ikke omfatter mangfoldigheden af seksuelle orienteringer; kønsidentitet og -udtryk og kønskarakteristika; mangel på tilgængelige moderne svangerskabsforebyggende metoder; nægtelse af lægebehandling baseret på personlige overbevisninger; retlige begrænsninger og praktiske hindringer for adgang til abortydelser; nægtelse af abortydelser; tvungen abort; kønsbaseret vold; gynækologisk og obstetrisk vold; tvangssterilisation, herunder i forbindelse med juridisk kønsanerkendelse; intimidering, grusom og nedværdigende behandling; uligheder og mangler med hensyn til mødredødelighed og mental sundhedsstøtte; øget brug af kejsersnit; manglende adgang til behandling for livmoderhalskræft; begrænset adgang til medicinsk assisteret reproduktions- og fertilitetsbehandling; problemer med at få adgang til de goder, der er nødvendige for SRSR; høj forekomst af seksuelt overførte sygdomme og hiv; høj forekomst af teenagegraviditeter; skadelige kønsstereotyper og praksisser såsom kønslemlæstelse af kvinder og interkønnede; børneægteskaber, tidlige ægteskaber og tvangsægteskaber, æresdrab og anvendelse af såkaldt »omvendelsesterapi«, der kan tage form af seksuel vold såsom »korrigerende voldtægt« af lesbiske og biseksuelle kvinder og piger samt transpersoner; samt forældede eller ideologisk motiverede lovbestemmelser, der begrænser SRSR; |
| --- | --- |

I.

der henviser at udfordringerne og hindringerne i forbindelse med SRSR bl.a. kan omfatte barrierer af juridisk, økonomisk, kulturel og informationsmæssig art såsom manglende adgang til universelle SRSR-tjenester af høj kvalitet; mangel på omfattende, alderssvarende og evidensbaseret seksualundervisning, navnlig i lyset af det forhold, at LGBTI-personers mulighed for at nyde godt af SRSR kan blive alvorligt hæmmet, hvis pensum i seksualundervisningen ikke omfatter mangfoldigheden af seksuelle orienteringer; kønsidentitet og -udtryk og kønskarakteristika; mangel på tilgængelige moderne svangerskabsforebyggende metoder; nægtelse af lægebehandling baseret på personlige overbevisninger; retlige begrænsninger og praktiske hindringer for adgang til abortydelser; nægtelse af abortydelser; tvungen abort; kønsbaseret vold; gynækologisk og obstetrisk vold; tvangssterilisation, herunder i forbindelse med juridisk kønsanerkendelse; intimidering, grusom og nedværdigende behandling; uligheder og mangler med hensyn til mødredødelighed og mental sundhedsstøtte; øget brug af kejsersnit; manglende adgang til behandling for livmoderhalskræft; begrænset adgang til medicinsk assisteret reproduktions- og fertilitetsbehandling; problemer med at få adgang til de goder, der er nødvendige for SRSR; høj forekomst af seksuelt overførte sygdomme og hiv; høj forekomst af teenagegraviditeter; skadelige kønsstereotyper og praksisser såsom kønslemlæstelse af kvinder og interkønnede; børneægteskaber, tidlige ægteskaber og tvangsægteskaber, æresdrab og anvendelse af såkaldt »omvendelsesterapi«, der kan tage form af seksuel vold såsom »korrigerende voldtægt« af lesbiske og biseksuelle kvinder og piger samt transpersoner; samt forældede eller ideologisk motiverede lovbestemmelser, der begrænser SRSR;

| J. | der henviser til, at SRS-tjenester er vigtige sundhedsydelser, som bør være tilgængelige for alle og inkludere omfattende, evidensbaseret og alderssvarende seksual- og relationsundervisning; information, fortrolig og upartisk rådgivning og tjenester for seksuel og reproduktiv sundhed og trivsel; information og rådgivning om moderne prævention samt adgang til et bredt udvalg af moderne præventionsmidler; pleje før, under og efter fødslen; jordemoderhjælp; obstetrisk pleje og pleje til nyfødte; sikre og lovlige abortydelser og -tjenester, herunder behandling af komplikationer efter usikre aborter; forebyggelse og behandling af hiv og andre seksuelt overførte sygdomme; ydelser, der har til formål at påvise, forebygge og behandle seksuel og kønsbaseret vold; forebyggelse, påvisning og behandling af kræft i de reproduktive organer, herunder livmoderhalskræft; samt fertilitetsbehandling og -pleje; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at SRS-tjenester er vigtige sundhedsydelser, som bør være tilgængelige for alle og inkludere omfattende, evidensbaseret og alderssvarende seksual- og relationsundervisning; information, fortrolig og upartisk rådgivning og tjenester for seksuel og reproduktiv sundhed og trivsel; information og rådgivning om moderne prævention samt adgang til et bredt udvalg af moderne præventionsmidler; pleje før, under og efter fødslen; jordemoderhjælp; obstetrisk pleje og pleje til nyfødte; sikre og lovlige abortydelser og -tjenester, herunder behandling af komplikationer efter usikre aborter; forebyggelse og behandling af hiv og andre seksuelt overførte sygdomme; ydelser, der har til formål at påvise, forebygge og behandle seksuel og kønsbaseret vold; forebyggelse, påvisning og behandling af kræft i de reproduktive organer, herunder livmoderhalskræft; samt fertilitetsbehandling og -pleje;

| K. | der henviser til, at SRSR er menneskerettigheder og skal respekteres af EU-medlemsstaterne i overensstemmelse med de internationale menneskerettighedsstandarder; der henviser til, at respekt for menneskerettighederne er nødvendig for, at et demokrati kan fungere; der henviser til, at menneskerettigheder, demokrati og retsstatsprincippet alle er indbyrdes afhængige; der henviser til, at alle EU-medlemsstaterne skal respektere alle disse EU-værdier fuldt ud; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at SRSR er menneskerettigheder og skal respekteres af EU-medlemsstaterne i overensstemmelse med de internationale menneskerettighedsstandarder; der henviser til, at respekt for menneskerettighederne er nødvendig for, at et demokrati kan fungere; der henviser til, at menneskerettigheder, demokrati og retsstatsprincippet alle er indbyrdes afhængige; der henviser til, at alle EU-medlemsstaterne skal respektere alle disse EU-værdier fuldt ud;

| L. | der henviser til, at seksuel sundhed er afgørende for den generelle sundhed og trivsel for enkeltpersoner, par og familier, foruden den sociale og økonomiske udvikling i samfund og lande, og at adgang til sundhed, herunder SRS, er en menneskeret; der henviser til, at en eller anden form for undervisning i seksualitet og sundhed allerede er obligatorisk i de fleste medlemsstater; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at seksuel sundhed er afgørende for den generelle sundhed og trivsel for enkeltpersoner, par og familier, foruden den sociale og økonomiske udvikling i samfund og lande, og at adgang til sundhed, herunder SRS, er en menneskeret; der henviser til, at en eller anden form for undervisning i seksualitet og sundhed allerede er obligatorisk i de fleste medlemsstater;

| M. | der henviser til, at WHO definerer infertilitet som en sygdom i det reproduktive system, der kendetegnes ved manglende evne til at opnå klinisk graviditet efter regelmæssigt ubeskyttet samleje i 12 måneder eller mere; der henviser til, at denne definition ikke tager hensyn til virkeligheden for lesbiske og biseksuelle kvinder samt transkønnede, hvad enten der er tale om par af samme køn eller enlige kvinder, som ønsker fertilitetsbehandling, hvilket forværrer de socialretlige udfordringer, de i forvejen står over for i forbindelse med adgang til assisteret reproduktionsteknologi (ART), på grund af fokuseringen på at bekæmpe infertilitet; der henviser til, at lesbiske og biseksuelle kvinder kan være ude af stand til at bevise deres »infertilitet« og derfor kan nægtes adgang til ART (15); |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at WHO definerer infertilitet som en sygdom i det reproduktive system, der kendetegnes ved manglende evne til at opnå klinisk graviditet efter regelmæssigt ubeskyttet samleje i 12 måneder eller mere; der henviser til, at denne definition ikke tager hensyn til virkeligheden for lesbiske og biseksuelle kvinder samt transkønnede, hvad enten der er tale om par af samme køn eller enlige kvinder, som ønsker fertilitetsbehandling, hvilket forværrer de socialretlige udfordringer, de i forvejen står over for i forbindelse med adgang til assisteret reproduktionsteknologi (ART), på grund af fokuseringen på at bekæmpe infertilitet; der henviser til, at lesbiske og biseksuelle kvinder kan være ude af stand til at bevise deres »infertilitet« og derfor kan nægtes adgang til ART (15);

| N. | der henviser til, at transkønnede mænd og ikkebinære personer under visse omstændigheder også kan gennemføre en graviditet og i sådanne tilfælde bør nyde godt af foranstaltninger på området for graviditet og fødselsrelateret pleje uden forskelsbehandling på grund af deres kønsidentitet; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at transkønnede mænd og ikkebinære personer under visse omstændigheder også kan gennemføre en graviditet og i sådanne tilfælde bør nyde godt af foranstaltninger på området for graviditet og fødselsrelateret pleje uden forskelsbehandling på grund af deres kønsidentitet;

| O. | der finder, at ingen bør dø under fødsel, og at let adgang til evidensbaseret og kvalitetspræget barsels-, graviditets- og fødselsrelateret pleje er en menneskeret og skal sikres uden forskelsbehandling; |
| --- | --- |

O.

der finder, at ingen bør dø under fødsel, og at let adgang til evidensbaseret og kvalitetspræget barsels-, graviditets- og fødselsrelateret pleje er en menneskeret og skal sikres uden forskelsbehandling;

| P. | der henviser til, at gravide oplever forskellige former for tvungne medicinske indgreb i forbindelse med fødsel, herunder fysiske og verbale overgreb, syning af fødselsskader uden smertelindring, manglende hensyntagen til deres beslutninger og manglende respekt for deres informerede samtykke, hvilket kan betragtes som vold og grusom og umenneskelig behandling; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at gravide oplever forskellige former for tvungne medicinske indgreb i forbindelse med fødsel, herunder fysiske og verbale overgreb, syning af fødselsskader uden smertelindring, manglende hensyntagen til deres beslutninger og manglende respekt for deres informerede samtykke, hvilket kan betragtes som vold og grusom og umenneskelig behandling;

| Q. | der henviser til, at omfattende, evidensbaseret, ikkediskriminerende og alderssvarende seksualundervisning baseret på en rettighedsbaseret og kønsfokuseret tilgang, som specificeret i UNESCO's internationale tekniske vejledning, virker fremmende på ansvarlig seksuel adfærd og styrker børns og unges kompetence, da den giver videnskabeligt korrekte og alderssvarende oplysninger om seksualitet og tager fat på spørgsmål vedrørende seksuel og reproduktiv sundhed, herunder, men ikke begrænset til, menneskelig udvikling; seksuel og reproduktiv anatomi og fysiologi; samtykke, pubertet og menstruation; reproduktion, moderne prævention, graviditet og fødsel; seksuelt overførte sygdomme og bekæmpelse af kønsbaseret vold, herunder skadelige praksisser såsom børneægteskaber, tidlige ægteskaber og tvangsægteskaber samt kvindelig kønslemlæstelse; der henviser til, at alderssvarende omfattende seksualundervisning er nøglen til at udvikle børns og unges evne til at knytte sunde, lige og trygge forhold, navnlig ved at tage hensyn til kønsnormer, ligestilling mellem kønnene, magtdynamik i relationer, samtykke og respekt for grænser, og bidrager til at opnå ligestilling mellem kønnene; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at omfattende, evidensbaseret, ikkediskriminerende og alderssvarende seksualundervisning baseret på en rettighedsbaseret og kønsfokuseret tilgang, som specificeret i UNESCO's internationale tekniske vejledning, virker fremmende på ansvarlig seksuel adfærd og styrker børns og unges kompetence, da den giver videnskabeligt korrekte og alderssvarende oplysninger om seksualitet og tager fat på spørgsmål vedrørende seksuel og reproduktiv sundhed, herunder, men ikke begrænset til, menneskelig udvikling; seksuel og reproduktiv anatomi og fysiologi; samtykke, pubertet og menstruation; reproduktion, moderne prævention, graviditet og fødsel; seksuelt overførte sygdomme og bekæmpelse af kønsbaseret vold, herunder skadelige praksisser såsom børneægteskaber, tidlige ægteskaber og tvangsægteskaber samt kvindelig kønslemlæstelse; der henviser til, at alderssvarende omfattende seksualundervisning er nøglen til at udvikle børns og unges evne til at knytte sunde, lige og trygge forhold, navnlig ved at tage hensyn til kønsnormer, ligestilling mellem kønnene, magtdynamik i relationer, samtykke og respekt for grænser, og bidrager til at opnå ligestilling mellem kønnene;

| R. | der henviser til, at den manglende adgang til videnskabeligt korrekt og evidensbaseret information og uddannelse krænker enkeltpersoners rettigheder, skader deres mulighed for at træffe informerede valg om deres egen SRSR og undergraver en sund tilgang til ligestillingen mellem kønnene; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at den manglende adgang til videnskabeligt korrekt og evidensbaseret information og uddannelse krænker enkeltpersoners rettigheder, skader deres mulighed for at træffe informerede valg om deres egen SRSR og undergraver en sund tilgang til ligestillingen mellem kønnene;

| S. | der henviser til, at SRS omfatter menstruationshygiejne og anden hygiejne samt systemiske og socioøkonomiske faktorer, der medfører stigmatisering og forskelsbehandling omkring menstruation; der henviser til, at menstruationsfattigdom, hvorved forstås begrænset adgang til hygiejneprodukter, berører omkring en ud af 10 kvinder i Europa og forværres af kønsdiskriminerende afgifter på menstruationshygiejneartikler i EU; der henviser til, at skam, ubehandlede menstruationssmerter og diskriminerende traditioner medfører skolefrafald og lavere deltagelse blandt piger i skolen og kvinder på arbejdsmarkedet; der henviser til, at fremherskende negative holdninger og myter omkring menstruation påvirker beslutninger om reproduktiv sundhed; der henviser til, at en bedre forståelse af sammenhængen mellem menstruationshygiejne og sygelighed, dødelighed og infertilitet samt seksuelt overførte sygdomme/hiv og livmoderhalskræft hos mødre kan gøre det muligt at opdage problemerne tidligere og redde liv; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at SRS omfatter menstruationshygiejne og anden hygiejne samt systemiske og socioøkonomiske faktorer, der medfører stigmatisering og forskelsbehandling omkring menstruation; der henviser til, at menstruationsfattigdom, hvorved forstås begrænset adgang til hygiejneprodukter, berører omkring en ud af 10 kvinder i Europa og forværres af kønsdiskriminerende afgifter på menstruationshygiejneartikler i EU; der henviser til, at skam, ubehandlede menstruationssmerter og diskriminerende traditioner medfører skolefrafald og lavere deltagelse blandt piger i skolen og kvinder på arbejdsmarkedet; der henviser til, at fremherskende negative holdninger og myter omkring menstruation påvirker beslutninger om reproduktiv sundhed; der henviser til, at en bedre forståelse af sammenhængen mellem menstruationshygiejne og sygelighed, dødelighed og infertilitet samt seksuelt overførte sygdomme/hiv og livmoderhalskræft hos mødre kan gøre det muligt at opdage problemerne tidligere og redde liv;

| T. | der henviser til, at moderne prævention spiller en central rolle med hensyn til at opnå ligestilling mellem kønnene og forebygge utilsigtet graviditet og sikre individernes ret til at tage hånd om deres familiemæssige situation ved proaktivt og på ansvarlig vis at planlægge, hvor mange børn de vil have, og hvornår de vil have hvert af dem; der henviser til, at visse metoder til moderne prævention også reducerer forekomsten af hiv/seksuelt overførte sygdomme; der henviser til, at adgangen til moderne prævention stadig hæmmes af praktiske, økonomiske, sociale og kulturelle barrierer, herunder myter omkring prævention, forældede holdninger til kvinders seksualitet og prævention samt en stereotype opfattelse af, at prævention udelukkende er kvinders ansvar; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at moderne prævention spiller en central rolle med hensyn til at opnå ligestilling mellem kønnene og forebygge utilsigtet graviditet og sikre individernes ret til at tage hånd om deres familiemæssige situation ved proaktivt og på ansvarlig vis at planlægge, hvor mange børn de vil have, og hvornår de vil have hvert af dem; der henviser til, at visse metoder til moderne prævention også reducerer forekomsten af hiv/seksuelt overførte sygdomme; der henviser til, at adgangen til moderne prævention stadig hæmmes af praktiske, økonomiske, sociale og kulturelle barrierer, herunder myter omkring prævention, forældede holdninger til kvinders seksualitet og prævention samt en stereotype opfattelse af, at prævention udelukkende er kvinders ansvar;

| U. | der henviser til, at abortlovgivning er baseret på national lovgivning; der henviser til, at der, selv når abort er lovligt tilgængelig, ofte er en række retlige, kvasiretlige og uformelle hindringer for adgangen hertil, herunder en begrænsning af de perioder og situationer, hvori man kan få foretaget abort; venteperioder uden lægefaglig begrundelse; mangel på uddannede og villige sundhedsprofessionelle og nægtelse af lægebehandling på grund af personlige overbevisninger, partisk og obligatorisk rådgivning, bevidst misinformation eller tredjepartsautorisation, lægefagligt ubegrundede test, krav om dokumentation for, at kvinden uden abort vil komme til at lide nød, abortens omkostninger og manglende godtgørelse heraf; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at abortlovgivning er baseret på national lovgivning; der henviser til, at der, selv når abort er lovligt tilgængelig, ofte er en række retlige, kvasiretlige og uformelle hindringer for adgangen hertil, herunder en begrænsning af de perioder og situationer, hvori man kan få foretaget abort; venteperioder uden lægefaglig begrundelse; mangel på uddannede og villige sundhedsprofessionelle og nægtelse af lægebehandling på grund af personlige overbevisninger, partisk og obligatorisk rådgivning, bevidst misinformation eller tredjepartsautorisation, lægefagligt ubegrundede test, krav om dokumentation for, at kvinden uden abort vil komme til at lide nød, abortens omkostninger og manglende godtgørelse heraf;

| V. | der henviser til, at nogle medlemsstater stadig har meget restriktive love, der forbyder abort, bortset fra under nøje definerede omstændigheder, hvilket får kvinder til at prøve at få foretaget en ulovlig abort, at rejse til andre lande eller at gennemføre deres graviditet mod deres vilje, hvilket er en krænkelse af menneskerettighederne og en form for kønsbaseret vold (16), der går ud over kvinders og pigers ret til liv, fysisk og psykisk integritet, lighed, ikkediskrimination og sundhed, og at nogle medlemsstater, der har lovliggjort fri abort eller abort baseret på brede økonomiske og sociale grunde, fortsat anvender specifikke strafferetlige sanktioner for aborter, der falder uden for de gældende lovbestemmelser; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at nogle medlemsstater stadig har meget restriktive love, der forbyder abort, bortset fra under nøje definerede omstændigheder, hvilket får kvinder til at prøve at få foretaget en ulovlig abort, at rejse til andre lande eller at gennemføre deres graviditet mod deres vilje, hvilket er en krænkelse af menneskerettighederne og en form for kønsbaseret vold (16), der går ud over kvinders og pigers ret til liv, fysisk og psykisk integritet, lighed, ikkediskrimination og sundhed, og at nogle medlemsstater, der har lovliggjort fri abort eller abort baseret på brede økonomiske og sociale grunde, fortsat anvender specifikke strafferetlige sanktioner for aborter, der falder uden for de gældende lovbestemmelser;

| W. | der henviser til, at flere medlemsstater i øjeblikket forsøger at begrænse adgangen til SRSR yderligere gennem meget restriktive love, som fører til kønsdiskrimination og negative konsekvenser for kvinders sundhed; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at flere medlemsstater i øjeblikket forsøger at begrænse adgangen til SRSR yderligere gennem meget restriktive love, som fører til kønsdiskrimination og negative konsekvenser for kvinders sundhed;

| X. | der henviser til, at modstandere af seksuelle og reproduktive rettigheder ofte bruger spørgsmål om nationens interesse eller demografiske forandringer som et middel til at underminere SRSR, hvorved de bidrager til udhulingen af de personlige frihedsrettigheder og de demokratiske principper; der henviser til, at alle politikker vedrørende de demografiske forandringer skal være rettighedsbaserede, menneskecentrerede, skræddersyede og evidensbaserede, ligesom de skal respektere de seksuelle og reproduktive rettigheder; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at modstandere af seksuelle og reproduktive rettigheder ofte bruger spørgsmål om nationens interesse eller demografiske forandringer som et middel til at underminere SRSR, hvorved de bidrager til udhulingen af de personlige frihedsrettigheder og de demokratiske principper; der henviser til, at alle politikker vedrørende de demografiske forandringer skal være rettighedsbaserede, menneskecentrerede, skræddersyede og evidensbaserede, ligesom de skal respektere de seksuelle og reproduktive rettigheder;

| Y. | der henviser til, at modstandere af seksuelle og reproduktive rettigheder og kvinders selvstændighed har haft en betydelig indflydelse på national lovgivning og politik med regressive initiativer, der er taget i flere medlemsstater, og som har forsøgt at undergrave SRSR, som bemærket af Parlamentet i dets beslutninger om tilbageslag for kvinders rettigheder og ligestilling mellem kønnene i EU og om abortrettigheder i Polen og af Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder i dets rapport af 22. november 2019 med titlen »Beijing + 25: the fifth review of the implementation of the Beijing Platform for Action in the EU Member States«; der henviser til, at disse initiativer og tilbageskridt hæmmer menneskers udøvelse af deres rettigheder og landes udvikling og underminerer europæiske værdier og grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at modstandere af seksuelle og reproduktive rettigheder og kvinders selvstændighed har haft en betydelig indflydelse på national lovgivning og politik med regressive initiativer, der er taget i flere medlemsstater, og som har forsøgt at undergrave SRSR, som bemærket af Parlamentet i dets beslutninger om tilbageslag for kvinders rettigheder og ligestilling mellem kønnene i EU og om abortrettigheder i Polen og af Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder i dets rapport af 22. november 2019 med titlen »Beijing + 25: the fifth review of the implementation of the Beijing Platform for Action in the EU Member States«; der henviser til, at disse initiativer og tilbageskridt hæmmer menneskers udøvelse af deres rettigheder og landes udvikling og underminerer europæiske værdier og grundlæggende rettigheder;

| Z. | der henviser til, at SRSR-tjenester under covid-19-pandemien og nedlukningen ifølge talrige rapporter blev begrænset og/eller indstillet (17), og at der var en afbrydelse i adgangen til vigtige lægelige ydelser såsom svangerskabsforebyggelse og abort, testning for hiv og seksuelt overførte sygdomme, adgang til centre for forebyggelse af og bevidstgørelse om kvindelig kønslemlæstelse og screening for kræft i de reproduktive organer samt respektfuld sundhedspleje for mødre, hvilket har haft alvorlige konsekvenser for kvinders grundlæggende ret til kropslig autonomi; der henviser til, at covid-19-pandemien har vist, at der er behov for at styrke sundhedssystemernes modstandsdygtighed over for sådanne kriser for at sikre, at SRSR-tjenester fortsat er fuldt tilgængelige og leveres rettidigt; |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at SRSR-tjenester under covid-19-pandemien og nedlukningen ifølge talrige rapporter blev begrænset og/eller indstillet (17), og at der var en afbrydelse i adgangen til vigtige lægelige ydelser såsom svangerskabsforebyggelse og abort, testning for hiv og seksuelt overførte sygdomme, adgang til centre for forebyggelse af og bevidstgørelse om kvindelig kønslemlæstelse og screening for kræft i de reproduktive organer samt respektfuld sundhedspleje for mødre, hvilket har haft alvorlige konsekvenser for kvinders grundlæggende ret til kropslig autonomi; der henviser til, at covid-19-pandemien har vist, at der er behov for at styrke sundhedssystemernes modstandsdygtighed over for sådanne kriser for at sikre, at SRSR-tjenester fortsat er fuldt tilgængelige og leveres rettidigt;

| AA. | der henviser til, at der gøres en vedvarende indsats for at benytte covid-19-sundhedskrisen som et påskud for at vedtage yderligere restriktive foranstaltninger i SRSR (18), hvilket fører til omfordeling af ressourcer; der henviser til, at dette har en bred og langsigtet negativ indvirkning på udøvelsen af den grundlæggende ret til sundhed, på ligestillingen mellem kønnene og på bekæmpelsen af forskelsbehandling og kønsbaseret vold og bringer kvinders og pigers trivsel, sundhed og liv i fare; |
| --- | --- |

AA.

der henviser til, at der gøres en vedvarende indsats for at benytte covid-19-sundhedskrisen som et påskud for at vedtage yderligere restriktive foranstaltninger i SRSR (18), hvilket fører til omfordeling af ressourcer; der henviser til, at dette har en bred og langsigtet negativ indvirkning på udøvelsen af den grundlæggende ret til sundhed, på ligestillingen mellem kønnene og på bekæmpelsen af forskelsbehandling og kønsbaseret vold og bringer kvinders og pigers trivsel, sundhed og liv i fare;

| AB. | der henviser til, at marginaliserede personer og grupper, herunder bl.a. raciale, etniske og religiøse mindretal, migranter, folk fra dårligt stillede socioøkonomiske baggrunde, folk uden sygeforsikring, folk, der bor i landdistrikter, personer med handicap samt LGBTIQ-personer og voldsofre, ofte står over for yderligere hindringer, intersektionerende forskelsbehandling og vold i forbindelse med adgang til sundhedspleje på grund af love og politikker, der tillader tvangsmæssig seksuel og reproduktiv sundhedspraksis, og manglende evne til at sikre en rimelig rummelighed i adgangen til kvalitetspræget omsorg og information; der påpeger, at der mangler solid dokumentation for problemet med obstetrisk vold mod racialiserede kvinder i Europa; der henviser til, at denne forskelsbehandling fører til højere mødredødelighed og -sygelighed (blandt f.eks. sorte kvinder), en højere risiko for misbrug og vold (for kvinder med handicap), manglende adgang til information og generel uretfærdighed og ulighed i adgangen til SRSR-tjenester; |
| --- | --- |

AB.

der henviser til, at marginaliserede personer og grupper, herunder bl.a. raciale, etniske og religiøse mindretal, migranter, folk fra dårligt stillede socioøkonomiske baggrunde, folk uden sygeforsikring, folk, der bor i landdistrikter, personer med handicap samt LGBTIQ-personer og voldsofre, ofte står over for yderligere hindringer, intersektionerende forskelsbehandling og vold i forbindelse med adgang til sundhedspleje på grund af love og politikker, der tillader tvangsmæssig seksuel og reproduktiv sundhedspraksis, og manglende evne til at sikre en rimelig rummelighed i adgangen til kvalitetspræget omsorg og information; der påpeger, at der mangler solid dokumentation for problemet med obstetrisk vold mod racialiserede kvinder i Europa; der henviser til, at denne forskelsbehandling fører til højere mødredødelighed og -sygelighed (blandt f.eks. sorte kvinder), en højere risiko for misbrug og vold (for kvinder med handicap), manglende adgang til information og generel uretfærdighed og ulighed i adgangen til SRSR-tjenester;

| AC. | der henviser til, at infertilitet og subfertilitet berører et ud af seks mennesker i Europa og er et globalt folkesundhedsproblem; der henviser til, at der er behov for at mindske ulighederne i adgangen til fertilitetsinformation og -behandling og forbyde forskelsbehandling på grund af køn, seksuel orientering, helbred eller civilstand; |
| --- | --- |

AC.

der henviser til, at infertilitet og subfertilitet berører et ud af seks mennesker i Europa og er et globalt folkesundhedsproblem; der henviser til, at der er behov for at mindske ulighederne i adgangen til fertilitetsinformation og -behandling og forbyde forskelsbehandling på grund af køn, seksuel orientering, helbred eller civilstand;

| AD. | der henviser til, at kvinders seksuelle og reproduktive sundhed i henhold til chartret om grundlæggende rettigheder, den europæiske menneskerettighedskonvention og Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols retspraksis er knyttet til en række menneskerettigheder, herunder retten til liv og værdighed, retten til ikke at udsættes for umenneskelig og nedværdigende behandling, retten til adgang til sundhedsydelser, retten til privatlivets fred, retten til uddannelse og forbuddet mod forskelsbehandling; |
| --- | --- |

AD.

der henviser til, at kvinders seksuelle og reproduktive sundhed i henhold til chartret om grundlæggende rettigheder, den europæiske menneskerettighedskonvention og Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols retspraksis er knyttet til en række menneskerettigheder, herunder retten til liv og værdighed, retten til ikke at udsættes for umenneskelig og nedværdigende behandling, retten til adgang til sundhedsydelser, retten til privatlivets fred, retten til uddannelse og forbuddet mod forskelsbehandling;

| AE. | der henviser til, at Europa-Parlamentet behandlede SRSR i sin holdning vedtaget ved førstebehandlingen den 13. november 2020 om Unionens handlingsprogram for sundhed for perioden 2021-2027 (»EU4Health-programmet«) for at sikre rettidig adgang til de goder, der er nødvendige for en sikker ydelse af SRSR (f.eks. lægemidler, svangerskabsforebyggende midler og medicinsk udstyr); |
| --- | --- |

AE.

der henviser til, at Europa-Parlamentet behandlede SRSR i sin holdning vedtaget ved førstebehandlingen den 13. november 2020 om Unionens handlingsprogram for sundhed for perioden 2021-2027 (»EU4Health-programmet«) for at sikre rettidig adgang til de goder, der er nødvendige for en sikker ydelse af SRSR (f.eks. lægemidler, svangerskabsforebyggende midler og medicinsk udstyr);

| AF. | der henviser til, at unge ofte møder forhindringer med hensyn til SRSR på grund af mangel på ungdomsvenlige tjenester; |
| --- | --- |

AF.

der henviser til, at unge ofte møder forhindringer med hensyn til SRSR på grund af mangel på ungdomsvenlige tjenester;

| AG. | der henviser til, at Spotlight-initiativet blev iværksat af EU og FN med henblik på at bekæmpe vold, herunder seksuel vold, imod kvinder og piger, og at formålet med dette initiativ bl.a. er at forbedre adgangen til seksualundervisning og til seksuelle og reproduktive sundhedstjenester; |
| --- | --- |

AG.

der henviser til, at Spotlight-initiativet blev iværksat af EU og FN med henblik på at bekæmpe vold, herunder seksuel vold, imod kvinder og piger, og at formålet med dette initiativ bl.a. er at forbedre adgangen til seksualundervisning og til seksuelle og reproduktive sundhedstjenester;

| AH. | der henviser til, at tjenester i form af vand, sanitet og hygiejne er af central betydning for seksuel og reproduktiv sundhed, men at de fortsat for ofte er utilgængelige, navnlig i afsidesliggende områder; |
| --- | --- |

AH.

der henviser til, at tjenester i form af vand, sanitet og hygiejne er af central betydning for seksuel og reproduktiv sundhed, men at de fortsat for ofte er utilgængelige, navnlig i afsidesliggende områder;

Konsensusskabelse og håndtering af udfordringerne i forbindelse med SRSR som EU-udfordringer

| 1. | opfordrer i overensstemmelse med nærhedsprincippet og i overensstemmelse med de nationale kompetencer medlemsstaterne til at sikre retten for alle personer uanset alder, køn, race, etnicitet, klasse, kaste, religiøst tilhørsforhold og tro, ægteskabelig eller socioøkonomisk status, handicap, hiv (eller seksuelt overførte sygdomme), national og social oprindelse, retlig status eller migrationsstatus, sprog, seksuel orientering eller kønsidentitet, til at træffe deres egne informerede valg med hensyn til SRSR, til at sikre retten til kropslig integritet og personlig selvbestemmelse, lighed og ikkediskrimination og til at tilvejebringe de nødvendige midler til, at alle kan nyde godt af SRSR; |
| --- | --- |

1.

| 2. | minder om EU's tilsagn om at fremme, beskytte og opfylde den enkeltes og enhver kvindes og piges ret til at have fuld kontrol over og til frit og ansvarligt at kunne bestemme i spørgsmål vedrørende sin seksualitet og seksuelle og reproduktive rettigheder uden at blive udsat for diskrimination, tvang og vold (19); |
| --- | --- |

2.

| 3. | opfordrer EU, dets organer og agenturer til at støtte og fremme universel og fuld adgang til SRSR-tjenester inden for rammerne af udøvelsen af deres kompetencer ved at fremme ligestilling mellem kønnene, respekt for personlig autonomi, tilgængelighed, informeret valg, samtykke og respekt, ikkeforskelsbehandling og ikkevold og opfordrer medlemsstaterne til at sikre adgang til et komplet udvalg af omfattende og tilgængelige SRSR-tjenester af høj kvalitet og fjerne alle juridiske, politiske, finansielle og andre hindringer for fuld adgang til SRSR for alle; opfordrer i denne forbindelse til at fremme regelmæssige udvekslinger og fremme af god praksis mellem medlemsstater og interessenter om de kønsrelaterede aspekter af sundhed; |
| --- | --- |

3.

| 4. | bekræfter, at SRSR er afgørende for ligestilling mellem kønnene, økonomisk vækst og udvikling, beskyttelse af børn og udryddelse af kønsbaseret vold, menneskehandel og fattigdom; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opfordrer medlemsstaterne til at tackle de vedvarende udfordringer i forbindelse med adgang til eller udøvelse af SRSR og til at sikre tilgængelige SRS-tjenester af høj kvalitet for alle, uanset deres socioøkonomiske status, således at ingen lades i stikken, fordi de er ude af stand til at udøve deres ret til sundhed; |
| --- | --- |

5.

| 6. | anerkender betydningen af at informere offentligheden om SRSR; minder om, at alle politikker om SRSR bør bygge på pålidelig og objektiv dokumentation fra organisationer som WHO, andre FN-agenturer og Europarådet; |
| --- | --- |

6.

| 7. | fremhæver Europarådets menneskerettighedskommissærs opfordring til medlemsstaterne (20) om at sikre tilstrækkelige budgetmidler til SRSR og sikre tilgængeligheden af tilstrækkelige menneskelige ressourcer og nødvendige goder i hele sundhedsvæsenet i både byområder og landdistrikter, udpege og adressere retlige, politiske og økonomiske barrierer, der hæmmer adgangen til SRS af høj kvalitet, og integrere SRSR-ydelser i de nuværende offentlige sygeforsikrings-, tilskuds- eller godtgørelsesordninger for at opnå universel sundhedsdækning; |
| --- | --- |

7.

| 8. | minder om de synspunkter, som Europarådets Ministerkomité har tilkendegivet støtte til, og anbefaler, at der skal være adgang til transspecifik sundhedspleje såsom hormonbehandling og kirurgi, idet der sikres refusion gennem de offentlige sygesikringsordninger (21); |
| --- | --- |

8.

Seksuel og reproduktiv sundhed som en væsentlig del af et godt helbred

| 9. | opfordrer medlemsstaterne til at udarbejde effektive strategier og overvågningsprogrammer, der sikrer universel adgang til et fuldt udbud af SRSR-ydelser af høj kvalitet i overensstemmelse med internationale sundhedsstandarder uanset økonomiske, praktiske og sociale barrierer, uden forskelsbehandling og med særlig hensyntagen til marginaliserede grupper, herunder, men ikke begrænset til, kvinder fra etniske, raciale og religiøse mindretal, migrantkvinder, kvinder fra landdistrikter og yderområder, hvor geografiske begrænsninger forhindrer direkte og umiddelbar adgang til sådanne ydelser, kvinder med handicap, kvinder uden sygeforsikring, LGBTI-personer og ofre for seksuel og kønsbaseret vold; |
| --- | --- |

9.

| 10. | understreger, at lige adgang, behandlingskvalitet og ansvarliggørelse med hensyn til sundhedspleje og SRSR er afgørende for respekten for menneskerettighederne; understreger endvidere, at tjenesteydelser, varer og faciliteter skal være lydhøre over for køns- og livsforløbsrelaterede krav og respektere krav om fortrolighed og informeret samtykke; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til systematisk at indsamle solide ligestillingsdata opdelt efter forskellige faktorer, herunder køn, alder, race og etnisk oprindelse, seksuel orientering, kulturel og socioøkonomisk baggrund samt statistikker om alle SRSR-tjenester, på anonymt grundlag med henblik på at påvise og afhjælpe eventuelle forskelle i resultaterne med hensyn til levering af SRS-ydelser; |
| --- | --- |

11.

| 12. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at gøre fuld brug af sin kompetence inden for sundhedspolitik og til at yde støtte til medlemsstaterne for at sikre universel adgang til SRSR inden for rammerne af EU4Health-programmet for perioden 2021-2027; for at fremme sundhedsoplysning og -uddannelse; for at styrke de nationale sundhedssystemer og konvergensen i opadgående retning af sundhedsstandarder med henblik på at mindske ulighederne på sundhedsområdet i og mellem medlemsstaterne; og for at lette udvekslingen af bedste praksis mellem medlemsstaterne inden for SRSR; opfordrer medlemsstaterne til at gøre fremskridt hen imod universel sundhedsdækning, for hvilken SRSR er af afgørende betydning, herunder ved, hvor det er relevant, at anvende EU4Health-programmet og Den Europæiske Socialfond Plus (ESF +); |
| --- | --- |

12.

| 13. | understreger behovet for en positiv og proaktiv tilgang til sundhedspleje gennem hele livscyklussen ved at sikre universelle sundhedsydelser af høj kvalitet understøttet af tilstrækkelige ressourcer; fremhæver, at EU kan yde støtte til medlemsstaterne til integrerede og tværsektorielle tilgange til forebyggelse, diagnose, behandling og pleje og også kan støtte medlemsstaternes indsats for at sikre adgang til SRS-tjenester og hertil knyttede lægemidler, herunder på det globale marked; opfordrer til øget brug af nye teknologier til levering af avancerede og nye behandlings- og diagnosemetoder, der giver patienterne mulighed for at få fuld gavn af den digitale revolution; understreger behovet for at udnytte Horisont Europa og det digitale Europa fuldt ud for at fremme opnåelsen af disse prioriterede mål; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at højne bevidstheden blandt kvinder om betydningen af regelmæssige screeninger og sikre, at offentlige sundhedstjenester tilbyder screeninger såsom mammografi og ultralydsundersøgelse af brystet, cytologitest og knogletæthedsmålinger; |
| --- | --- |

14.

| 15. | understreger betydningen af at forebygge sygdomme gennem uddannelse; fremhæver endvidere betydningen af vaccinationer til sygdomsforebyggelse, hvor der findes vacciner; opfordrer derfor medlemsstaterne og Kommissionen til at udvide EU's indkøb af vacciner til bekæmpelse af covid-19 til også at omfatte indkøb af human papillomavirus-vaccine (HPV) og sikre, at alle i Europa kan få adgang til denne vaccine; |
| --- | --- |

15.

| 16. | minder om, at alle medicinske indgreb i forbindelse med SRSR skal foretages med forudgående, personligt og fuldt informeret samtykke; opfordrer medlemsstaterne til at bekæmpe gynækologisk og obstetrisk vold ved at styrke procedurer, der garanterer respekten for frit, forudgående og informeret samtykke og beskyttelse mod umenneskelig og nedværdigende behandling i sundhedsvæsnet, herunder gennem uddannelse af sundhedspersonale; opfordrer Kommissionen til at tackle denne specifikke form for kønsbaseret vold i sine aktiviteter; |
| --- | --- |

16.

| 17. | er dybt bekymret over, at kvinder og piger med handicap alt for ofte nægtes adgang til faciliteter inden for seksuel og reproduktiv sundhed, nægtes informeret samtykke med hensyn til brugen af prævention, og at de endog risikerer at blive udsat for tvangssterilisation; opfordrer medlemsstaterne til at gennemføre lovgivningsmæssige foranstaltninger, der beskytter den fysiske integritet, valgfrihed og selvbestemmelse med hensyn til handicappede personers seksuelle og reproduktive liv; |
| --- | --- |

17.

| 18. | opfordrer medlemsstaterne til ufortøvet at forbyde og træffe effektive foranstaltninger for at forhindre alle former for diskrimination mod racialiserede kvinder, herunder etnisk opdeling i sundhedsfaciliteter, til at garantere universel adgang til seksuel og reproduktiv sundhedspleje af god kvalitet uden forskelsbehandling, tvang eller misbrug, og til at adressere, afhjælpe og forebygge krænkelse af deres menneskerettigheder; |
| --- | --- |

18.

| 19. | gentager sin opfordring til medlemsstaterne om at vedtage lovgivning, der sikrer, at interseksuelle personer ikke på noget tidspunkt i barndommen udsættes for ikkelivsnødvendige medicinske eller kirurgiske behandlinger, og at deres ret til legemlig integritet, autonomi, selvbestemmelse og informeret samtykke fuldt ud respekteres; |
| --- | --- |

19.

| 20. | fremhæver behovet for at tage hensyn til specifikke sundhedsbehov i forbindelse med SRSR såsom infertilitet, klimakteriet og kræftformer, der specifikt rammer de reproduktive organer; opfordrer medlemsstaterne til at stille alle nødvendige rehabiliteringstjenester og støttemekanismer, herunder den nødvendige psykiske og fysiske sundhedspleje, til rådighed for alle ofre for SRSR-krænkelser; opfordrer Kommissionen til at fremlægge oplysninger vedrørende EU-programmernes bidrag til fremme og støtte af reproduktiv sundhed; |
| --- | --- |

20.

| 21. | minder om, at Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol i sin afgørelse i sagen A.P., Garçon og Nicot mod Frankrig fastslog, at en medlemsstats krav om forudgående sterilisation i forbindelse med tilladelser til kønsanerkendelsesprocedurer var en krænkelse af sagsøgerens ret til respekt for privatlivets fred; minder om FN's anerkendelse af, at tvangssterilisation er en krænkelse af retten til at ikke at blive udsat for tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf (22); beklager, at sterilisation fortsat er en ufravigelig betingelse for adgang til juridisk kønsanerkendelse i visse EU-medlemsstater; opfordrer medlemsstaterne til at afskaffe kravet om sterilisation og beskytte transpersoners ret til selvbestemmelse (23); |
| --- | --- |

21.

| 22. | understreger behovet for at tage hensyn til miljøændringernes indvirkning på SRSR og fertiliteten, herunder, men ikke begrænset til, vand- og luftforurening og det stigende forbrug af kemikalier; anmoder om, at dette bliver undersøgt yderligere gennem Horisont Europa og behandlet gennem den europæiske grønne pagt; |
| --- | --- |

22.

| 23. | fremhæver betydningen af udbydere af seksuel og reproduktiv sundhedspleje, som yder en bred vifte af ydelser inden for reproduktiv og seksuel sundhed, herunder både fysisk og psykisk sundhed; tilskynder medlemsstaterne til at tage hensyn til deres unikke omstændigheder i den overordnede planlægning af deres sundhedspleje; |
| --- | --- |

23.

| a) | Adgang til sikre og cirkulære menstruationsprodukter for alle |
| --- | --- |

a)

Adgang til sikre og cirkulære menstruationsprodukter for alle

| 24. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at sikre et bredt udbud af giftfrie og genanvendelige menstruationsprodukter, især i store detailforretninger og på apoteker i hele landet (af mindst samme størrelse som udvalget af engangsprodukter), ledsaget af bevidstgørelsesforanstaltninger, der skal øge kendskabet til fordelene ved genanvendelige menstruationsprodukter sammenlignet med engangsprodukter; |
| --- | --- |

24.

| 25. | understreger de negative konsekvenser, som den såkaldte »tamponskat« har for ligestillingen mellem kønnene; opfordrer alle medlemsstater til at afskaffe denne type afgift ved at gøre brug af den fleksibilitet, der findes i momsdirektivet, og indføre momsfritagelse eller en nulmomssats for disse basale varer; |
| --- | --- |

25.

| b) | Omfattende seksualundervisning gavner unge |
| --- | --- |

b)

Omfattende seksualundervisning gavner unge

| 26. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at sikre universel adgang til videnskabeligt nøjagtig, evidensbaseret, alderssvarende, ikkefordømmende og omfattende seksualundervisning og -oplysning for alle skolebørn på primær- og sekundærtrinnet samt børn, der er ude af skolen, i overensstemmelse med WHO's standarder for seksualundervisning og handlingsplanen om seksuel og reproduktiv sundhed og uden nogen form for forskelsbehandling; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at sikre omfattende undervisning om menstruation og dens forbindelse med seksualitet og fertilitet; opfordrer medlemsstaterne til at etablere veludviklede, velfinansierede og tilgængelige ungdomsvenlige tjenester samt læreruddannelse og sikre midlerne til velfungerende støttekontorer og sundhedsuddannelsescentre; |
| --- | --- |

26.

| 27. | der henviser til, at SRSR-undervisning og -information er et af de vigtigste instrumenter til opfyldelse af forpligtelserne i forbindelse med 25-året for den internationale konference om befolkning og udvikling (ICPD25), nemlig fuldstændig opfyldelse af behovet for familieplanlægning, ingen forebyggelige dødsfald blandt mødre og ingen kønsbaseret vold og skadelig praksis mod kvinder, piger og unge; understreger, at SRSR-undervisning og -information i høj grad kan bidrage til at mindske vold og chikane af seksuel karakter, suppleret gennem EU-finansiering og projekter, der styrker samarbejde og samordningen af offentlige sundhedspolitikker og udviklingen og formidlingen af god praksis; understreger betydningen af omfattende og alderssvarende seksual- og relationsundervisning og seksualitetsinformation og betydningen heraf for familieplanlægning og adgang til reproduktiv sundhed samt konsekvenserne heraf for utilsigtede graviditeter og SRS- relaterede sygdomme; |
| --- | --- |

27.

| 28. | minder om, at stereotype forestillinger og tabuer omkring menstruation fortsat er udbredte i vores samfund, og at disse kan forsinke diagnosticeringen af sygdomme som endometriose, som på trods af, at den rammer én ud af 10 kvinder i den reproduktive alder, er den primære årsag til kvinders infertilitet og forårsager kroniske bækkensmerter, i gennemsnit tager otte år at diagnosticere og ikke kan helbredes; opfordrer medlemsstaterne til at sikre omfattende og videnskabeligt korrekt undervisning om menstruation, til at øge bevidstheden og til at iværksætte større informationskampagner om endometriose rettet mod offentligheden, sundhedspersoner og lovgivere; opfordrer medlemsstaterne til at sikre adgang til menstruationsundervisning for alle børn, således at menstruerende personer kan træffe informerede valg om deres perioder og krop; opfordrer medlemsstaterne til at tackle problemet med menstruationsfattigdom ved at stille menstruationsprodukter gratis til rådighed for alle, der har behov herfor; |
| --- | --- |

28.

| 29. | opfordrer medlemsstaterne til at bekæmpe udbredelsen af diskriminerende og usikker misinformation om SRSR, da det bringer alle personer, navnlig kvinder, LGBTI-personer og unge mennesker, i fare; påpeger den rolle, som medier, sociale medier, offentlige informationsinstitutioner og andre interessenter spiller med hensyn til at tilvejebringe nøjagtig og videnskabeligt baseret information, og opfordrer dem til at udelukke desinformation og misinformation om SRSR fra deres programmer, materialer og aktiviteter; opfordrer medlemsstaterne til at udvikle alderssvarende og omfattende læseplaner for seksual- og relationsundervisning under hensyntagen til, at formidlingen af oplysninger bør afspejle mangfoldigheden af seksuel orientering, kønsidentiteter, -udtryk og -karakteristika med henblik på at imødegå misinformation baseret på stereotyper eller bias og til at styrke beskyttelsen af retten til reproduktiv sundhed gennem offentlige sundhedstjenester; |
| --- | --- |

29.

| c) | Moderne prævention som en strategi til opnåelse af ligestilling mellem kønnene |
| --- | --- |

c)

Moderne prævention som en strategi til opnåelse af ligestilling mellem kønnene

| 30. | opfordrer medlemsstaterne til at sikre universel adgang til en række tilgængelige moderne præventionsmetoder og -produkter af høj kvalitet, rådgivning om familieplanlægning og information om prævention for alle, til at fjerne alle hindringer for adgang til prævention, såsom økonomiske og sociale barrierer, og til at sikre, at der er adgang til lægefaglig rådgivning og konsultationer med sundhedspersoner, således at alle får mulighed for at vælge den svangerskabsforebyggende metode, der passer bedst til dem, og dermed sikres den grundlæggende ret til sundhed og retten til at vælge; |
| --- | --- |

30.

| 31. | opfordrer medlemsstaterne til at sikre adgang til moderne, effektiv og tilgængelig prævention under hensyntagen til succesraten på lang sigt; opfordrer medlemsstaterne til at anerkende, at denne adgang bør udvides til at omfatte alle personer i den reproduktive alder; opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at alle sundhedstjenester leverer passende og regelmæssige lægefaglige og psykologiske ydelser, som fremmer og beskytter kvinders seksuelle og reproduktive sundhed gennem hele livet; |
| --- | --- |

31.

| 32. | minder om, at medlemsstaterne og de offentlige myndigheder har et ansvar for at yde evidensbaseret og nøjagtig information om prævention og fastlægge strategier til at tackle og fjerne barrierer, myter, stigmatisering og misforståelser; opfordrer medlemsstaterne til at etablere bevidstgørelsesprogrammer og -kampagner om moderne præventionsvalg og alle præventionsmidler og til at tilbyde moderne prævention og rådgivning af høj kvalitet ydet af sundhedsprofessionelle, herunder akut prævention uden recept, i overensstemmelse med WHO's standarder, hvilket i visse lande ofte nægtes af læger på grund af deres personlige overbevisninger; |
| --- | --- |

32.

| d) | Sikker og lovlig abort, der er forankret i kvinders sundhed og rettigheder |
| --- | --- |

d)

Sikker og lovlig abort, der er forankret i kvinders sundhed og rettigheder

| 33. | fastholder, at abort altid skal være baseret på den pågældendes egen frivillige beslutning, foretages i overensstemmelse med de medicinske standarder og med standarder for tilgængelighed, adgangsmuligheder, rimelige priser og sikkerhed, der er baseret på WHO's retningslinjer, og opfordrer medlemsstaterne til at sikre universel adgang til sikker og lovlig abort og respekt for retten til frihed, privatliv og den bedste opnåelige sundhedspleje; |
| --- | --- |

33.

| 34. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til afkriminalisere abort samt til at fjerne og bekæmpe hindringer for lovlig abort og minder om, at de har et ansvar for at sikre, at kvinder har adgang til at udøve deres lovfæstede rettigheder; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at forbedre de eksisterende metoder og undersøge nye metoder til levering af SRSR-relaterede ydelser og måder, hvorpå de mangler i leveringen af ydelser, der er kommet frem gennem covid-19, kan afhjælpes, og til at gøre dette for alle med særligt fokus på de mest marginaliserede grupper; opfordrer indtrængende Kommissionen til at fremme beskyttelsen af SRSR gennem EU's næste sundhedsstrategi; |
| --- | --- |

34.

| 35. | opfordrer medlemsstaterne til at gennemgå deres nationale retlige bestemmelser om abort og bringe dem i overensstemmelse med internationale menneskerettighedsstandarder (24) og regional bedste praksis ved at sikre, at fri abort er lovlig i den tidlige graviditet og i nødvendigt omfang senere, hvis kvindens helbred eller liv er i fare; påpeger, at et totalt forbud mod abort eller afslag på abort er en form for kønsbaseret vold (25), og opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at fremme bedste praksis inden for sundhedspleje ved at sikre tilgængelige SRS-tjenester på primærplejeniveauet kombineret med henvisningssystemer for al nødvendig pleje på højere niveau; |
| --- | --- |

35.

| 36. | anerkender, at den enkelte læge kan påberåbe sig en samvittighedsklausul af personlige grunde; understreger imidlertid, at en enkeltpersons påberåbelse af en samvittighedsklausul ikke må gå ud over patientens ret til fuld adgang til sundhedsydelser; opfordrer medlemsstaterne og sundhedstjenesteyderne til at tage højde for sådanne omstændigheder i deres geografiske levering af sundhedsydelser; |
| --- | --- |

36.

| 37. | beklager, at gængs praksis i medlemsstaterne undertiden giver praktiserende læger og i nogle tilfælde hele sundhedsinstitutioner mulighed for at nægte at levere sundhedsydelser på grundlag af den såkaldte samvittighedsklausul, hvilket fører til afslag på abortydelser på grund af religion eller samvittighed og derved bringer kvinders liv og rettigheder i fare; bemærker, at denne klausul også ofte anvendes i situationer, hvor enhver forsinkelse kan bringe patientens liv eller helbred i fare; |
| --- | --- |

37.

| 38. | bemærker at denne samvittighedsklausul desuden forhindrer adgang til prænatal screening, hvilket ikke kun er en krænkelse af kvinders ret til oplysning om fostrets tilstand, men også i mange tilfælde hindrer en vellykket behandling under eller umiddelbart efter graviditeten; opfordrer medlemsstaterne til at gennemføre effektive regulerings- og håndhævelsesforanstaltninger, der sikrer, at »samvittighedsklausulen« ikke bringer kvinders rettidige adgang til SRS-ydelser i fare; |
| --- | --- |

38.

| e) | Adgang til fertilitetsbehandling |
| --- | --- |

e)

Adgang til fertilitetsbehandling

| 39. | opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at alle personer i den fødedygtige alder får adgang til fertilitetsbehandling uanset deres socioøkonomiske status, civilstand, kønsidentitet eller seksuelle orientering; understreger betydningen af nøje at undersøge fertilitet i EU som et folkesundhedsproblem og udbredelsen af infertilitet og subfertilitet, som er en vanskelig og smertefuld realitet for mange familier og personer; opfordrer medlemsstaterne til at anlægge en holistisk, rettighedsbaseret, inklusiv og ikkediskriminerende tilgang til fertilitet, herunder foranstaltninger til forebyggelse af infertilitet og sikring af lige adgang til tjenester for alle personer i den reproduktive alder, og til at gøre medicinsk assisteret reproduktion tilgængelig i Europa; |
| --- | --- |

39.

| f) | Barsels-, graviditets- og fødselsrelaterede ydelser til alle |
| --- | --- |

f)

Barsels-, graviditets- og fødselsrelaterede ydelser til alle

| 40. | opfordrer medlemsstaterne til at vedtage foranstaltninger til at sikre adgang uden forskelsbehandling til tilgængelige, evidensbaserede og respektfulde barsels-, graviditets- og fødselsrelaterede ydelser af høj kvalitet for alle, herunder jordemoderbistand, prænatal, fødselsrelateret og postnatal omsorg samt støtte til mødres psykiske sundhed i overensstemmelse med de gældende WHO-standarder og -beviser, og som følge heraf reformere love, politikker og praksisser, der udelukker visse grupper fra adgang til barsels-, graviditets- og fødselsrelaterede ydelser, herunder ved at fjerne diskriminerende retlige og politiske begrænsninger, der er begrundet i seksuel orientering eller kønsidentitet, nationalitet, race, etnisk oprindelse og migrationsstatus; |
| --- | --- |

40.

| 41. | opfordrer medlemsstaterne til at gøre deres yderste for at sikre respekten for kvinders rettigheder og deres værdighed i forbindelse med fødslen og til kraftigt at fordømme og bekæmpe fysiske og verbale overgreb, herunder gynækologisk og obstetrisk vold, samt enhver anden form for kønsbaseret vold i forbindelse med prænatal, fødselsrelateret og postnatal omsorg, som krænker kvinders menneskerettigheder og kan udgøre former for kønsbaseret vold; |
| --- | --- |

41.

| 42. | opfordrer Kommissionen til at udvikle fælles EU-standarder for barsels-, graviditets- og fødselsrelaterede ydelser og til at fremme udveksling af bedste praksis mellem eksperter på området; opfordrer medlemsstaterne til at tilskynde til og sikre, at sundhedspersoner uddannes i kvinders menneskerettigheder og principper for frivilligt og informeret samtykke og informeret valg i forbindelse med barsels-, graviditets- og fødselsrelaterede ydelser; |
| --- | --- |

42.

| 43. | minder om, at niveauet af amning i WHO's europæiske region er det laveste i verden; understreger behovet for større bevidstgørelse og oplysninger om fordelene ved amning; opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at iværksætte højprofilerede kampagner, der understreger amningens gavnlige virkninger; |
| --- | --- |

43.

Ydelse af SRSR-tjenester under covid-19-pandemien og under alle andre kriserelaterede omstændigheder

| 44. | påpeger, at EU og dets medlemsstater ud over sundhedskrisen oplever en økonomisk og social krise; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at anskue de sundhedsmæssige konsekvenser af covid-19 i et kønsperspektiv og til at sikre videreførelsen af en lang række SRS-tjenester gennem sundhedssystemerne under alle omstændigheder i overensstemmelse med internationale menneskerettighedsstandarder; insisterer på at imødegå ethvert forsøg på at begrænse SRSR under og efter pandemien; opfordrer endvidere medlemsstaterne til at rette yderligere bestræbelser og ressourcer mod at genopbygge et sundhedssystem, der anerkender, at SRSR er afgørende for alle menneskers sundhed og trivsel; |
| --- | --- |

44.

| 45. | anerkender de påvirkninger, som covid-19-pandemien har på forsyningen af og adgangen til præventionsmidler, og minder om UNFPA's fremskrivninger fra april 2020, som viser, at ca. 47 mio. kvinder i 114 lav- eller mellemindkomstlande vil være udelukket fra at bruge moderne præventionsmidler, hvis nedlukningen eller afbrydelserne af forsyningskæden fortsætter i seks måneder; |
| --- | --- |

45.

| 46. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at sikre fuld adgang til prævention under covid-19-pandemien og gennem en fælles indsats at forhindre afbrydelser i produktions- og forsyningskæderne; fremhæver eksempler på god praksis som f.eks. gratis præventionsmidler til alle kvinder under en vis alder og/eller anvendelse af telekonsultation for at få adgang til præventionsmidler; |
| --- | --- |

46.

| 47. | beklager, at adgang til sikker og lovlig abort fortsat er begrænset under covid-19-pandemien med eksempler på tiltag for helt at forbyde abort under påskud af, at det er en mindre prioriteret tjenesteydelse (26); opfordrer indtrængende medlemsstaterne til yderligere at gennemføre sikker, fri og afstemt adgang til abort som følge af omstændighederne under og efter covid-19-pandemien, ved hjælp af f.eks. abortpillen, og at anerkende abortydelser som presserende og som en medicinsk procedure og dermed afvise alle begrænsninger af adgang hertil; |
| --- | --- |

47.

| 48. | fremhæver pandemiens negative konsekvenser for barsels-, graviditets- og fødselsrelaterede ydelser, fordi sundhedssystemerne fokuserer på at tackle covid-19, og understreger, at der foretages uacceptable ændringer i ydelserne under graviditet og fødsel, som ikke er baseret på videnskabelig evidens, WHO's retningslinjer eller retningslinjerne fra relevante europæiske brancheorganisationer, og at disse ændringer ikke står i et rimeligt forhold til de tiltag, som covid-19-pandemien kræver (27); opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at sikre tilstrækkelige ressourcer til barsels-, graviditets- og fødselsrelaterede ydelser af høj kvalitet; |
| --- | --- |

48.

| 49. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at sikre fuld adgang til fertilitetsbehandling og andre fertilitetsydelser under covid-19-pandemien og forhindre afbrydelser i tilbud om fertilitetsbehandling, som vil medføre, at der fødes færre børn ved hjælp af medicinsk assisterede reproduktionsbehandling, og således fuldstændig fratage visse mennesker retten til at forsøge at få et barn; |
| --- | --- |

49.

| 50. | opfordrer Kommissionen til i forbindelse med sin sundhedsrelaterede politiske respons at tage hånd om konsekvenserne af nødsituationer som covid-19 for kønsspecifikke sundhedshensyn såsom adgangen til SRSR i EU; opfordrer endvidere Kommissionen til at anerkende, at SRSR er baseret på grundlæggende menneskerettigheder og som sådan er en prioritet under og efter den nuværende sundhedskrise, og til at træffe alle nødvendige foranstaltninger, herunder ved at støtte medlemsstaternes og SRSR-civilsamfundsorganisationernes indsats for at sikre fuld adgang til SRSR-tjenester under hensyntagen til ressourcer såsom ESF+ og programmet for borgere, ligestilling, rettigheder og værdier; |
| --- | --- |

50.

SRSR som grundlag for ligestilling mellem kønnene, demokrati og udryddelse af kønsbaseret vold

| 51. | opfordrer medlemsstaterne til at udøve deres kompetence inden for SRSR ved at bestræbe sig på fuldt ud at beskytte, respektere og overholde menneskerettighederne, navnlig retten til sundhed med hensyn til SRSR, og til at garantere en bred vifte af tilgængelige, tilgængelige og ikkediskriminerende SRS-tjenester af høj kvalitet, der er tilgængelige for alle uden forskelsbehandling, såsom behandling af fertilitet og genetiske sygdomme med bevarelse af kønsceller, og sikre, at princippet om ikkeforringelse i henhold til den internationale menneskerettighedslovgivning overholdes, herunder for enkeltpersoner, der skal rejse for at blive behandlet, f.eks. personer med bopæl i udkantsområder og i den yderste periferi; fordømmer ethvert forsøg på gennem restriktive love at begrænse adgangen til SRSR; fastholder på det kraftigste, at nægtelse af adgang til SRSR er en form for kønsbaseret vold (28); |
| --- | --- |

51.

| 52. | opfordrer Rådet til at etablere en ligestillingskonfiguration, der kan samle ministre og statssekretærer med ansvar for ligestilling i et fælles dedikeret forum for at træffe fælles og konkrete foranstaltninger til imødegåelse af udfordringerne på området for kvinders rettigheder og ligestilling, herunder SRSR, og sikre, at ligestillingsspørgsmål drøftes på det højeste politiske plan; |
| --- | --- |

52.

| 53. | fremhæver de meget alvorlige og forskelligartede sundhedsmæssige konsekvenser af kønsbaseret vold, som har vist sig at have potentiale til at forvolde alvorlige skader på den fysiske og psykiske sundhed, herunder gynækologiske lidelser og negative resultater af graviditet; opfordrer derfor til passende beskyttelse og tilstrækkelige ressourcer til ofre for vold i hjemmet med øgede ressourcer og effektive foranstaltninger med henblik herpå; |
| --- | --- |

53.

| 54. | fremhæver, at der er en række forbindelser mellem prostitution og menneskehandel, og anerkender, at prostitution, både i EU og i resten af verden, fremmer handlen med sårbare kvinder og mindreårige; |
| --- | --- |

54.

| 55. | opfordrer kommissæren med ansvar for demokrati og demografi til at anlægge en evidens- og menneskerettighedsbaseret tilgang til håndteringen af de demografiske udfordringer i EU og sikre, at alle borgere i EU, heriblandt de borgere, der bor i mere afsidesliggende områder såsom i den yderste periferi, fuldt ud kan realisere deres SRSR, og til at konfrontere dem, der bruger SRSR som et middel til at underminere EU's værdier og demokratiske principper; |
| --- | --- |

55.

| 56. | opfordrer kommissæren for sundhed og fødevaresikkerhed til at lette og fremme beskyttelsen af SRSR som en afgørende del af opnåelsen af retten til sundhed, sikkerhed og ligestilling mellem kønnene; til at overvåge og fremme den fulde gennemførelse af verdensmål nr. 3, herunder delmål 3.7, i EU ved hjælp af FN's globale indikatorramme; til i samarbejde med medlemsstaterne at indsamle systematiske, sammenlignelige, opdelte data og foretage undersøgelser for bedre at måle kønsbestemte uligheder med hensyn til sundhed og uopfyldte behov i forbindelse med adgang til SRS-ydelser i EU ud fra et intersektionelt perspektiv; til at fremme sundhedsoplysning og -uddannelse, herunder om SRS; til at støtte konvergensen i opadgående retning mellem sundhedsstandarder og -politikker med henblik på at mindske ulighederne på sundhedsområdet i og mellem medlemsstaterne samt, i lyset af den glædelige inklusion af SRS-tjenester i EU4Health-programmet, til at støtte medlemsstaternes og SRSR-civilsamfundsorganisationernes indsats for at opnå adgang til SRS-tjenester gennem programmet understreger behovet for at øge investeringerne i alle tjenesteydelser betydeligt, navnlig på sundhedsområdet, for at bidrage til kvinders uafhængighed, lighed og frigørelse; |
| --- | --- |

56.

| 57. | opfordrer kommissæren med ansvar for ligestilling til at fremme og beskytte SRSR-ydelserne og til at medtage dem i gennemførelsen af EU-strategien for ligestilling mellem kønnene og EU's LGBTIQ-ligestillingsstrategi; til på det kraftigste at fordømme tilbageskridtene for kvinders rettigheder og udvikle konkrete foranstaltninger til modvirkning heraf; til at anerkende de iboende sammenhænge mellem realisering af SRSR, opnåelse af ligestilling mellem kønnene og bekæmpelse af kønsbaseret vold og fremme den fulde gennemførelse af verdensmål nr. 5, herunder delmål 5.6, i EU; til at sikre en vellykket integration af kønsaspektet i alle EU-politikker; til at støtte SRSR-civilsamfundsorganisationernes aktiviteter; til at lette og fremme udvekslingen af bedste praksis mellem medlemsstaterne og interessenter om kønsaspekterne af sundhed, herunder SRSR, og til at fremme synergierne mellem EU4Health og EU's ligestillingsstrategi; understreger, at EU4Health-programmet bør kønsmainstreames, tage hensyn til kønsbias og udvikle en kønssensitiv tilgang til sygdomsbevidsthed, -screening, -diagnosticering og -behandling; understreger endvidere, at enhver ligestillingsstrategi bør adressere alle former for kønsbaseret vold, herunder tilbagerulning og krænkelser af kvinders SRSR; |
| --- | --- |

57.

| 58. | opfordrer kommissæren med ansvar for internationale partnerskaber til at opretholde den europæiske konsensus om udvikling og verdensmålene, navnlig delmål 3.7, 5.6 og 16, for at sikre, at SRSR fortsat prioriteres højt i alle EU's eksterne aktiviteter og forbindelser; glæder sig over tilsagnet om at fremme SRSR i den nye kønshandlingsplan III og opfordrer kommissæren med ansvar for internationale partnerskaber til at foreslå konkrete foranstaltninger til at opfylde denne målsætning; understreger behovet for at prioritere fjernelsen af alle hindringer for adgang til SRSR-tjenester i udviklingspolitikken; |
| --- | --- |

58.

| 59. | opfordrer kommissæren for fremme af vores europæiske levevis til at sikre, at den nye særlige udsending for fremme af religions- og trosfrihed bliver engageret i en menneskerettighedsbaseret tilgang, hvorved der tages hensyn til SRSR, og engageret i samarbejde om at garantere retten til sundhed for alle, i EU og globalt, uden forskelsbehandling; |
| --- | --- |

59.

| 60. | opfordrer kommissæren med ansvar for krisestyring til at inkludere et ligestillingsperspektiv i EU's og medlemsstaternes humanitære bistandsindsats og et perspektiv for SRSR, da adgang til seksuelle og reproduktive sundhedsydelser er et basalt behov for mennesker i en humanitær sammenhæng; |
| --- | --- |

60.

| 61. | opfordrer til øjeblikkelig afskaffelse af skadelige praksisser såsom kvindelig kønslemlæstelse og børneægteskaber, tidlige ægteskaber og tvangsægteskaber; understreger, at børneægteskaber, tidlige ægteskaber og tvangsægteskaber er en overtrædelse af menneskerettighederne og ofte betyder, at unge piger bliver sårbare over for vold, diskrimination og misbrug; er yderst bekymret over, at mere end 200 millioner piger og kvinder verden over er blevet tvunget til at underkaste sig kvindelig kønslemlæstelse, og at forsinkelsen eller afbrydelsen af programmer for opsøgende arbejde og uddannelse vedrørende skadelig praksis på globalt plan som følge af covid-19-pandemien ventes at føre til yderligere 2 millioner tilfælde af kvindelig kønslemlæstelse og 13 millioner flere børneægteskaber i løbet af det næste årti sammenlignet med skøn fra før pandemien; |
| --- | --- |

61.

| 62. | opfordrer til, at der gives fuld adgang til fysisk og psykisk bistand, som skal varetages af uddannet personale, der er opmærksomt på interkulturelle aspekter; opfordrer indtrængende alle EU-lande til at ratificere Istanbulkonventionen; opfordrer Kommissionen til at undersøge synergierne mellem EU's interne og eksterne programmer for at sikre en sammenhængende og langsigtet tilgang til at standse kvindelig kønslemlæstelse både i og uden for EU; gentager navnlig, at der bør indarbejdes foranstaltninger til forebyggelse af kvindelig kønslemlæstelse på alle politikområder, navnlig inden for sundhed, asyl, uddannelse, beskæftigelse og i samarbejde og menneskerettighedsdialoger med tredjelande; |
| --- | --- |

62.

| 63. | minder om, at nogle piger i EU også risikerer at blive udsat for kvindelig kønslemlæstelse, når de besøger deres oprindelseslande, især i forbindelse med familiebesøg; mener, at det er vigtigt, at alle medlemsstater, herunder regionale og lokale myndigheder, deler deres bedste praksis om protokoller til at forhindre kønslemlæstelse af piger, der rejser til lande eller regioner, hvor kvindelig kønslemlæstelse er udbredt; opfordrer alle de EU-medlemsstater, der ikke har gjort det endnu, til at vedtage specifik straffelovgivning om kvindelig kønslemlæstelse for at kunne beskytte ofrene og retsforfølge denne forbrydelse mere effektivt, når den begås uden for deres område; |
| --- | --- |

63.

| 64. | opfordrer EU til at støtte sundheds- og familieplanlægningscentre i partnerlandene for at gøre det muligt at formidle viden om og fjerne tabuer vedrørende menstruation, seksualitet og forplantning og i den forbindelse også inddrage unge mænd fuldt ud i kampen mod stereotyper og tabuer; understreger betydningen af at forbedre adgangen til præventionsmetoder i udviklingslandene, navnlig for teenagepiger, der er i større risiko for komplikationer, hvis de bliver gravide; fastholder, at alle kvinder og piger har ret til at træffe deres egne frie og kvalificerede valg vedrørende deres seksuelle og reproduktive sundhed og liv; |
| --- | --- |

64.

| 65. | opfordrer til at sikre, at piger og kvinder deltager i uddannelse, eftersom dette er et uundværligt redskab til at styrke kvinder socialt og økonomisk; opfordrer til at gøre en indsats for, at færre unge piger udebliver fra undervisningen, når de har menstruation, ved at styrke foranstaltningerne vedrørende menstruationshygiejne i skolerne, navnlig tjenester i form af vand, sanitet og hygiejne, samt ved at bekæmpe stigmatisering; understreger behovet for at sikre adgang til hensigtsmæssig infrastruktur til vand, sanitet og hygiejne på skoler for at sikre SRS, uanset om det er i forbindelse med prævention, graviditet, fødsel, abort, seksuelt overførte sygdomme eller menstruationshygiejne; |
| --- | --- |

65.

| 66. | opfordrer til at udnytte potentialet ved kommunikationsmidler som radio, fjernsyn og telefon, men også digitale redskaber, navnlig de sociale medier og meddelelsestjenester, for at give unge bedre adgang til seksualundervisning og især gøre dem mere bevidste om seksuelt overførte sygdomme og om risikoen ved tidlige graviditeter; mener, at man desuden bør sørge for at bekæmpe ulighed mellem kønnene ved adgang til digitale tjenester samt cyberchikane og vold imod kvinder og piger på internettet; |
| --- | --- |

66.

| 67. | opfordrer til, at det tematiske politikområde om SRSR gives en mere fremtrædende plads i EU's kønshandlingsplan III (GAP III) i betragtning af covid-19-pandemiens enorme indvirkning på kvinder og piger i udviklingslandene; understreger betydningen af at styrke den enkeltes ret til at have fuld kontrol over, og træffe frie og ansvarlige beslutninger om, spørgsmål vedrørende vedkommendes seksualitet samt SRS; |
| --- | --- |

67.

| 68. | opfordrer medlemsstaterne til at forpligte sig til at gennemføre GAP III-målene, navnlig vedrørende SRSR; opfordrer EU og medlemsstaterne til at udarbejde »gennemførelsesplaner på landeniveau« med prioritering af SRSR under anvendelse af målbare indikatorer og overvågningsmekanismer; beder EU-delegationerne om at prioritere foranstaltninger vedrørende SRSR i deres gennemførelse af GAP III; |
| --- | --- |

68.

| 69. | opfordrer EU og medlemsstaterne til at sikre tilstrækkelig og målrettet finansiering af SRSR i deres politik for udviklingssamarbejde og i deres eksterne finansielle instrumenter såsom instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde; anmoder i denne forbindelse Kommissionen, Tjenesten for EU's Optræden Udadtil og medlemsstaterne om at betragte SRSR som en prioritering i EU's programmeringsproces, herunder i fælles programmering; |
| --- | --- |

69.

| 70. | understreger vigtigheden af at sikre, at politikken for udviklingssamarbejde omfatter civilsamfundsorganisationer, der er direkte involveret i forsvaret for SRSR i udviklingslandene; |
| --- | --- |

70.

| 71. | mener, at EU er nødt til at lette integrationen af SRSR-tjenester i de nationale folkesundhedsstrategier og i partnerlandenes politik; minder med bekymring om, at de fleste uopfyldte behov for seksuelle og reproduktive sundhedstjenester findes blandt teenagere, ugifte, LGBTIQ-personer, personer med handicap, medlemmer af mindretal og etniske mindretalsgrupper samt fattige i landdistrikterne og i byerne; understreger, at SRSR-tjenester bør være kønsorienterede, rettighedsbaserede, ungdomsvenlige og tilgængelige for alle uanset alder, køn, kønsidentitet, seksuel orientering, race, social klasse, religion, ægteskabelig status, økonomiske ressourcer, national eller social oprindelse eller handicap, herunder i humanitære sammenhænge i forbindelse med konflikter og katastrofer; |
| --- | --- |

71.

| 72. | opfordrer medlemsstaterne til at modarbejde forskelsbehandling inden for SRSR-tjenester og anvende en tværgående tilgang for at sikre, at kvinder og piger (både trans- og ciskønnede), ikkebinære personer, lesbiske, biseksuelle og interseksuelle kvinder har lige adgang til SRSR-tjenester og -rettigheder; |
| --- | --- |

72.

| 73. | minder om, at kvinder og piger er særligt udsat for voldtægt og seksuel vold i kriseramte regioner, herunder i forbindelse med konflikter, naturkatastrofer eller følgerne af klimaforandringerne; opfordrer EU til at styrke kampen mod brugen af voldtægt som krigsvåben og sikre adgang til seksuelle og reproduktive sundhedstjenester for ofrene; |
| --- | --- |

73.

| 74. | opfordrer Kommissionen til på det kraftigste at fordømme tilbageskridtene for kvinders rettigheder og SRSR og til at anvende sin fulde kapacitet til at styrke sin indsats for imødegåelse heraf; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at øge deres politiske støtte til menneskerettighedsforkæmpere, sundhedstjenesteydere, der arbejder for at fremme SRSR, og kvinderettigheds- og SRSR-civilsamfundsorganisationer, som er centrale aktører for fremme af samfund med ligestilling mellem kønnene og vigtige leverandører af SRS-tjenester og -information, navnlig dem, der arbejder under vanskelige forhold i Europa, og til løbende at overvåge og tildele tilstrækkelig finansiel støtte i overensstemmelse hermed gennem de igangværende programmer såsom programmet for borgere, ligestilling, rettigheder og værdier; |
| --- | --- |

74.

| 75. | opfordrer Kommissionen til at implementere kønsbudgettering i alle instrumenterne i den flerårige finansielle ramme for 2021-2027, herunder programmet for borgere, ligestilling, rettigheder og værdier, ESF+ og instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde; |
| --- | --- |

75.

| 76. | opfordrer Kommissionen til at tage konkrete skridt til at beskytte SRSR, i første omgang ved at udnævne en særlig udsending vedrørende SRSR og tilføje et særligt kapitel om »status for SRSR« i EU's årsberetning om menneskerettigheder og demokrati; |
| --- | --- |

76.

o

o o

| 77. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

77.

---

(1)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0336.

(2)  EUT C 449 af 23.12.2020, s. 142.

(3)  EUT L 107 af 26.3.2021, s. 1.

(4)  Studie — »The gendered impact of the COVID-19 crisis and post-crisis period«, Europa-Parlamentet, Generaldirektoratet for Unionens Interne Politikker, Temaafdeling C — Borgernes Rettigheder og Konstitutionelle Anliggender, 30. september 2020.

(5)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0307.

(6)  EUT L 373 af 21.12.2004, s. 37.

(7)  EUT L 88 af 4.4.2011, s. 45.

(8)  EFT L 311 af 28.11.2001, s. 67.

(9)  EUT C 208 af 1.6.2021, s. 24.

(10)  EUT C 449 af 23.12.2020, s. 102.

(11)  EUT C 252 af 18.7.2018, s. 99.

(12)  EUT L 327 af 16.12.2003, s. 34.

(13)  Guttmacher-Lancet Commission, Executive Summary on sexual and reproductive health and rights, The Lancet, London, 2018, https://www.guttmacher.org/guttmacher-lancet-commission/accelerate-progress-executive-summary

(14)  FN's Højkommissariat for Menneskerettigheder (OHCHR), Informationsserie om seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder, kan findes på: https://www.ohchr.org/Documents/Issues/Women/WRGS/SexualHealth/INFO_Abortion_WEB.pdf

(15)  https://www.who.int/reproductivehealth/topics/infertility/en/

(16)  https://www.ohchr.org/Documents/Issues/Women/WRGS/SexualHealth/INFO_Abortion_WEB.pdf

(17)  UNFPA Interim Technical Note med titlen »Impact of the COVID-19 Pandemic on Family Planning and Ending Gender-based Violence, Female Genital Mutilation and Child Marriage«, 27. april 2020, kan findes på: https://www.unfpa.org/sites/default/files/resource-pdf/COVID-19_impact_brief_for_UNFPA_24_April_2020_1.pdf

(18)  EPF og IPPF EN, op.cit., s. 8.

(19)  Rådets konklusioner af 13. juli 2020 om EU's prioriteter i De Forenede Nationer og på De Forenede Nationers 75. generalforsamling (september 2020 — september 2021).

(20)  Europarådets menneskerettighedskommissær, Women’s sexual and reproductive health and rights in Europe, Europarådet, Strasbourg, 2017, https://www.coe.int/en/web/commissioner/women-s-sexual-and-reproductive-rights-in-europe.

(21)  Council of Europe Steering Committee for Human Rights (CDDH) Report on the implementation of Recommendation CM/Rec(2010)5 of the Committee of Ministers to member states on measures to combat discrimination on grounds of sexual orientation or gender identity, findes på https://search.coe.int/cm/Pages/result_details.aspx?ObjectId=09000016809f9ba0

(22)  https://www.ohchr.org/Documents/HRBodies/HRCouncil/RegularSession/Session22/A.HRC.22.53_English.pdf

(23)  Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, sag A.P., Garçon og Nicot mod Frankrig (sagsnumre 79885/12, 52471/13 og 52596/13).

(24)  FN's Menneskerettighedskomité, generel bemærkning nr. 36 (2018), Menneskerettighedskomitéen: Mellet mod Irland, meddelelse nr. 2324/2013 (2016) og Whelan mod Irland, meddelelse nr. 2425/2014 (2017), Menneskerettighedskomitéen: K. L. mod Peru, meddelelse nr. 1153/2003 (2005) og L. M. R. mod Argentina, meddelelse nr. 1608/2007 (2011), CEDAW (2017), generel anbefaling nr. 35; Udvalget for Økonomiske, Sociale og Kulturelle Rettigheder (2016), generel bemærkning nr. 22; Rapport fra arbejdsgruppen om forskelsbehandling af kvinder i jura og i praksis, A/Menneskerettighedskomitéen/32/448, 8. april 2016; Fælles erklæring om FN's særlige procedurer, International dag for sikker abort, 28. september 2016; CEDAW's generelle anbefaling nr. 35; CEDAW's generelle anbefaling nr. 30; CEDAW, L. C. mod Peru, meddelelse nr. 22/2009 (2011).

(25)  https://www.ohchr.org/Documents/Issues/Women/WRGS/SexualHealth/INFO_Abortion_WEB.pdf

(26)  Moreau, C., Shankar M., Glasier, A., et al., Abortion regulation in Europe in the era of COVID-19: a spectrum of policy responses, BMJ Sexual & Reproductive Health, 22. oktober 2020, tilgængelig på: https://srh.bmj.com/content/familyplanning/early/2021/02/22/bmjsrh-2020-200724.full.pdf

(27)  Human Rights in Childbirth, Human Rights Violations in Pregnancy, Birth and Postpartum during the COVID-19 Pandemic, San Francisco, 6. maj 2020, tilgængelig på: http://humanrightsinchildbirth.org/wp-content/uploads/2020/05/Human-Rights-in-Childbirth-Pregnancy-Birth-and-Postpartum-During-COVID19-Report-May-2020.pdf

(28)  OHCHR, Information Series on Sexual and Reproductive Health and Rights, available at: https://www.ohchr.org/Documents/Issues/Women/WRGS/SexualHealth/INFO_Abortion_WEB.pdf

---

| 18.2.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 81/63 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 81/63

---

P9_TA(2021)0315

25-året for den internationale konference om befolkning og udvikling (ICPD25) (Nairobitopmødet)

Europa-Parlamentets beslutning af 24. juni 2021 om 25-året for den internationale konference om befolkning og udvikling (ICPD25) (Nairobitopmødet) (2019/2850(RSP))

(2022/C 81/05)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til den internationale konference om befolkning og udvikling (ICPD) i Kairo i 1994 og handlingsprogrammet herfra samt resultaterne af revisionskonferencerne, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale konference om befolkning og udvikling (ICPD) i Kairo i 1994 og handlingsprogrammet herfra samt resultaterne af revisionskonferencerne,

| — | der henviser til princip 1 i ICPD's handlingsprogram, hvori det hedder, at enhver har ret til frihed og personlig sikkerhed, |
| --- | --- |

—

der henviser til princip 1 i ICPD's handlingsprogram, hvori det hedder, at enhver har ret til frihed og personlig sikkerhed,

| — | der henviser til erklæringen fra Nairobitopmødet om ICPD25: »Accelerating the Promise« af 1. november 2019 og de nationale tilsagn, partnertilsagn og samarbejdsforanstaltninger, der blev udmeldt på Nairobitopmødet, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen fra Nairobitopmødet om ICPD25: »Accelerating the Promise« af 1. november 2019 og de nationale tilsagn, partnertilsagn og samarbejdsforanstaltninger, der blev udmeldt på Nairobitopmødet,

| — | der henviser til Beijinghandlingsprogrammet og resultaterne af konferencerne om revision heraf, |
| --- | --- |

—

der henviser til Beijinghandlingsprogrammet og resultaterne af konferencerne om revision heraf,

| — | der henviser til forpligtelseserklæringen fra Ottawa, der blev vedtaget på den syvende internationale parlamentarikerkonference om gennemførelsen (IPCI) af ICPD, som blev afholdt den 22.-23. oktober 2018 i Ottawa, Canada, |
| --- | --- |

—

der henviser til forpligtelseserklæringen fra Ottawa, der blev vedtaget på den syvende internationale parlamentarikerkonference om gennemførelsen (IPCI) af ICPD, som blev afholdt den 22.-23. oktober 2018 i Ottawa, Canada,

| — | der henviser til rapporten fra FN's generalsekretær af 5. oktober 1999 om FN's Generalforsamlings 21. særlige samling til overordnet revision og vurdering af gennemførelsen af ICPD's handlingsprogram (femårsrevision af fremskridtene med gennemførelsen af handlingsprogrammet), |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra FN's generalsekretær af 5. oktober 1999 om FN's Generalforsamlings 21. særlige samling til overordnet revision og vurdering af gennemførelsen af ICPD's handlingsprogram (femårsrevision af fremskridtene med gennemførelsen af handlingsprogrammet),

| — | der henviser til FN's generalsekretærs rapport »Ramme for tiltag til opfølgning af den internationale konference om befolkning og udviklings handlingsplan efter 2014« (den globale rapport om ICPD efter 2014), |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's generalsekretærs rapport »Ramme for tiltag til opfølgning af den internationale konference om befolkning og udviklings handlingsplan efter 2014« (den globale rapport om ICPD efter 2014),

| — | der henviser til 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling, som blev vedtaget i september 2015 og trådte i kraft den 1. januar 2016, og navnlig til mål for bæredygtig udvikling nr. 3 og 5, |
| --- | --- |

—

der henviser til 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling, som blev vedtaget i september 2015 og trådte i kraft den 1. januar 2016, og navnlig til mål for bæredygtig udvikling nr. 3 og 5,

| — | der henviser til FN's verdenstopmøde om humanitær bistand, der blev afholdt i Istanbul den 23.-24. maj 2016, og til den efterfølgende rapport fra FN's generalsekretær (A/70/709), særlig dagsordenen for menneskeheden, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's verdenstopmøde om humanitær bistand, der blev afholdt i Istanbul den 23.-24. maj 2016, og til den efterfølgende rapport fra FN's generalsekretær (A/70/709), særlig dagsordenen for menneskeheden,

| — | der henviser til sin beslutning af 31. maj 2018 om gennemførelse af det fælles arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene (SWD(2015)0182) om ligestilling mellem kønnene og styrkelse af kvinders position: ændring af pigers og kvinders liv via EU's eksterne forbindelser 2016-2020 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 31. maj 2018 om gennemførelse af det fælles arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene (SWD(2015)0182) om ligestilling mellem kønnene og styrkelse af kvinders position: ændring af pigers og kvinders liv via EU's eksterne forbindelser 2016-2020 (1),

| — | der henviser til sin beslutning af 4. juli 2018 om hen imod en ekstern EU-strategi til bekæmpelse af tidlige ægteskaber og tvangsægteskaber — de næste skridt (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 4. juli 2018 om hen imod en ekstern EU-strategi til bekæmpelse af tidlige ægteskaber og tvangsægteskaber — de næste skridt (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 25. november 2014 om EU og den globale udviklingsramme for perioden efter 2015 (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. november 2014 om EU og den globale udviklingsramme for perioden efter 2015 (3),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 16. december 2015 om forberedelse til det humanitære verdenstopmøde: udfordringer og muligheder for humanitær bistand (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 16. december 2015 om forberedelse til det humanitære verdenstopmøde: udfordringer og muligheder for humanitær bistand (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 3. februar 2021 med titlen »Fremtidige udfordringer for kvinders rettigheder i Europa: mere end 25 år efter Beijingerklæringen og Beijinghandlingsprogrammet« (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 3. februar 2021 med titlen »Fremtidige udfordringer for kvinders rettigheder i Europa: mere end 25 år efter Beijingerklæringen og Beijinghandlingsprogrammet« (5),

| — | der henviser til statusrapport fra FN's Befolkningsfond (UNFPA) om udviklingen i verdens befolkning fra 2019 med titlen »Unfinished Business: the pursuit of rights and choices for all«, |
| --- | --- |

—

der henviser til statusrapport fra FN's Befolkningsfond (UNFPA) om udviklingen i verdens befolkning fra 2019 med titlen »Unfinished Business: the pursuit of rights and choices for all«,

| — | der henviser til Euromapping-rapporten fra 2018 (»Accountability Guide for Reproductive, Maternal, New Born og Child Health and Family Planning«), |
| --- | --- |

—

der henviser til Euromapping-rapporten fra 2018 (»Accountability Guide for Reproductive, Maternal, New Born og Child Health and Family Planning«),

| — | der henviser til Contraception Atlas fra 2017, 2018 og 2019, som indeholder en oversigt over adgangen til prævention i Europa efter land, og som fremhæver ulighederne i Europa samt den omstændighed, at det uopfyldte behov for prævention i nogle dele af Europa stort set er gået ubemærket hen, |
| --- | --- |

—

der henviser til Contraception Atlas fra 2017, 2018 og 2019, som indeholder en oversigt over adgangen til prævention i Europa efter land, og som fremhæver ulighederne i Europa samt den omstændighed, at det uopfyldte behov for prævention i nogle dele af Europa stort set er gået ubemærket hen,

| — | der henviser til beslutning af 12. december 2018 om årsberetningen om menneskerettigheder og demokrati i verden 2017 og Den Europæiske Unions politik på området (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til beslutning af 12. december 2018 om årsberetningen om menneskerettigheder og demokrati i verden 2017 og Den Europæiske Unions politik på området (6),

| — | der henviser til den europæiske ligestillingspagt (2011-2020), som blev vedtaget af Rådet den 7. marts 2011 (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske ligestillingspagt (2011-2020), som blev vedtaget af Rådet den 7. marts 2011 (7),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 26. maj 2015 om kønsaspektet på udviklingsområdet, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 26. maj 2015 om kønsaspektet på udviklingsområdet,

| — | der henviser til EU’s kønshandlingsplan for 2021-2025 (GAP III), som blev offentliggjort den 25. november 2020 af Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (JOIN(2020)0017), |
| --- | --- |

—

der henviser til EU’s kønshandlingsplan for 2021-2025 (GAP III), som blev offentliggjort den 25. november 2020 af Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (JOIN(2020)0017),

| — | der henviser til den europæiske konsensus om udvikling — »Vores verden, vores værdighed, vores fremtid«, der blev vedtaget i juni 2017, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske konsensus om udvikling — »Vores verden, vores værdighed, vores fremtid«, der blev vedtaget i juni 2017,

| — | der henviser til forespørgslerne til Rådet og Kommissionen om 25-året for den internationale konference om befolkning og udvikling (ICPD25) (Nairobitopmødet) (O-000020/2021 — B9-0018/2021 og O-000021/2021 — B9-0019/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til forespørgslerne til Rådet og Kommissionen om 25-året for den internationale konference om befolkning og udvikling (ICPD25) (Nairobitopmødet) (O-000020/2021 — B9-0018/2021 og O-000021/2021 — B9-0019/2021),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 136, stk. 5, og artikel 132, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 136, stk. 5, og artikel 132, stk. 2,

| — | der henviser til forslag til beslutning fra Udviklingsudvalget og Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling, |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til beslutning fra Udviklingsudvalget og Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling,

| A. | der henviser til, at 2019 markerede 25-året for den internationale konference om befolkning og udvikling (ICPD) i Kairo, hvor ICPD-handlingsprogrammet blev vedtaget af 179 regeringer, som gav et globalt tilsagn om støtte til seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder i overensstemmelse med Beijinghandlingsprogrammet og ICPD-handlingsprogrammet selv og konsoliderede deres konsensus om at sætte individets rettigheder og velfærd i centrum for dagsordenen for reproduktiv sundhed og demografisk planlægning; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at 2019 markerede 25-året for den internationale konference om befolkning og udvikling (ICPD) i Kairo, hvor ICPD-handlingsprogrammet blev vedtaget af 179 regeringer, som gav et globalt tilsagn om støtte til seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder i overensstemmelse med Beijinghandlingsprogrammet og ICPD-handlingsprogrammet selv og konsoliderede deres konsensus om at sætte individets rettigheder og velfærd i centrum for dagsordenen for reproduktiv sundhed og demografisk planlægning;

| B. | der henviser til, at handlingsprogrammet satte familieplanlægning ind i en sammenhæng med omfattende reproduktiv sundhedspleje og opfordrede regeringerne til at give adgang til tjenester såsom præ- og postnatal pleje, sikre fødsler, behandling af infertilitet, sikre aborter, hvor disse er lovlige, og behandling af følgerne af usikre aborter, behandling af infektioner i forplantningsorganerne og seksuelt overførte infektioner, brystkræft og kræft i forplantningsorganerne, samt til information, uddannelse og rådgivning om seksualitet, reproduktiv sundhed og ansvarligt forældreskab, idet det anerkendtes, at forebyggelse af kønsrelateret vold og anden skadelig praksis bør være en integreret del af den primære sundhedspleje; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at handlingsprogrammet satte familieplanlægning ind i en sammenhæng med omfattende reproduktiv sundhedspleje og opfordrede regeringerne til at give adgang til tjenester såsom præ- og postnatal pleje, sikre fødsler, behandling af infertilitet, sikre aborter, hvor disse er lovlige, og behandling af følgerne af usikre aborter, behandling af infektioner i forplantningsorganerne og seksuelt overførte infektioner, brystkræft og kræft i forplantningsorganerne, samt til information, uddannelse og rådgivning om seksualitet, reproduktiv sundhed og ansvarligt forældreskab, idet det anerkendtes, at forebyggelse af kønsrelateret vold og anden skadelig praksis bør være en integreret del af den primære sundhedspleje;

| C. | der henviser til, at seksuel og reproduktiv sundhed, herunder dødeligheden blandt mødre og nyfødte samt hiv, er omfattet af delmålene under verdensmål 3 for bæredygtig udvikling, mens kønsbaseret vold og skadelig praksis er omfattet af delmålene under verdensmål 5; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at seksuel og reproduktiv sundhed, herunder dødeligheden blandt mødre og nyfødte samt hiv, er omfattet af delmålene under verdensmål 3 for bæredygtig udvikling, mens kønsbaseret vold og skadelig praksis er omfattet af delmålene under verdensmål 5;

| D. | der henviser til, at målene for bæredygtig udvikling også kræver universel sygesikring, navnlig ved at sikre adgang til livsvigtige sundhedsydelser af høj kvalitet og til sikre og effektive lægemidler og vacciner til en overkommelig pris for alle; der henviser til, at sikring af seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder samt kvinders rettigheder og frihed til at bestemme over deres egen krop og deres eget liv er en afgørende forudsætning for, at de andre verdensmål kan opfyldes; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at målene for bæredygtig udvikling også kræver universel sygesikring, navnlig ved at sikre adgang til livsvigtige sundhedsydelser af høj kvalitet og til sikre og effektive lægemidler og vacciner til en overkommelig pris for alle; der henviser til, at sikring af seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder samt kvinders rettigheder og frihed til at bestemme over deres egen krop og deres eget liv er en afgørende forudsætning for, at de andre verdensmål kan opfyldes;

| E. | der henviser til, at 25-året var en anledning for regeringer og andre aktører på globalt plan til atter at bekræfte deres støtte til dagsordenen for seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder, da seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder stadig nægtes i mange lande; der henviser til, at ICPD er et universelt dokument, som skal gennemføres både i og uden for Den Europæiske Union; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at 25-året var en anledning for regeringer og andre aktører på globalt plan til atter at bekræfte deres støtte til dagsordenen for seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder, da seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder stadig nægtes i mange lande; der henviser til, at ICPD er et universelt dokument, som skal gennemføres både i og uden for Den Europæiske Union;

| F. | der henviser til, at befolkningen aldrig er vokset så hurtigt — med det nuværende tempo vil verdens befolkning blive fordoblet på bare 35 år; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at befolkningen aldrig er vokset så hurtigt — med det nuværende tempo vil verdens befolkning blive fordoblet på bare 35 år;

| G. | der henviser til, at befolkningsudviklingen grundlæggende vil forme mulighederne for fremtidig udvikling; der henviser til, at fremme af ligestilling mellem kønnene, seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder og bæredygtige familiestørrelser går hånd i hånd; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at befolkningsudviklingen grundlæggende vil forme mulighederne for fremtidig udvikling; der henviser til, at fremme af ligestilling mellem kønnene, seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder og bæredygtige familiestørrelser går hånd i hånd;

| H. | der henviser til, at kvinder skal have fuld kontrol over deres krop, deres sundhed og deres fertilitet og have mulighed for at definere deres egen rolle i samfundet, hvis bæredygtig vækst og udvikling skal kunne følge med en så kraftig befolkningstilvækst; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at kvinder skal have fuld kontrol over deres krop, deres sundhed og deres fertilitet og have mulighed for at definere deres egen rolle i samfundet, hvis bæredygtig vækst og udvikling skal kunne følge med en så kraftig befolkningstilvækst;

| I. | der henviser til, at den øgede adgang til prævention og nye præventionsmidler har været afgørende for kvinders planlægning af deres graviditeter og dermed også for alle andre aspekter af livet; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at den øgede adgang til prævention og nye præventionsmidler har været afgørende for kvinders planlægning af deres graviditeter og dermed også for alle andre aspekter af livet;

| J. | der henviser til, at innovation inden for moderne præventionsmidler har gjort dem nemmere at bruge og reduceret bivirkningerne; der henviser til, at der imidlertid stadig findes signifikante bivirkninger, og at forskningen på området bør prioritere at reducere bivirkningerne; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at innovation inden for moderne præventionsmidler har gjort dem nemmere at bruge og reduceret bivirkningerne; der henviser til, at der imidlertid stadig findes signifikante bivirkninger, og at forskningen på området bør prioritere at reducere bivirkningerne;

| K. | der henviser til, at det i 2015 var 94 % af regeringerne, der ydede støtte til familieplanlægning; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at det i 2015 var 94 % af regeringerne, der ydede støtte til familieplanlægning;

| L. | der henviser til, at andelen af kvinder i parforhold, der angav, at de bruger prævention, mellem 1970 og 2015 steg fra 36 % til 64 % på verdensplan; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at andelen af kvinder i parforhold, der angav, at de bruger prævention, mellem 1970 og 2015 steg fra 36 % til 64 % på verdensplan;

| M. | der henviser til, at adgangen til reproduktive sundhedsydelser er afgørende for, at kvinders reproduktive rettigheder kan tilgodeses; der henviser til, at adgang ikke blot indebærer, at forsyningerne og tjenesterne er tilgængelige, men også at sociale, økonomiske, juridiske og andre barrierer, herunder ideologiske, fjernes; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at adgangen til reproduktive sundhedsydelser er afgørende for, at kvinders reproduktive rettigheder kan tilgodeses; der henviser til, at adgang ikke blot indebærer, at forsyningerne og tjenesterne er tilgængelige, men også at sociale, økonomiske, juridiske og andre barrierer, herunder ideologiske, fjernes;

| N. | der henviser til, at adgangen til særligt vigtig seksuel og reproduktiv sundhedspleje (herunder seksualundervisning, familieplanlægningstjenester, moderne præventionsmidler, adgang til sikker og lovlig abort, passende sundhedspleje før og efter fødslen og fødselshjælp) i de fleste udviklingslande i dag generelt er dårligst blandt de fattigste 20 % af husstandene og bedst blandt de rigeste 20 %; der henviser til, at mindst 214 millioner kvinder ifølge Verdenssundhedsorganisationen (WHO) i 2018 ønskede at forebygge eller udsætte graviditet, men ikke havde adgang til moderne præventionsmidler; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at adgangen til særligt vigtig seksuel og reproduktiv sundhedspleje (herunder seksualundervisning, familieplanlægningstjenester, moderne præventionsmidler, adgang til sikker og lovlig abort, passende sundhedspleje før og efter fødslen og fødselshjælp) i de fleste udviklingslande i dag generelt er dårligst blandt de fattigste 20 % af husstandene og bedst blandt de rigeste 20 %; der henviser til, at mindst 214 millioner kvinder ifølge Verdenssundhedsorganisationen (WHO) i 2018 ønskede at forebygge eller udsætte graviditet, men ikke havde adgang til moderne præventionsmidler;

| O. | der henviser til, at adgangen til seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder også varierer markant i og mellem EU's medlemsstater og er vanskeligst for dem, der befinder sig i de mest sårbare situationer; der henviser til, at en analyse af alle landene i Contraception Atlas for 2019 viser, at der bør gøres en større indsats for at forbedre adgangen til information og præventionsmidler, så folk selv kan bestemme over deres reproduktion; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at adgangen til seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder også varierer markant i og mellem EU's medlemsstater og er vanskeligst for dem, der befinder sig i de mest sårbare situationer; der henviser til, at en analyse af alle landene i Contraception Atlas for 2019 viser, at der bør gøres en større indsats for at forbedre adgangen til information og præventionsmidler, så folk selv kan bestemme over deres reproduktion;

| P. | der henviser til, at visse landes lovgivning kræver tilladelse fra en tredjepart, for at kvinder eller unge kan få adgang til sundhedstjenester, og kriminaliserer forhold mellem personer af samme køn; der henviser til, at dette hæmmer adgangen til nødvendige oplysninger eller tjenester for folk, der har brug for dem; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at visse landes lovgivning kræver tilladelse fra en tredjepart, for at kvinder eller unge kan få adgang til sundhedstjenester, og kriminaliserer forhold mellem personer af samme køn; der henviser til, at dette hæmmer adgangen til nødvendige oplysninger eller tjenester for folk, der har brug for dem;

| Q. | der henviser til, at familieplanlægningsprogrammer i udviklingsregionerne dækkede omkring 40 % af behovet i 1970, mens de nu dækker omkring 77 %; der henviser til, at familieplanlægningstjenesterne løber tør for nogle af præventionsmidlerne omkring tre fjerdedele af tiden; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at familieplanlægningsprogrammer i udviklingsregionerne dækkede omkring 40 % af behovet i 1970, mens de nu dækker omkring 77 %; der henviser til, at familieplanlægningstjenesterne løber tør for nogle af præventionsmidlerne omkring tre fjerdedele af tiden;

| R. | der henviser til, at omfattende seksualundervisningsprogrammer, som er indarbejdet i skolernes læseplaner, ifølge UNESCO's internationale tekniske vejledning om seksualundervisning giver børn og unge mulighed for at udvikle præcis viden og de rigtige holdninger og færdigheder, herunder respekt for menneskerettigheder, ligestilling og mangfoldighed, hvilket bidrager til sikre, sunde og respektfulde relationer; der henviser til, at den slags undervisning styrker børn og unge, fordi de herigennem får dokumentation og alderssvarende information om spørgsmål vedrørende seksuel og reproduktiv sundhed, herunder, men ikke begrænset til: seksuel og reproduktiv anatomi og fysiologi; pubertet og menstruation; reproduktion, moderne prævention, graviditet og fødsel; seksuelt overførte infektioner, herunder hiv og aids, og skadelig praksis såsom børneægteskaber, tidlige ægteskaber og tvangsægteskaber samt kvindelig kønslemlæstelse; der henviser til, at de fleste teenagere på verdensplan ikke har adgang til omfattende seksualundervisning; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at omfattende seksualundervisningsprogrammer, som er indarbejdet i skolernes læseplaner, ifølge UNESCO's internationale tekniske vejledning om seksualundervisning giver børn og unge mulighed for at udvikle præcis viden og de rigtige holdninger og færdigheder, herunder respekt for menneskerettigheder, ligestilling og mangfoldighed, hvilket bidrager til sikre, sunde og respektfulde relationer; der henviser til, at den slags undervisning styrker børn og unge, fordi de herigennem får dokumentation og alderssvarende information om spørgsmål vedrørende seksuel og reproduktiv sundhed, herunder, men ikke begrænset til: seksuel og reproduktiv anatomi og fysiologi; pubertet og menstruation; reproduktion, moderne prævention, graviditet og fødsel; seksuelt overførte infektioner, herunder hiv og aids, og skadelig praksis såsom børneægteskaber, tidlige ægteskaber og tvangsægteskaber samt kvindelig kønslemlæstelse; der henviser til, at de fleste teenagere på verdensplan ikke har adgang til omfattende seksualundervisning;

| S. | der henviser til, at handlingsprogrammet i 1994 opfordrede landene til inden 2000 at nedbringe mødredødeligheden til halvdelen af niveauet i 1990 og halvere den yderligere inden 2015, hvilket ville resultere i en reduktion af mødredødeligheden med 75 %; der henviser til, at selv om mødredødeligheden på verdensplan er faldet med omkring 44 % siden 1995, og der er sket fremskridt i alle regioner, spiller teenagegraviditeter stadig en stor rolle i forbindelse med mødredødelighed og -sygelighed, idet der hvert år dør omkring 70 000 teenagepiger i forbindelse med graviditet eller fødsel, og at langt størstedelen af dødsfaldene fortsat finder sted i miljøer med få ressourcer eller som resultat af intersektionalitet; der henviser til, at mødredødelighed som følge af usikre aborter og den generelle mødredødelighed nedbringes ved at rydde lovmæssige begrænsninger for adgangen til abort af vejen; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at handlingsprogrammet i 1994 opfordrede landene til inden 2000 at nedbringe mødredødeligheden til halvdelen af niveauet i 1990 og halvere den yderligere inden 2015, hvilket ville resultere i en reduktion af mødredødeligheden med 75 %; der henviser til, at selv om mødredødeligheden på verdensplan er faldet med omkring 44 % siden 1995, og der er sket fremskridt i alle regioner, spiller teenagegraviditeter stadig en stor rolle i forbindelse med mødredødelighed og -sygelighed, idet der hvert år dør omkring 70 000 teenagepiger i forbindelse med graviditet eller fødsel, og at langt størstedelen af dødsfaldene fortsat finder sted i miljøer med få ressourcer eller som resultat af intersektionalitet; der henviser til, at mødredødelighed som følge af usikre aborter og den generelle mødredødelighed nedbringes ved at rydde lovmæssige begrænsninger for adgangen til abort af vejen;

| T. | der henviser til, at kvinder, som ikke har adgang til tjenester såsom prænatal sundhedspleje, fødselshjælp og obstetrisk nødhjælp, har større risiko for invaliderende helbredsmæssige følger; der henviser til, at udviklingslandene tegner sig for 92 % af den globale dødelighed blandt mødre og nyfødte, men kun råder over 42 % af verdens læge-, jordemoder- og plejepersonale; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at kvinder, som ikke har adgang til tjenester såsom prænatal sundhedspleje, fødselshjælp og obstetrisk nødhjælp, har større risiko for invaliderende helbredsmæssige følger; der henviser til, at udviklingslandene tegner sig for 92 % af den globale dødelighed blandt mødre og nyfødte, men kun råder over 42 % af verdens læge-, jordemoder- og plejepersonale;

| U. | der henviser til, at der hver dag dør mere end 500 kvinder og piger som følge af nødsituationer i forbindelse med graviditet eller fødsel, fordi der mangler uddannede fødselshjælpere eller procedurer for obstetrisk nødhjælp, eller som følge af usikre aborter; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at der hver dag dør mere end 500 kvinder og piger som følge af nødsituationer i forbindelse med graviditet eller fødsel, fordi der mangler uddannede fødselshjælpere eller procedurer for obstetrisk nødhjælp, eller som følge af usikre aborter;

| V. | der henviser til, at kun 55 % af alle aborter på verdensplan er sikre; der henviser til, at det betyder, at der ifølge estimater fra WHO har fundet omkring 25 millioner usikre aborter sted hvert år mellem 2010 og 2014; der henviser til, at abort stadig er helt ulovlig i 26 lande, og at fri abort kun er lovlig i 67, hvor fristerne for at få foretaget abort varierer fra land til land; der henviser til, at der verden over kan iagttages en bekymrende tilbagegang for så vidt angår kvinders ret til at bestemme over deres egen krop, både i udviklingslande og udviklede lande, heriblandt adskillige EU-lande; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at kun 55 % af alle aborter på verdensplan er sikre; der henviser til, at det betyder, at der ifølge estimater fra WHO har fundet omkring 25 millioner usikre aborter sted hvert år mellem 2010 og 2014; der henviser til, at abort stadig er helt ulovlig i 26 lande, og at fri abort kun er lovlig i 67, hvor fristerne for at få foretaget abort varierer fra land til land; der henviser til, at der verden over kan iagttages en bekymrende tilbagegang for så vidt angår kvinders ret til at bestemme over deres egen krop, både i udviklingslande og udviklede lande, heriblandt adskillige EU-lande;

| W. | der henviser til, at én ud af tre kvinder på verdensplan vil blive udsat for fysisk eller seksuel vold på et tidspunkt i sit liv; der henviser til, at mere end 200 millioner piger og kvinder ifølge FN er blevet tvunget til at få foretaget kvindelig kønslemlæstelse; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at én ud af tre kvinder på verdensplan vil blive udsat for fysisk eller seksuel vold på et tidspunkt i sit liv; der henviser til, at mere end 200 millioner piger og kvinder ifølge FN er blevet tvunget til at få foretaget kvindelig kønslemlæstelse;

| X. | der henviser til, at det anslås, at 650 millioner kvinder blev gift, da de var børn, og at ni ud af ti fødsler blandt piger under 18 år sker inden for ægteskab; der henviser til, at nogle af de negative følger af børneægteskaber ifølge UNICEF omfatter: adskillelse fra familie og venner, manglende frihed til at være sammen med børn på samme alder og deltage i aktiviteter i lokalsamfundet, dårligere muligheder for uddannelse, seksuelle overgreb, alvorlige sundhedsrisici såsom for tidlig graviditet, seksuelt overførte infektioner og, i stadigt større omfang, hiv/aids; der henviser til, at børneægteskaber ligeledes kan føre til tvangsarbejde, slaveri og prostitution; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at det anslås, at 650 millioner kvinder blev gift, da de var børn, og at ni ud af ti fødsler blandt piger under 18 år sker inden for ægteskab; der henviser til, at nogle af de negative følger af børneægteskaber ifølge UNICEF omfatter: adskillelse fra familie og venner, manglende frihed til at være sammen med børn på samme alder og deltage i aktiviteter i lokalsamfundet, dårligere muligheder for uddannelse, seksuelle overgreb, alvorlige sundhedsrisici såsom for tidlig graviditet, seksuelt overførte infektioner og, i stadigt større omfang, hiv/aids; der henviser til, at børneægteskaber ligeledes kan føre til tvangsarbejde, slaveri og prostitution;

| Y. | der henviser til, at tvangsægteskaber er en af de mest almindelige årsager til forfølgelse på grund af køn og af et stort antal kvinder angives som grund til at søge asyl; der henviser til, at der stadig findes en række hindringer for anerkendelse af tvangsægteskaber som en grund til at yde international beskyttelse, på trods af at det er en form for forfølgelse på grund af køn og udgør en alvorlig og systematisk krænkelse af grundlæggende rettigheder, der fører til umenneskelig og nedværdigende behandling, som kan udgøre tortur; |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at tvangsægteskaber er en af de mest almindelige årsager til forfølgelse på grund af køn og af et stort antal kvinder angives som grund til at søge asyl; der henviser til, at der stadig findes en række hindringer for anerkendelse af tvangsægteskaber som en grund til at yde international beskyttelse, på trods af at det er en form for forfølgelse på grund af køn og udgør en alvorlig og systematisk krænkelse af grundlæggende rettigheder, der fører til umenneskelig og nedværdigende behandling, som kan udgøre tortur;

| Z. | der henviser til, at LGBTIQ-personer fortsat lider under forskelsbehandling og vold både i og uden for Den Europæiske Union, og at nogle lande fastholder love, der kriminaliserer forhold mellem personer af samme køn; |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at LGBTIQ-personer fortsat lider under forskelsbehandling og vold både i og uden for Den Europæiske Union, og at nogle lande fastholder love, der kriminaliserer forhold mellem personer af samme køn;

| AA. | der henviser til, at EU og FN inden for rammerne af Spotlightinitiativet i fællesskab bekæmper alle former for kønsbaseret vold i hele verden, og at initiativet er et vigtigt redskab til at bekæmpe seksuel vold og skadelig praksis såsom kvindelig kønslemlæstelse og tvangsægteskaber; |
| --- | --- |

AA.

der henviser til, at EU og FN inden for rammerne af Spotlightinitiativet i fællesskab bekæmper alle former for kønsbaseret vold i hele verden, og at initiativet er et vigtigt redskab til at bekæmpe seksuel vold og skadelig praksis såsom kvindelig kønslemlæstelse og tvangsægteskaber;

| AB. | der henviser til, at finansieringsprioriteterne inden for seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder har været uensartede, idet offentligt finansierede sundhedstjenester, der generelt tilbyder en vis grad af familieplanlægning og sundhedspleje for mødre, nyfødte og småbørn samt hiv/aids-tjenester, nyder betydelig donoropmærksomhed, mens tjenester til behandling af seksuel vold, gynækologisk kræft, infertilitet eller sikker abort desværre er blevet underfinansieret; |
| --- | --- |

AB.

der henviser til, at finansieringsprioriteterne inden for seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder har været uensartede, idet offentligt finansierede sundhedstjenester, der generelt tilbyder en vis grad af familieplanlægning og sundhedspleje for mødre, nyfødte og småbørn samt hiv/aids-tjenester, nyder betydelig donoropmærksomhed, mens tjenester til behandling af seksuel vold, gynækologisk kræft, infertilitet eller sikker abort desværre er blevet underfinansieret;

| AC. | der henviser til, at den globale finansieringsfacilitet siden 2015 har søgt at tilskynde de nationale regeringer til at øge deres udgifter i overensstemmelse med målene for bæredygtig udvikling på sundhedsområdet; der henviser til, at genindførelsen og udvidelsen af den »globale mundkurv« har haft en skadelig indvirkning på kvinders og pigers adgang til omfattende sundhedspleje, herunder seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder; |
| --- | --- |

AC.

der henviser til, at den globale finansieringsfacilitet siden 2015 har søgt at tilskynde de nationale regeringer til at øge deres udgifter i overensstemmelse med målene for bæredygtig udvikling på sundhedsområdet; der henviser til, at genindførelsen og udvidelsen af den »globale mundkurv« har haft en skadelig indvirkning på kvinders og pigers adgang til omfattende sundhedspleje, herunder seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder;

| AD. | der henviser til, at mange udviklingslande har forpligtet sig til at gennemføre handlingsprogrammet ved at tilpasse deres nationale mål og budgetter til det, men at de fleste af dem stadig er afhængige af donorbistand, hvilket bringer de nationale programmers stabilitet i fare; |
| --- | --- |

AD.

der henviser til, at mange udviklingslande har forpligtet sig til at gennemføre handlingsprogrammet ved at tilpasse deres nationale mål og budgetter til det, men at de fleste af dem stadig er afhængige af donorbistand, hvilket bringer de nationale programmers stabilitet i fare;

| AE. | der henviser til, at det er afgørende, at finansieringen af seksuel og reproduktiv sundhed er stabil og forudsigelig for at sikre et konstant udbud af de nødvendige tjenester; |
| --- | --- |

AE.

der henviser til, at det er afgørende, at finansieringen af seksuel og reproduktiv sundhed er stabil og forudsigelig for at sikre et konstant udbud af de nødvendige tjenester;

| AF. | der henviser til, at det er absolut nødvendigt med en global overvågnings- og evalueringsmekanisme for at kunne overvåge, om regeringerne lever op til de forpligtelser, de har indgået med hensyn til handlingsprogrammet og på Nairobitopmødet i den kommende periode, og sikre, at de sundhedsrelaterede mål for bæredygtig udvikling nås inden 2030; |
| --- | --- |

AF.

der henviser til, at det er absolut nødvendigt med en global overvågnings- og evalueringsmekanisme for at kunne overvåge, om regeringerne lever op til de forpligtelser, de har indgået med hensyn til handlingsprogrammet og på Nairobitopmødet i den kommende periode, og sikre, at de sundhedsrelaterede mål for bæredygtig udvikling nås inden 2030;

| AG. | der henviser til, at den europæiske konsensus om udvikling omfatter ligestilling mellem kønnene og kvinders og pigers menneskerettigheder samt styrkelse og beskyttelse af dem som grundlæggende principper og prioriteter inden for alle områder af EU's optræden udadtil; der henviser til, at den også understreger behovet for »universel adgang til omfattende information om seksuel og reproduktiv sundhed samt uddannelse, herunder omfattende seksualundervisning, og sundhedstjenester af god kvalitet og til overkommelige priser« og gentager tilsagnet om at bruge mindst 20 % af EU's bistand på social inklusion og menneskelig udvikling; |
| --- | --- |

AG.

der henviser til, at den europæiske konsensus om udvikling omfatter ligestilling mellem kønnene og kvinders og pigers menneskerettigheder samt styrkelse og beskyttelse af dem som grundlæggende principper og prioriteter inden for alle områder af EU's optræden udadtil; der henviser til, at den også understreger behovet for »universel adgang til omfattende information om seksuel og reproduktiv sundhed samt uddannelse, herunder omfattende seksualundervisning, og sundhedstjenester af god kvalitet og til overkommelige priser« og gentager tilsagnet om at bruge mindst 20 % af EU's bistand på social inklusion og menneskelig udvikling;

| AH. | der henviser til, at gennemførelsen af GAP II udgjorde en vigtig mulighed for at kanalisere yderligere midler til seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder under søjlen om fysisk og psykologisk integritet; |
| --- | --- |

AH.

der henviser til, at gennemførelsen af GAP II udgjorde en vigtig mulighed for at kanalisere yderligere midler til seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder under søjlen om fysisk og psykologisk integritet;

| AI. | der henviser til, at Beijinghandlingsprogrammet i 2020 havde bestået i 25 år; der henviser til, at ICPD og Beijinghandlingsplanen bør sammenkobles med henblik på at opnå ligestilling mellem kønnene og seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder for alle; |
| --- | --- |

AI.

der henviser til, at Beijinghandlingsprogrammet i 2020 havde bestået i 25 år; der henviser til, at ICPD og Beijinghandlingsplanen bør sammenkobles med henblik på at opnå ligestilling mellem kønnene og seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder for alle;

| AJ. | der henviser til, at afholdelsen af FN's Women Generation Equality Forum i Mexico City og Paris i 2020 kunne have udgjort en mulighed for hurtig handling og ansvarlighed med hensyn til ligestilling mellem kønnene, men blev udsat som følge af covid-19-udbruddet; |
| --- | --- |

AJ.

der henviser til, at afholdelsen af FN's Women Generation Equality Forum i Mexico City og Paris i 2020 kunne have udgjort en mulighed for hurtig handling og ansvarlighed med hensyn til ligestilling mellem kønnene, men blev udsat som følge af covid-19-udbruddet;

ICPD-handlingsprogrammet — siden 1994

| 1. | roser de fremskridt, der hidtil er gjort på specifikke områder som f.eks. øget tilgængelighed af præventive midler, der har givet kvinder øget kontrol over deres fertilitet, eller nedbringelse af dødeligheden blandt mødre og nyfødte, men erkender, at de nationale regeringer og internationale organisationer er nødt til at intensivere deres indsats betragteligt, navnlig inden for innovation, koordinering og sikring af adgang, hvis vi skal nå programmets mål og skabe en virkelighed, der fremmer trivsel, myndiggørelse og selvrealisering for halvdelen af verdens befolkning; |
| --- | --- |

1.

| 2. | glæder sig over og støtter Nairobierklæringen om ΙCPD+25: »Accelerating the Promise«, opfordringen heri til at intensivere indsatsen for en fuldstændig, effektiv og fremskyndet gennemførelse og finansiering af ICPD-handlingsprogrammet og dens mål om at opnå universel adgang til seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder som en del af den universelle sygesikring; |
| --- | --- |

2.

| 3. | glæder sig over det mål, som blev aftalt på Nairobitopmødet, om at mobilisere den politiske vilje og de finansielle tilsagn, som er så strengt nødvendige for omsider at nå frem til en situation, hvor der ikke længere er nogen uopfyldte behov for information og tjenester om familieplanlægning, ingen mødredødelighed, som kan forhindres, og ingen seksuel og kønsrelateret vold eller skadelig praksis mod kvinder og piger; glæder sig over de konkrete tilsagn af såvel finansiel som politisk karakter, som regeringer, donorer, virksomheder, ikkestatslige organisationer, civilsamfundet og andre aktører har givet om at støtte de »tre nuller« og bidrage til at sikre seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder for alle inden 2030; glæder sig navnlig over EU's tilsagn om inden for rammerne af det årlige handlingsprogram for 2018 under det AVS-interne program at afsætte 29 mio. EUR til fremme af teenagepigers sundhed og seksuelle og reproduktive sundhed og rettigheder og opfordrer til en videreførelse af EU's finansielle og politiske engagement i disse spørgsmål både i og uden for EU; |
| --- | --- |

3.

| 4. | bekræfter på ny, at en menneskecentreret og rettighedsbaseret tilgang skal stå i centrum for enhver demografisk politik og sundheds-, uddannelses- og socialsystemer, der er gearet til at fremme kvinders selvbestemte roller i samfundet og respektere deres værdighed og menneskerettigheder; bekræfter desuden, at kvinder har ret til at beslutte om, hvornår og hvor hyppigt de vil blive gravide; glæder sig i denne henseende navnlig over, at marginaliserede samfunds, ungdommens og civilsamfundets stemmer spillede en central rolle på Nairobitopmødet, og at disse talsmænd havde mulighed for at gå i direkte dialog med statschefer og politiske beslutningstagere om, hvordan alle menneskers rettigheder og sundhed skal virkeliggøres og fremmes; |
| --- | --- |

4.

| 5. | bekræfter på ny, at seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder er grundlæggende elementer i den menneskelige værdighed og fortsat er afgørende for virkeliggørelsen af ligestilling mellem mænd og kvinder; opfordrer EU og medlemsstaterne til at anerkende kvinders og pigers ret til kropslig integritet og selvstændig beslutningstagning; fordømmer de hyppige krænkelser af kvinders seksuelle og reproduktive rettigheder, herunder at de nægtes adgang til omfattende seksualundervisning, familieplanlægningstjenester, prævention, sundhedspleje for mødre samt sikker og lovlig abort; opfordrer til, at der afsættes et passende budget til ovennævnte formål; |
| --- | --- |

5.

| 6. | understreger, at der i mål 5 for bæredygtig udvikling bl.a. opfordres til at integrere henstillingerne fra ICPD-handlingsprogrammet i nationale planer, politikker og programmer; understreger, at opnåelsen af målene for bæredygtig udvikling afhænger af, at der sikres universel adgang til seksuel og reproduktiv sundhed; |
| --- | --- |

6.

| 7. | minder om, at det for at opnå ICPD-programmets forpligtelser er nødvendigt, at diskriminerende kønsroller udfordres, at seksuel vold mod piger og kvinder bringes til ophør, og at deres handlemuligheder og evne til at træffe selvstændige og informerede beslutninger om deres reproduktive sundhed styrkes; |
| --- | --- |

7.

| 8. | bekræfter på ny tilsagnet om at fremme, beskytte og opfylde den enkeltes ret til fuld kontrol over sin seksualitet og seksuelle og reproduktive sundhed, til frit og ansvarligt at kunne træffe beslutninger herom og leve uden at blive udsat for diskrimination, tvang og vold; |
| --- | --- |

8.

Ingen uopfyldte behov for familieplanlægning

| 9. | påpeger, at gennemsnitligt 214 millioner kvinder i udviklingslandene ikke har adgang til effektiv prævention, hvilket resulterer i omkring 75 millioner utilsigtede graviditeter hvert år; er bekymret over, at adgang til prævention i visse lande betyder, at der kun er en enkelt metode til rådighed; understreger, at kvinder og teenagere ikke kun skal have adgang til sikre og moderne præventionsmidler, men også skal kunne træffe et informeret valg med hensyn til, hvilken metode der skal anvendes, og have adgang til denne metode; |
| --- | --- |

9.

| 10. | er bekymret over, at adgangen til reproduktive sundhedsydelser i nogle lande hæmmes kraftigt af forhindringer som f.eks. uoverkommelige priser, sundhedspleje og/eller sundhedsfaciliteter og -forsyninger af ringe kvalitet, diskriminerende og tvangsmæssige love og affærdigende behandling, og at de største uopfyldte behov for seksuelle og reproduktive sundhedsydelser findes blandt teenagere, ugifte, LGBTIQ-personer, personer med handicap, etniske minoriteter og fattige i by og på land; |
| --- | --- |

10.

| 11. | minder om, at ydelser for så vidt angår seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder bør tage hensyn til kønsaspektet, være rettighedsbaserede, teenage- og ungevenlige og stå til rådighed for alle teenagere og kvinder uanset alder eller ægteskabelig status, herunder under konflikter og katastrofer; mener desuden, at ydelserne bør respektere privatlivets fred og fortrolighed og ikke være forbundet med krav om retligt samtykke eller samtykke fra ægtefælle, forældre eller værger; |
| --- | --- |

11.

| 12. | roser de samordnede bestræbelser på at udvide familieplanlægningsprogrammers dækning til de kvinder, der er sværest at nå ud til, og opfordrer til, at disse bestræbelser kommer til at omfatte alle andre seksuelle og reproduktive sundhedstjenester; anbefaler at anvende kreative modeller for levering af tjenester såsom kuponer til tjenesteydelser til subsidierede priser, betingede kontantoverførsler, socialsikringsprogrammer og resultatbaseret overvågning; |
| --- | --- |

12.

| 13. | understreger, at seksualundervisning, som er evidensbaseret og indarbejdet i skolernes læseplaner, er grundlaget for udvikling af sunde voksne, da den giver alderssvarende information om pubertet, graviditet og fødsel, navnlig svangerskabsforebyggelse, forebyggelse af hiv og seksuelt overførte infektioner samt de risici, der er forbundet med tidlige graviditeter; understreger endvidere, at sådanne seksualundervisningsprogrammer også bør fokusere på interpersonelle forhold, seksuel orientering, ligestilling mellem kønnene, kønsroller, samtykke og forebyggelse af kønsbaseret vold, som alt sammen er afgørende for at unge kan udvikle et sundt selvværd og opbygge ligeværdige, befordrende og trygge forhold; mener, at seksualundervisning er afgørende, ikke blot for pigernes selvrealisering, men også for på et tidligt tidspunkt at inddrage drengene, som spiller en afgørende rolle med hensyn til at fremme og fungere som fortalere for ligestilling mellem kønnene blandt deres jævnaldrende og i deres lokalsamfund; |
| --- | --- |

13.

| 14. | understreger, at kvinder bør sikres ordentlig sundhedspleje til overkommelige priser, universel respekt for deres seksuelle og reproduktive rettigheder og adgang til disse rettigheder; understreger, at tilgængelige sundhedsydelser og universel respekt for og adgang til seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder, familieplanlægning, sundhedspleje for mødre og sundhedspleje før og umiddelbart efter fødslen samt sikker abort er afgørende for at redde kvindeliv og nedbringe spædbørns- og børnedødeligheden; finder det uacceptabelt, at kvinders og pigers kroppe stadig er en ideologisk slagmark, navnlig hvad deres seksuelle og reproduktive sundhed og rettigheder angår; |
| --- | --- |

14.

| 15. | minder om, at der næsten hver dag er 1 000 nye teenagere og kvinder, som smittes med hiv, og at kvinder og piger er mere udsatte for hiv-infektioner end drenge, navnlig i Afrika syd for Sahara; understreger, at hiv-positive kvinder og piger har større risiko for at udvikle livmoderhalskræft; understreger behovet for at udvikle og styrke forebyggelses- og screeningstrategier, der navnlig er målrettet mod unge kvinder; |
| --- | --- |

15.

| 16. | understreger, at adgang til vand og sanitet er en menneskeret og en nødvendighed med hensyn til at sikre seksuel og reproduktiv sundhed, uanset om det er i forbindelse med prævention, graviditet, fødsel, abort, seksuelt overførte sygdomme eller menstruationshygiejne; |
| --- | --- |

16.

| 17. | minder om, at manglende adgang til vand-, sanitets- og hygiejnefaciliteter (WASH) på skoler og manglende gratis menstruationsbeskyttelse sammen med de tabuer, der omgiver menstruation, udgør en stor hindring for unge pigers skolegang, når de har menstruation; understreger behovet for passende infrastruktur i skolerne for at sikre piger adgang til vand og separate toiletter; |
| --- | --- |

17.

| 18. | opfordrer EU til yderligere at indarbejde problematikkerne omkring vand-, sanitets- og hygiejnefaciliteter i sine bestræbelser for at skabe kønsligestilling og bekæmpe forskelsbehandling af kvinder; |
| --- | --- |

18.

| 19. | bekræfter på ny betydningen af at sikre en meningsfuld og inklusiv deltagelse af teenagere og unge i alle faser af beslutningstagningen; mener, at der i de overordnede tilsagn fra Nairobi bør indgå et stærkt fokus på yngre teenagere og seksualundervisning som en del af bestræbelserne for at forebygge teenagegraviditeter, som er en stor medvirkende faktor til mødredødelighed; anerkender, at livskompetencebaseret detaljeret seksualundervisning, der tager hensyn til kønsaspektet, og som formidles på en måde, der er i overensstemmelse med deres voksende kapacitet, er vigtig for, at teenagere og unge kan blive i stand til at beskytte sig selv mod utilsigtet graviditet og seksuelt overførte sygdomme, herunder hiv og aids, for at fremme værdier som tolerance, gensidig respekt, samtykke og ikkevold i relationer, og for at de kan planlægge deres liv; |
| --- | --- |

19.

Ingen tilfælde af mødredødelighed, der kan forhindres

| 20. | er bekymret over, at den restriktive abortlovgivning i mange lande, den ringe adgang til tjenester, høje omkostninger, stigmatisering, sundhedspersoners afvisning af at levere ydelser af samvittighedsgrunde og unødvendige krav såsom obligatoriske ventetider, obligatorisk rådgivning og vildledende information, samtykke fra tredjeparter og medicinsk unødvendige test udgør nogle af de primære hindringer for at tilgodese mødres sundhed og bidrager til usikre aborter og mødredødelighed; |
| --- | --- |

20.

| 21. | mener, at det er afgørende, at de regeringer, der endnu ikke har gjort det, vedtager politiske foranstaltninger som en del af sygesikringen med henblik på at nedbringe antallet af dødsfald blandt nyfødte og mødre og forebygge usikre aborter ved at øge rekrutteringen og uddannelsen af kvalificeret sundhedspersonale og udvide dækningen med grundlæggende efterfødselspleje, pleje til nyfødte, omfattende prænatal og obstetrisk pleje samt pleje efter aborter; |
| --- | --- |

21.

| 22. | understreger, at det i tråd med Beijinghandlingsprogrammet og ICPD-handlingsprogrammet er nødvendigt at beskytte alle menneskers ret til kropslig integritet og autonomi og sikre adgang til væsentlige tjenester, som giver denne ret virkning; opfordrer til en samlet tilgang i den grundlæggende pakke for seksuel og reproduktiv sundhed, herunder foranstaltninger til at forebygge og undgå usikre aborter samt pleje efter aborter, som skal indarbejdes i de nationale strategier, politikker og programmer for universel sygesikring; |
| --- | --- |

22.

Ingen kønsbaseret vold og skadelig praksis mod kvinder, piger og unge

| 23. | opfordrer EU og dets medlemsstater til at forebygge kønsrelateret vold og yde støtte til ofrene herfor; gentager sin opfordring til EU, alle EU-medlemsstater og Europarådets medlemslande, der endnu ikke har gjort dette, om snarest muligt at ratificere og gennemføre Europarådets konvention til forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet (Istanbulkonventionen); opfordrer EU til at samarbejde med medlemsstaterne og andre lande om at investere i indsamling af kvantitative og kvalitative data af høj kvalitet, som er opdelt efter alder, køn, sårbarhed og geografi; opfordrer til styrkelse af de lovgivningsmæssige og politiske rammer for at forhindre, efterforske og straffe kønsrelaterede voldshandlinger i og uden for familien og til at yde støtte til overlevende, herunder i form af rådgivning, sundhedstjenester samt psykosociale og juridiske tjenester; opfordrer til, at der tilvejebringes uddannelsesprogrammer om kønsrelateret vold til medlemmer af retsvæsenet, retshåndhævende myndigheder og sundhedspersonale, og at sundheds- og uddannelsessystemerne styrkes med henblik på at forebygge og reagere på kønsrelateret vold ud fra et rettighedsbaseret og livsforløbsrelateret perspektiv; |
| --- | --- |

23.

| 24. | fordømmer alle former for kønsrelateret vold, f.eks. fysisk, seksuel og psykologisk vold og udnyttelse, massevoldtægt, menneskehandel og kvindelig kønslemlæstelse; bemærker, at kønsrelateret vold fortsat er en omfattende udfordring i Europa, som kræver en koordineret indsats fra sundhedsvæsenet, uddannelsessystemet, den sociale og den retslige sektor gennem rettighedsbaserede forebyggelses- og reaktionsforanstaltninger gennem hele livsforløbet; er bekymret over de fortsatte angreb på kvinders rettigheder og seksuelle og reproduktive sundhed og rettigheder, herunder at de nægtes adgang til familieplanlægningstjenester, prævention og sikker og lovlig abort, og over lovgivning i mange dele af verden, herunder i EU, der begrænser disse rettigheder; bekræfter uforbeholdent, at nægtelse af adgang til tjenester vedrørende seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder, herunder sikker og lovlig abort, udgør en form for vold mod kvinder og piger; |
| --- | --- |

24.

| 25. | udtrykker dyb bekymring over de offentlige systemers alvorlige mangler med hensyn til indsamling og behandling af anmodninger om bistand og beskyttelse og klager over kønsbaseret vold, navnlig i forbindelse med politiet; finder det yderst vigtigt, at der i alle lande indføres overvågningsforanstaltninger og sanktioner over for gerningsmænd med henblik på at udrydde kønsrelateret vold, herunder tidlige ægteskaber, børneægteskaber og tvangsægteskaber, kvindelig kønslemlæstelse og anden skadelig praksis; opfordrer til hurtige forbedringer af politisystemerne og de offentlige systemer med hensyn til indsamling og behandling af anmodninger om bistand og beskyttelse og klager over kønsbaseret vold; |
| --- | --- |

25.

| 26. | mener, at det også er meget vigtigt at udfordre skadelige kønsroller og -stereotyper med henblik på at indfri mål 5 i de bæredygtige udviklingsmål og fremme dagsordenen for seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder yderligere; minder om, at det er vigtigt at inddrage mænd og drenge i denne dagsorden; understreger i denne forbindelse, at det er nødvendigt at inkludere mænd og drenge i projekter og programmer til bekæmpelse af al kønsbaseret vold og alle skadelige stereotyper; fremhæver i denne forbindelse, at omfattende undervisning i parforhold og seksualitet er afgørende for at udvikle børn og unges evner til at opbygge ligeværdige, befordrende og trygge forhold uden forskelsbehandling, tvang og vold og for at forebygge seksuel og kønsrelateret vold samt vold udøvet af seksuelle partnere; opfordrer derfor alle medlemsstater til at indføre omfattende alderssvarende seksual- og samlivsundervisning for unge i skolerne; |
| --- | --- |

26.

| 27. | glæder sig over Spotlightinitiativet til bekæmpelse af kønsrelateret vold overalt i verden og understreger, at det bør inddrage flere lande på internationalt plan; |
| --- | --- |

27.

| 28. | gør opmærksom på fremkomsten af kønsrelateret vold online og behovet for at sikre, at alle bestræbelser på at udrydde kønsrelateret vold omfatter onlinefora; |
| --- | --- |

28.

| 29. | anerkender, at et lovbestemt forbud mod børneægteskaber, tidlige ægteskaber og tvangsægteskaber ikke i sig selv kan sikre, at denne praksis ophører; opfordrer EU og dets medlemsstater til en bedre koordineret og styrket håndhævelse af internationale traktater, lovgivning og programmer, herunder ved hjælp af diplomatiske forbindelser til myndigheder og organisationer i tredjelande, med henblik på at håndtere spørgsmål vedrørende børneægteskaber, tidlige ægteskaber og tvangsægteskaber; opfordrer til at gøre alt for at håndhæve lovbestemte forbud og supplere dem med en bredere vifte af love og politikker; erkender, at dette kræver, at der vedtages og gennemføres omfattende og helhedsorienterede politikker, strategier og programmer, herunder ophævelse af diskriminerende retlige bestemmelser om tvangsægteskaber og vedtagelse af positive foranstaltninger til styrkelse af pigebørns status; |
| --- | --- |

29.

| 30. | gentager, at kvindelig kønslemlæstelse er en form for kønsrelateret vold; opfordrer Kommissionen til at undersøge synergierne mellem EU's interne og eksterne programmer for at sikre en sammenhængende og kontinuerlig tilgang til bekæmpelse af kvindelig kønslemlæstelse både i og uden for EU, eftersom spørgsmålet i sagens natur knytter sig til andre dele af verden; |
| --- | --- |

30.

| 31. | er af den faste overbevisning, at der i tiltag, som sigter mod at bringe kvindelig kønslemlæstelse til ophør, bør indgå dialog med lokalsamfund samt med traditionelle og religiøse ledere; |
| --- | --- |

31.

| 32. | er af den faste overbevisning, at alle strategier mod kønsrelateret vold skal omfatte LGBTIQ-personer; |
| --- | --- |

32.

| 33. | anerkender, at humanitære kriser skærper udfordringerne i forbindelse med seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder og navnlig rammer de mest sårbare mennesker i det globale Syd; minder om, at kvinder og piger i kriseområder er særligt udsatte for seksuel vold, voldtægt, seksuelt overførte sygdomme, seksuel udnyttelse og uønskede graviditeter; understreger vigtigheden af adgangen til tjenester vedrørende seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder i sådanne situationer og behovet for at tilpasse den humanitære bistand i overensstemmelse hermed; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til i forbindelse med deres humanitære hjælpeindsats at styrke fokusset på ligestilling og seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder, herunder også hvad angår uddannelse af humanitære aktører og finansiering, da adgang til seksuel og reproduktiv sundhedspleje er et basalt behov for personer i områder, som behøver humanitær bistand; |
| --- | --- |

33.

| 34. | opfordrer til efterforskning af krigsforbrydelser, hvor kvinder og piger er blevet tortureret og udsat for vold, eksempelvis i Nordirak, hvor medlemmer af kristne og yazidiske samfund er blevet udsat for forbrydelser begået af terrororganisationen, som går under navnet Islamisk Stat; |
| --- | --- |

34.

Udviklings- og finansieringstilsagn

| 35. | er af den overbevisning, at et af resultaterne af Nairobitopmødet bør være en mekanisme, der sikrer ansvarlighed for opfyldelsen af de globale og nationale forpligtelser såvel som foranstaltningernes effektivitet; |
| --- | --- |

35.

| 36. | opfordrer EU til at indtage en stærk lederrolle med hensyn til at opnå rettigheder og kønsligestilling for piger og kvinder, herunder i dets optræden udadtil ved at gennemføre den ambitiøse kønshandlingsplan III for perioden efter 2020; opfordrer endvidere EU til at afsætte passende midler til seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder og familieplanlægning i sin politik for udviklingssamarbejde, især i det nye instrument for naboskab, udvikling og internationalt samarbejde (NDICI), og til at udarbejde strategier med henblik på at sikre stabil og kontinuerlig levering af alle de nødvendige tjenester; |
| --- | --- |

36.

| 37. | opfordrer til at foretage særlige investeringer med henblik på at fremme teenageres fysiske og mentale sundhed og trivsel, herunder gennem adgang til ungdomsvenlige sundhedstjenester; mener, at sådanne investeringer skal indeholde passende finansiering og kapacitetsopbygning til kvinde- og ungdomsorganisationer, som ofte udfører det væsentlige arbejde med at informere om familieplanlægning, give omfattende seksualundervisning og afvikle skadelige køns- og samfundsbestemte stereotyper, hvis der mangler nationale programmer, eller hvis disse programmer er utilstrækkelige; |
| --- | --- |

37.

| 38. | bemærker, at EU bidrager til seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder gennem en række EU-instrumenter såsom geografiske og regionale programmer med fokus på køn, sundhed og befolkningsudvikling, bidrag til globale initiativer og FN-organisationer samt tilskud til civilsamfundsorganisationer; finder det imidlertid beklageligt, at det er vanskeligt nøjagtigt at sætte tal på, hvor stor en del af EU's finansiering, der går direkte til seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder og familieplanlægning; opfordrer til ambitiøse finansieringsniveauer for at forbedre bevillingerne til seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder i den nuværende flerårige finansielle ramme og til løbende forbedring af metoden med henblik på at muliggøre en bedre evaluering af effektiviteten af foranstaltningerne vedrørende seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder i fremtiden; |
| --- | --- |

38.

| 39. | opfordrer de nationale regeringer og de internationale donorer til at sikre, at universalpakken for grundlæggende tjenester vedrørende seksuel og reproduktiv sundhed også rummer tjenester som f.eks. behandling af infertilitet, kræft i forplantningsorganerne eller seksuel vold, som hidtil har modtaget mindst økonomisk støtte; |
| --- | --- |

39.

| 40. | anerkender NGO'ers rolle som tjenesteudbydere, men også som fortalere for seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder; opfordrer i den forbindelse til øget EU-støtte til og -beskyttelse af NGO'er, der bidrager til gennemførelsen af ICPD-handlingsprogrammet, især kvinderettighedsorganisationer, både i og uden for EU, som afgørende aktører for samfund med ligestilling mellem kønnene; |
| --- | --- |

40.

| 41. | opfordrer indtrængende Kommissionen til ved fastlæggelsen af den fremtidige globale politik for bæredygtig udvikling samt gennemførelsen af den omfattende strategi for Afrika fuldt ud at integrere og styrke EU-støtten til projekter vedrørende seksuel og reproduktiv sundhed samt Spotlightinitiativet, der tager sigte på at udrydde vold mod kvinder og piger; |
| --- | --- |

41.

| 42. | beklager dybt den fælles erklæring af 14. november 2019 fra Nairobitopmødet, som blev afgivet af USA, Brasilien, Hviderusland, Egypten, Haiti, Ungarn, Libyen, Polen, Senegal, Saint Lucia og Uganda, og som søger at undergrave den fastlagte konsensus og deres forpligtelser vedrørende kvinders seksuelle og reproduktive sundhed og rettigheder i henhold til ICPD-handlingsprogrammet, Beijinghandlingsprogrammet og slutdokumenterne fra deres revisionskonferencer; glæder sig over den seneste ophævelse af den »globale mundkurv« og dens indvirkning på kvinders og pigers globale sundhedsydelser og rettigheder; gentager sin opfordring til EU og dets medlemsstater om at gøre noget ved finansieringshullet på dette område ved hjælp af nationale midler og EU-udviklingsstøtte; |
| --- | --- |

42.

| 43. | noterer sig de tilsagn, som kommissærerne Urpilainen og Dalli afgav under deres høringer hhv. den 1. og den 2. oktober 2019 om at prioritere seksuel og reproduktiv sundhed som et centralt fokusområde for Kommissionens arbejde med ligestilling mellem kønnene; |
| --- | --- |

43.

| 44. | insisterer på, at det nye instrument for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde (NDICI) bør fremme ligestilling mellem kønnene og styrke kvinders indflydelse og stilling, herunder deres seksuelle og reproduktive sundhed og rettigheder, ved hjælp af gennemsigtige foranstaltninger, der giver mulighed for løbende evaluering, herunder med hensyn til seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder, i overensstemmelse med Beijinghandlingsprogrammet og ICPD-handlingsprogrammet; glæder sig over NDICI's ambition om, at mindst 85 % af de programmer, der finansieres af officiel udviklingsbistand, bør have ligestilling som et væsentligt eller det primære formål, og at mindst 5 % af disse projekter bør have ligestilling mellem kønnene og kvinders og pigers rettigheder og styrkelse som et primært mål; opfordrer imidlertid til øgede ambitioner om at afsætte 20 % af den officielle udviklingsbistand til projekter, der har ligestilling mellem kønnene som hovedmål (OECD's kønsmarkør 2); |
| --- | --- |

44.

| 45. | opfordrer EU til at gennemføre en omfattende og ambitiøs ligestillingsstrategi, herunder forslag til bindende foranstaltninger, som bør kobles til dets gennemførelse af ICPD-handlingsprogrammet, herunder forpligtelser og indikatorer på alle relevante politikområder, og som holder EU’s institutioner og medlemsstater ansvarlige ved hjælp af en overvågningsmekanisme; opfordrer til en fordømmelse af tilbageslaget for ligestilling mellem kønnene og seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder og af en diskurs og foranstaltninger, der undergraver kvinders rettigheder, autonomi og frigørelse på alle områder; bemærker, at en vigtig måde at bekæmpe dette tilbageslag på er proaktivt at fremme en rettighedsbaseret kønsligestilling og integration af kønsaspektet; |
| --- | --- |

45.

o

o o

| 46. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

46.

---

(1)  EUT C 76 af 9.3.2020, s. 168.

(2)  EUT C 118 af 8.4.2020, s. 57.

(3)  EUT C 289 af 9.8.2016, s. 5.

(4)  EUT C 399 af 24.11.2017, s. 106.

(5)  Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0058.

(6)  EUT C 388 af 13.11.2020, s. 100.

(7)  EUT C 155 af 25.5.2011, s. 10.

---

| 18.2.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 81/74 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 81/74

---

P9_TA(2021)0316

Målrettet EU-regulering samt nærheds- og proportionalitetsprincippet — rapport om bedre lovgivning for årene 2017, 2018 og 2019

Europa-Parlamentets beslutning af 24. juni 2021 om målrettet EU-regulering samt nærheds- og proportionalitetsprincippet — rapport om bedre lovgivning for 2017, 2018 og 2019 (2020/2262(INI))

(2022/C 81/06)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU),

| — | der henviser til protokol nr. 1 om de nationale parlamenters rolle i Den Europæiske Union, |
| --- | --- |

—

der henviser til protokol nr. 1 om de nationale parlamenters rolle i Den Europæiske Union,

| — | der henviser til protokol nr. 2 om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet, |
| --- | --- |

—

der henviser til protokol nr. 2 om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet,

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 16. december 2003 om bedre lovgivning og til den nyeste udgave, den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning, |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 16. december 2003 om bedre lovgivning og til den nyeste udgave, den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning,

| — | der henviser til de praktiske foranstaltninger, der blev vedtaget den 22. juli 2011 mellem de kompetente tjenester i Europa-Parlamentet og Rådet vedrørende gennemførelsen af artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) i forbindelse med aftaler ved førstebehandling, |
| --- | --- |

—

der henviser til de praktiske foranstaltninger, der blev vedtaget den 22. juli 2011 mellem de kompetente tjenester i Europa-Parlamentet og Rådet vedrørende gennemførelsen af artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) i forbindelse med aftaler ved førstebehandling,

| — | der henviser til Kommissionens årsrapport 2017 om nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet (COM(2018)0490), til Kommissionens årsrapport 2018 om nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet (COM(2019)0333) og til Kommissionens årsrapport 2019 om nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet (COM(2020)0272), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens årsrapport 2017 om nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet (COM(2018)0490), til Kommissionens årsrapport 2018 om nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet (COM(2019)0333) og til Kommissionens årsrapport 2019 om nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet (COM(2020)0272),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse med titlen »Nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet: Styrkelse af deres rolle i EU's politiske beslutningsproces« (COM(2018)0703) og bilaget hertil, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse med titlen »Nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet: Styrkelse af deres rolle i EU's politiske beslutningsproces« (COM(2018)0703) og bilaget hertil,

| — | der henviser til taskforcen om nærhedsprincippet, proportionalitetsprincippet og »Mindre, men mere effektivt«, som fremlagde sine konklusioner den 10. juli 2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til taskforcen om nærhedsprincippet, proportionalitetsprincippet og »Mindre, men mere effektivt«, som fremlagde sine konklusioner den 10. juli 2018,

| — | der henviser til Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelser og resolutioner, nemlig resolutionen af 1. februar 2018 om ændring af forordningen om fælles bestemmelser for de europæiske struktur- og investeringsfonde til støtte for strukturreformer (1), udtalelsen af 9. oktober 2018 om »Overvejelser om Europa: de regionale og lokale myndigheders stemme for at genopbygge tilliden til Den Europæiske Union« (CDR 1230/2018) og resolutionen af 10. december 2020 om Kommissionens arbejdsprogram for 2021 (2) og til Regionsudvalgets prioriteter for 2020-2025 »Landsbyer, byer og regioner bringer Europa tættere på borgerne« fra dets plenarmøde af 30. juni til den 2. juli 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelser og resolutioner, nemlig resolutionen af 1. februar 2018 om ændring af forordningen om fælles bestemmelser for de europæiske struktur- og investeringsfonde til støtte for strukturreformer (1), udtalelsen af 9. oktober 2018 om »Overvejelser om Europa: de regionale og lokale myndigheders stemme for at genopbygge tilliden til Den Europæiske Union« (CDR 1230/2018) og resolutionen af 10. december 2020 om Kommissionens arbejdsprogram for 2021 (2) og til Regionsudvalgets prioriteter for 2020-2025 »Landsbyer, byer og regioner bringer Europa tættere på borgerne« fra dets plenarmøde af 30. juni til den 2. juli 2020,

| — | der henviser til den 9. konference om nærhedsprincippet — Aktiv nærhed: at skabe merværdi for EU i fællesskab, der blev afholdt i Rom den 22. november 2019 af Regionsudvalget og konferencen af formænd for italienske regionale parlamenter, |
| --- | --- |

—

der henviser til den 9. konference om nærhedsprincippet — Aktiv nærhed: at skabe merværdi for EU i fællesskab, der blev afholdt i Rom den 22. november 2019 af Regionsudvalget og konferencen af formænd for italienske regionale parlamenter,

| — | der henviser til samarbejdsaftalen mellem Europa-Parlamentet og Regionsudvalget, der blev undertegnet den 5. februar 2014, |
| --- | --- |

—

der henviser til samarbejdsaftalen mellem Europa-Parlamentet og Regionsudvalget, der blev undertegnet den 5. februar 2014,

| — | der henviser til sin beslutning af 15. januar 2020 om den europæiske grønne pagt (3), hvori det glæder sig over Kommissionens tilsagn om at sikre, at alle EU-foranstaltninger bør hjælpe EU med at opnå en bæredygtig fremtid og en retfærdig omstilling, og om at opdatere retningslinjerne for bedre regulering i overensstemmelse hermed, hvilket bl.a. vil kræve, at der integreres et princip om »bæredygtighed først« i EU's og dets medlemsstaters dagsordener for bedre lovgivning, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. januar 2020 om den europæiske grønne pagt (3), hvori det glæder sig over Kommissionens tilsagn om at sikre, at alle EU-foranstaltninger bør hjælpe EU med at opnå en bæredygtig fremtid og en retfærdig omstilling, og om at opdatere retningslinjerne for bedre regulering i overensstemmelse hermed, hvilket bl.a. vil kræve, at der integreres et princip om »bæredygtighed først« i EU's og dets medlemsstaters dagsordener for bedre lovgivning,

| — | der henviser til sin beslutning af 9. juni 2016 for en åben, effektiv og uafhængig europæisk forvaltning (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 9. juni 2016 for en åben, effektiv og uafhængig europæisk forvaltning (4),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 54, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 54,

| — | der henviser til udtalelserne fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse og Udvalget om Konstitutionelle Anliggender, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelserne fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse og Udvalget om Konstitutionelle Anliggender,

| — | der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A9-0191/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A9-0191/2021),

| A. | der henviser til, at nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet bestemmer udøvelsen af EU's kompetencer; der henviser til, at på områder, hvor EU ikke har enekompetence, er formålet med nærhedsprincippet at beskytte medlemsstaternes muligheder for at træffe beslutninger og foranstaltninger og at legitimere Unionens indgriben, når målene for en handling ikke i tilstrækkelig grad kan nås af medlemsstaterne, men bedre vil kunne nås på EU-niveau »på grund af den påtænkte handlings omfang eller virkninger«; der henviser til, at formålet med at medtage princippet i de europæiske traktater således er at bringe udøvelsen af beføjelser så tæt på borgerne som muligt i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 10, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet bestemmer udøvelsen af EU's kompetencer; der henviser til, at på områder, hvor EU ikke har enekompetence, er formålet med nærhedsprincippet at beskytte medlemsstaternes muligheder for at træffe beslutninger og foranstaltninger og at legitimere Unionens indgriben, når målene for en handling ikke i tilstrækkelig grad kan nås af medlemsstaterne, men bedre vil kunne nås på EU-niveau »på grund af den påtænkte handlings omfang eller virkninger«; der henviser til, at formålet med at medtage princippet i de europæiske traktater således er at bringe udøvelsen af beføjelser så tæt på borgerne som muligt i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 10, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union;

| B. | der henviser til, at Kommissionen i juli 2017 vedtog et revideret sæt retningslinjer for bedre regulering og en ledsagende værktøjskasse; der henviser til, at den udvidede sin portal for bedre regulering for at gøre det lettere for borgerne at orientere sig på den online; der henviser til, at den påtog sig at placere principperne om nærhed og proportionalitet i hjertet af den europæiske demokratiske proces og gennem hele lovgivningsprocessen ved at oprette en taskforce om nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet og »Mindre, men mere effektivt«, som forelagde sin rapport den 10. juli 2018; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Kommissionen i juli 2017 vedtog et revideret sæt retningslinjer for bedre regulering og en ledsagende værktøjskasse; der henviser til, at den udvidede sin portal for bedre regulering for at gøre det lettere for borgerne at orientere sig på den online; der henviser til, at den påtog sig at placere principperne om nærhed og proportionalitet i hjertet af den europæiske demokratiske proces og gennem hele lovgivningsprocessen ved at oprette en taskforce om nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet og »Mindre, men mere effektivt«, som forelagde sin rapport den 10. juli 2018;

| C. | der henviser til, at taskforcen fremsatte henstillinger om på den ene side at forbedre den fælles forståelse af anvendelsen af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet og deres praktiske anvendelse i EU-institutionernes arbejde og på den anden side at give lokale og regionale myndigheder og nationale parlamenter, en mere fremtrædende rolle med henblik på at opnå »aktiv nærhed«, for at fremme en større accept og forståelse af EU's politikker; der henviser til, at den svarede på spørgsmål om, hvordan man bedre kan anvende nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet i EU-institutionerne og hvordan man bedre kan inddrage lokale og regionale myndigheder og nationale parlamenter i EU's politiske beslutningsproces og gennemførelse; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at taskforcen fremsatte henstillinger om på den ene side at forbedre den fælles forståelse af anvendelsen af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet og deres praktiske anvendelse i EU-institutionernes arbejde og på den anden side at give lokale og regionale myndigheder og nationale parlamenter, en mere fremtrædende rolle med henblik på at opnå »aktiv nærhed«, for at fremme en større accept og forståelse af EU's politikker; der henviser til, at den svarede på spørgsmål om, hvordan man bedre kan anvende nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet i EU-institutionerne og hvordan man bedre kan inddrage lokale og regionale myndigheder og nationale parlamenter i EU's politiske beslutningsproces og gennemførelse;

| D. | der henviser til, at Kommissionen i sin meddelelse af 23. oktober 2018 med titlen »Nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet: Styrkelse af deres rolle i EU's politiske beslutningsproces« (COM(2018)0703) endnu en gang fremhævede nærhedsprincippets og proportionalitetsprincippets afgørende rolle i at opnå en bedre lovgivning og beskrev de foranstaltninger, der skulle træffes som reaktion på taskforcens rapport, der omfattede fokusering på de lokale og regionale myndigheders synspunkter, fremme af en fælles forståelse af nærhed og proportionalitet inden for EU, idet der blev set nærmere på den eksisterende lovgivning set ud fra en nærheds- og proportionalitetssynsvinkel, og på at hjælpe de nationale parlamenter med at udfylde deres rolle mere effektivt; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Kommissionen i sin meddelelse af 23. oktober 2018 med titlen »Nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet: Styrkelse af deres rolle i EU's politiske beslutningsproces« (COM(2018)0703) endnu en gang fremhævede nærhedsprincippets og proportionalitetsprincippets afgørende rolle i at opnå en bedre lovgivning og beskrev de foranstaltninger, der skulle træffes som reaktion på taskforcens rapport, der omfattede fokusering på de lokale og regionale myndigheders synspunkter, fremme af en fælles forståelse af nærhed og proportionalitet inden for EU, idet der blev set nærmere på den eksisterende lovgivning set ud fra en nærheds- og proportionalitetssynsvinkel, og på at hjælpe de nationale parlamenter med at udfylde deres rolle mere effektivt;

| E. | der henviser til, at Kommissionen fortsatte med at anvende sin styrkede dagsorden for bedre regulering og indarbejde nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet i alle faser af den politiske beslutningsproces; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Kommissionen fortsatte med at anvende sin styrkede dagsorden for bedre regulering og indarbejde nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet i alle faser af den politiske beslutningsproces;

| F. | der henviser til, at Kommissionen den 3. juli 2020 lancerede en ny udgave af webportalen »Deltag i debatten« for at gøre dette lettere at bidrage online til EU-retten og den politiske beslutningstagning; der henviser til, at den nye version af portalen bør forbedre Kommissionens høring og kommunikation med offentligheden yderligere og øge gennemsigtigheden; der henviser til, at formålet med portalen som led i dagsordenen for bedre lovgivning er at sikre kvalitet i EU's politiske beslutningstagning; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Kommissionen den 3. juli 2020 lancerede en ny udgave af webportalen »Deltag i debatten« for at gøre dette lettere at bidrage online til EU-retten og den politiske beslutningstagning; der henviser til, at den nye version af portalen bør forbedre Kommissionens høring og kommunikation med offentligheden yderligere og øge gennemsigtigheden; der henviser til, at formålet med portalen som led i dagsordenen for bedre lovgivning er at sikre kvalitet i EU's politiske beslutningstagning;

| G. | der henviser til, at webportalen »Deltag i debatten« har vist sig at være et nyttigt adgangspunkt for borgere og interesserede parter, der ønsker at deltage i forberedelsen af Kommissionens politik; der henviser til, at Revisionsretten imidlertid har offentliggjort en særberetning i 2019 med en række anbefalinger for at forbedre denne portal, navnlig med hensyn til brugen af oversættelse; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at webportalen »Deltag i debatten« har vist sig at være et nyttigt adgangspunkt for borgere og interesserede parter, der ønsker at deltage i forberedelsen af Kommissionens politik; der henviser til, at Revisionsretten imidlertid har offentliggjort en særberetning i 2019 med en række anbefalinger for at forbedre denne portal, navnlig med hensyn til brugen af oversættelse;

| H. | der henviser til, at Kommissionen i 2018 indledte sin praksis med at sammenlægge rapporter om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet i udarbejdelsen af EU-lovgivning med rapporter om forbindelserne med de nationale parlamenter, idet de nationale parlamenters synspunkter således blev bragt mere i forgrunden, og man undgik overlapninger mellem de to årlige rapporter; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at Kommissionen i 2018 indledte sin praksis med at sammenlægge rapporter om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet i udarbejdelsen af EU-lovgivning med rapporter om forbindelserne med de nationale parlamenter, idet de nationale parlamenters synspunkter således blev bragt mere i forgrunden, og man undgik overlapninger mellem de to årlige rapporter;

| I. | der henviser til, at Kommissionen i 2017 modtog 52 begrundede udtalelser fra nationale parlamenter om nærhedsprincippet, 37 i 2018 og ingen i 2019; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at Kommissionen i 2017 modtog 52 begrundede udtalelser fra nationale parlamenter om nærhedsprincippet, 37 i 2018 og ingen i 2019;

| J. | der henviser til, at fraværet i 2019 af begrundede udtalelser fra de nationale parlamenter ikke skyldtes en bedre gennemførelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet, men at det skyldtes, at 2019 var et overgangsår mellem to af Kommissionens mandatperioder, med et afgående Europa-Parlament og afholdelse af nyvalg hertil og derfor færre lovgivningsinitiativer og -forslag end i de foregående år, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at fraværet i 2019 af begrundede udtalelser fra de nationale parlamenter ikke skyldtes en bedre gennemførelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet, men at det skyldtes, at 2019 var et overgangsår mellem to af Kommissionens mandatperioder, med et afgående Europa-Parlament og afholdelse af nyvalg hertil og derfor færre lovgivningsinitiativer og -forslag end i de foregående år,

| K. | der henviser til, at det anerkender behovet for større inddragelse af de nationale parlamenter sammen med Europa-Parlamentet i den demokratiske kontrol med forstærket samarbejde i forbindelse med politikområder med delt kompetence; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at det anerkender behovet for større inddragelse af de nationale parlamenter sammen med Europa-Parlamentet i den demokratiske kontrol med forstærket samarbejde i forbindelse med politikområder med delt kompetence;

| L. | der henviser til, at Regionsudvalget for nylig i marts 2021 indførte regionale knudepunkter 2.0; der henviser til, at udvalget iværksatte dette projekt for at overvåge, hvordan EU-politikkerne fungerer i praksis; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at Regionsudvalget for nylig i marts 2021 indførte regionale knudepunkter 2.0; der henviser til, at udvalget iværksatte dette projekt for at overvåge, hvordan EU-politikkerne fungerer i praksis;

| M. | der henviser til, at mandatet for Udvalget for Forskriftskontrol omfatter kontrol af kvaliteten af konsekvensanalyser; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at mandatet for Udvalget for Forskriftskontrol omfatter kontrol af kvaliteten af konsekvensanalyser;

| N. | der henviser til, at Kommissionen har givet tilsagn om at anvende »én ind — én ud-princippet«, hvorved alle lovgivningsforslag, som indebærer nye forpligtelser, bør fritage borgere og virksomheder for en tilsvarende, eksisterende byrde på EU-plan inden for det samme politikområde, men at Kommissionen indtil til nu ikke har anvendt princippet med succes; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at Kommissionen har givet tilsagn om at anvende »én ind — én ud-princippet«, hvorved alle lovgivningsforslag, som indebærer nye forpligtelser, bør fritage borgere og virksomheder for en tilsvarende, eksisterende byrde på EU-plan inden for det samme politikområde, men at Kommissionen indtil til nu ikke har anvendt princippet med succes;

| O. | der henviser til, at den nuværende krise har afsløret behovet for at lette unødvendige reguleringsmæssige byrder for at sikre, at EU-lovgivningen giver de fordele, de er tænkt til at give, idet man reducerer unødvendige omkostninger og inden for rimelige tidsfrister, navnlig for at fremskynde støtteforanstaltninger for forbrugere, små og mellemstore virksomheder (SMV'er) og mikrovirksomheder; der henviser til, at lovgivningen til gavn for forbrugere, arbejdstagere, SMV'er og borgere som helhed bør være afbalanceret, klar, omfattende, inklusiv og, hvor det er relevant, baseret på den nødvendige videnskabelige dokumentation; understreger, at mikrovirksomheder og SMV'er kun bør stilles over for forpligtelser, der står mål med deres særlige karakter og sektorspecifikke karakteristika, og tilskynder Kommissionen til at træffe kraftige håndhævelsesforanstaltninger for at begrænse markedsfragmentering, fjerne uberettigede markedshindringer og sikre lige vilkår; der henviser til, at »bedre regulering« imidlertid bør være for alle og tjene det europæiske samfunds interesser; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at den nuværende krise har afsløret behovet for at lette unødvendige reguleringsmæssige byrder for at sikre, at EU-lovgivningen giver de fordele, de er tænkt til at give, idet man reducerer unødvendige omkostninger og inden for rimelige tidsfrister, navnlig for at fremskynde støtteforanstaltninger for forbrugere, små og mellemstore virksomheder (SMV'er) og mikrovirksomheder; der henviser til, at lovgivningen til gavn for forbrugere, arbejdstagere, SMV'er og borgere som helhed bør være afbalanceret, klar, omfattende, inklusiv og, hvor det er relevant, baseret på den nødvendige videnskabelige dokumentation; understreger, at mikrovirksomheder og SMV'er kun bør stilles over for forpligtelser, der står mål med deres særlige karakter og sektorspecifikke karakteristika, og tilskynder Kommissionen til at træffe kraftige håndhævelsesforanstaltninger for at begrænse markedsfragmentering, fjerne uberettigede markedshindringer og sikre lige vilkår; der henviser til, at »bedre regulering« imidlertid bør være for alle og tjene det europæiske samfunds interesser;

| P. | der henviser til, at Europa-Parlamentet, Kommissionen og Rådet som lovgivende organer bør overholde principperne om kompetencetildeling, nærhed og proportionalitet; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at Europa-Parlamentet, Kommissionen og Rådet som lovgivende organer bør overholde principperne om kompetencetildeling, nærhed og proportionalitet;

| 1. | minder om vigtigheden af Kommissionens årsrapporter om nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet; |
| --- | --- |

1.

| 2. | glæder sig over, at der løbende tages hensyn til nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet, som er grundlæggende ledende principper for Den Europæiske Union; minder om vigtigheden af at fremme en fælles forståelse af nærhed og proportionalitet på EU-niveau samt de bekymringer, der blev rejst i tidligere rapporter, om den noget overfladiske karakter af Kommissionens årsrapporter om nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet, som ofte ikke i detaljer fokuserer på, hvordan disse principper følges i forbindelse med EU's politiske beslutningsproces; konstaterer, at Kommissionens årsrapporter om nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet er blevet mere omfattende; |
| --- | --- |

2.

| 3. | minder om betydningen af, at nærhedsprincippet, der er forankret i artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union, ifølge hvilken beslutningerne skal træffes så tæt som muligt på borgerne og virksomhederne, konstant respekteres, og at foranstaltninger truffet på EU-plan er berettigede i lyset af de muligheder, der findes på nationalt, regionalt eller lokalt plan, samtidig med at følgende tre grundlæggende processer respekteres: retrospektiv vurdering, konsekvensanalyse og høring af interessenter; opfordrer endvidere Kommissionen til at bringe EU tættere på borgerne; påpeger, at de lokale og regionale myndigheder implementerer og bruger omkring 70 % af EU-lovgivningen; mener, at et tæt samråd med borgernes valgte repræsentanter i EU-anliggender er en meget effektiv måde at bringe EU tættere på borgerne på; opfordrer til, at medlemsstaternes myndigheder på nationalt plan og de relevante interessenter i højere grad involveres på et tidligt tidspunkt i beslutningsprocessen med nærhedsprincippet og proportionalitetskontroller og vurderinger af de administrative byrder af EU-lovgivningen for at sikre, at EU ikke træffer foranstaltninger, undtagen på de områder, der falder inden for dets enekompetence, og med mindre dette er mere effektivt, end hvis der træffes foranstaltninger på nationalt, regionalt eller lokalt plan; erindrer endvidere om, at proportionalitetsprincippet kræver, at en hvilken som helst foranstaltning, der træffes af EU, ikke må gå ud over, hvad der er nødvendigt for at opfylde traktaternes målsætninger; opfordrer Kommissionen til at evaluere nærhedsprincippets effektivitet med henblik på at udpege dets svagheder og afhjælpe dem; |
| --- | --- |

3.

| 4. | understreger, at den nuværende struktur af proceduren for kontrol med overholdelsen af nærhedsprincippet medfører, at de nationale parlamenters udvalg bruger enorme mængder af tid på tekniske og juridiske vurderinger med korte frister, hvilket gør det vanskeligere at have en grundigere politisk drøftelse om EU-politikkerne; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opfordrer til en revision af TEUF og indførelse af en direkte ret til lovgivningsinitiativ for Europa-Parlamentet, eftersom Europa-Parlamentet repræsenterer EU-borgerne direkte; |
| --- | --- |

5.

| 6. | understreger vigtigheden af en tilstrækkelig forklaring af behovet for lovgivningsinitiativer og deres konsekvenser for alle vigtige sektorer (økonomiske, miljømæssige og sociale) med det formål at respektere nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet; |
| --- | --- |

6.

| 7. | mener, at det er vigtigt at fremme Den Europæiske Union gennem bedre regulering for at sikre stabilitet og retssikkerhed for EU-borgere og virksomheder og dermed skabe vækst, beskæftigelse og velstand; |
| --- | --- |

7.

| 8. | mener, at anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet er udgangspunktet for enhver politikudformning og en vigtig del af politikkens livscyklus; |
| --- | --- |

8.

| 9. | noterer sig konklusionerne fra Kommissionens taskforce om nærhedsprincippet, proportionalitetsprincippet og »Mindre, men mere effektivt«; henleder opmærksomheden på den kendsgerning, at Parlamentet mente, at deltagelse i den af Kommissionen oprettede taskforce ville tilsidesætte Parlamentets institutionelle rolle som den eneste direkte valgte institution for Den Europæiske Union, som repræsenterer borgere og virksomheder på EU-plan og udøver politisk kontrol med Kommissionen, og at det derfor besluttede at afslå indbydelsen til at deltage ved at udpege medlemmer til taskforcen; glæder sig over resultaterne og anbefalingerne i rapporten fra taskforcen om, at der er EU-merværdi i alle eksisterende aktivitetsområder, og at taskforcen derfor ikke fandt nogen kompetencer eller politikområder i henhold til traktaten, som helt eller delvist burde omdelegeres definitivt til medlemsstaterne; opfordrer Kommissionen til at gennemføre disse konklusioner og navnlig til bedre at inddrage de lokale og regionale myndigheder fuldt ud i sine høringsprocesser og integrere »modelnettet« for at vurdere anvendelsen af begge principper i hele beslutningsprocessen; bemærker, at dette vil kræve et stærkt engagement, herunder fra EU-medlovgiverne; foreslår også at evaluere og videreudvikle de eksisterende rammer for interparlamentarisk samarbejde; |
| --- | --- |

9.

| 10. | mener, at alle Kommissionens forslag bør have en positiv indvirkning på borgernes liv med forholdsmæssige og tålelige dermed forbundne omkostninger; |
| --- | --- |

10.

| 11. | understreger, at de nationale parlamenter bør involveres i lovgivningsprocessen så tidligt som muligt, helst umiddelbart efter offentliggørelsen af køreplanen og under høringsfasen; mener, at der i højere grad bør tages hensyn til nærhedsprincippet inden fremsættelsen af en ny retsakt, og at navnlig høringsfasen bør anvendes til proaktivt at indsamle synspunkter fra de nationale parlamenter og notere sig deres bekymringer, da dette potentielt vil kunne forhindre anvendelsen af det »gule kort«, og at der opstår problemer i forhandlingsfasen; |
| --- | --- |

11.

| 12. | glæder sig over foranstaltningen med at hjælpe de nationale parlamenter med at udøve deres funktion mere effektivt ved at udelukke perioden fra 20. december til 10. januar fra den periode på otte uger, hvorunder de nationale parlamenter kan indgive begrundede udtalelser; |
| --- | --- |

12.

| 13. | understreger betydningen af de nationale parlamenters deltagelse i lovgivningsprocessen på EU-plan; bemærker, at selv om antallet af begrundede udtalelser fra de nationale parlamenter fortsatte med at falde mellem 2017 og 2019, med ingen indsendte begrundede udtalelser i 2019, er antallet af udtalelser, der forelægges Kommissionen, og bidragene til Europa-Parlamentet, herunder om ikkelovgivningsmæssige initiativer, fortsat højt, hvilket vidner om de nationale parlamenters positive og fremadrettede engagement i EU's politikcyklus; bemærker, at flere af disse indlæg fokuserede på vigtige institutionelle spørgsmål såsom fuldførelsen af Den Økonomiske og Monetære Union (ØMU) og aktiveringen af passerellebestemmelserne; bemærker, at ingen forslag modtog mere end fire begrundede udtalelser; minder om, at traktaterne fastsætter en rolle for interparlamentarisk samarbejde og giver de nationale parlamenter ansvar for at kontrollere lovgivningsmæssige og ikkelovgivningsmæssige initiativer; glæder sig over de nationale parlamenters aktive deltagelse i den lovgivningsmæssige dialog med EU-institutionerne gennem andre midler end mekanismen for kontrol med overholdelsen af nærhedsprincippet; minder om, at proceduren med et »orange kort« aldrig er blevet aktiveret, og det »gule kort« kun har været aktiveret tre gange ud af i alt 439 begrundede udtalelser og 5 513 udtalelser i perioden 2007-2019; bemærker, at gennemførelsen af retten for de nationale parlamenter til at føre kontrol med overholdelsen af nærhedsprincippet, på grundlag af det såkaldte system for tidlig varsling (varslingssystemet), delvis har forbedret forbindelserne mellem EU-institutionerne og de nationale parlamenter; fremhæver Kommissionens tilsagn om i fremtiden at give samlede svar, når mindst fire parlamenter har afgivet begrundede udtalelser, og om at udvise fleksibilitet med hensyn til den traktatbaserede frist på otte uger, inden for hvilken de nationale parlamenter skal afgive deres begrundede udtalelser, ved at tage hensyn til fælles ferieperioder; mener, at konferencen om Europas fremtid vil være en glimrende mulighed for, at borgerne kan kommunikere om de reelle virkninger af lovgivningen på nationalt plan og komme med forslag til, hvordan man opnår målene om bedre lovgivning, herunder til at revurdere processen for nærhedsprincippet; minder om, at gennemsigtighed og aktindsigt er afgørende for lovgivningsprocessen og også berettiger inddragelsen af nationale og regionale parlamenter, samtidig med at de giver større legitimitet og tillid til Den Europæiske Unions demokratiske lovgivningsproces; glæder sig i denne forbindelse over de fremskridt, som Parlamentet har gjort med hensyn til at offentliggøre dokumenterne i flere kolonner som følge af De Capitani-dommen; |
| --- | --- |

13.

| 14. | bemærker, at 26 ud af 41 nationale parlamenter i 2016 afgav begrundede udtalelser, hvis antal faldt til 19 i 2017 og 14 i 2018; understreger, at dette fald går hånd i hånd med det generelle fald i begrundede udtalelser; |
| --- | --- |

14.

| 15. | understreger, at tendensen i antallet af udtalelser og begrundede udtalelser i perioden 2007-2019 viser, at de nationale parlamenter i stigende grad ønsker mere politisk dialog og en større inddragelse i drøftelserne om EU-politikker, og derfor bruger mindre tid på analyser af EU-lovforslag; |
| --- | --- |

15.

| 16. | anerkender, at 2019 var det første år efter indførelsen af mekanismen for kontrol med overholdelsen af nærhedsprincippet, hvor de nationale parlamenter ikke afgav begrundede udtalelser, hvilket var et resultat af et drastisk fald i Kommissionens lovgivningsaktiviteter i overgangsåret mellem to Kommissioner; |
| --- | --- |

16.

| 17. | minder om, at Kommissionen er forpligtet til så bredt som muligt at høre interessenter forud for ethvert lovforslag under hensyntagen til den regionale og lokale dimension af den påtænkte foranstaltning; |
| --- | --- |

17.

| 18. | minder om, at anvendelsen af »tænk småt først«-princippet, som indgår i »Small Business Act«, er et væsentligt element i proportionalitetstesten forud for ethvert lovforslag og bør sigte mod at sikre, at SMV'erne høres, og at deres interesser indarbejdes så tidligt som muligt for at skabe et gunstigt erhvervsklima for udvikling af SMV'er, som er rygraden i vores europæiske økonomi; |
| --- | --- |

18.

| 19. | beklager den praksis, hvor »effektiviteten af institutionens beslutningsproces« rutinemæssigt påberåbes for at nægte adgang til lovgivningsmæssige forberedende dokumenter, hvorved det risikeres, at undtagelser til aktindsigt bliver reglen; |
| --- | --- |

19.

| 20. | glæder sig over indgåelsen af den interinstitutionelle aftale om et obligatorisk åbenhedsregister for EU-institutionerne, herunder Rådet; |
| --- | --- |

20.

| 21. | fremhæver, at forudgående konsekvensanalyser sammen med høring af interessenter er vigtige redskaber til at træffe velinformerede beslutninger og er et vigtigt redskab til at sikre, at nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet overholdes, og til at fremme ansvarlighed og effektivitet; understreger behovet for at fremme og tilskynde til regelmæssig dialog og behørig og gennemsigtig høring af alle relevante interessenter; glæder sig over anvendelsen af værktøjer til bedre lovgivning og samarbejdet med forskellige relevante eksperter på EU-plan i forbindelse med udarbejdelsen af konsekvensanalyser; understreger behovet for at forenkle disse værktøjer og gøre dem lettere at forstå og anvende for interessenterne; understreger, at der er et presserende behov for at forbedre konsekvensanalyserne generelt, når det gælder nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet; understreger, at der i forbindelse med alle konsekvensanalyser, evalueringer og kvalitetskontroller bør indeholde en analyse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet; glæder sig over anvendelsen af instrumenter såsom programmet for målrettet og effektiv regulering (Refit) og Udvalget for Forskriftskontrol, som siden 2017 har forsøgt at identificere muligheder for forenkling og reduktion af unødvendige omkostninger, inden Kommissionen foreslår en revision af eksisterende lovgivning; glæder sig endvidere over medtagelsen af initiativer, som følger af dette arbejde i Kommissionens årlige arbejdsprogrammer, og over, at de overvåges i Refit-resultattavlen; bemærker i den forbindelse, at Kommissionens arbejdsprogram for 2020 omfatter 44 initiativer under Refit; fremhæver, at disse processer bør tage hensyn til økonomiske, miljømæssige og sociale virkninger på integreret og afbalanceret vis og gøre brug af såvel kvalitative som kvantitative analyser, samt at de bør tage fat på omkostningerne ved manglende harmonisering på EU-plan; påpeger, at kontrolinstrumenterne kan støttes og styrkes yderligere af andre værktøjer såsom Fit for Future-platformen (F4F) eller andre tilsvarende særlige platforme; mener, at Refitplatformen bør udvides for at udvide dens fokus fra lovgivningsmæssige byrder til spørgsmål vedrørende nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet; minder om, at regulering, der er »egnet for fremtiden«, blandt andet skal sikre dens økonomiske, sociale og miljømæssige bæredygtighed; glæder sig over, at de to principper er en del af den kvalitetsgennemgang, som Udvalget for Forskriftskontrol foretager; understreger imidlertid, at dette udvalgs uafhængighed yderligere kunne styrkes; |
| --- | --- |

21.

| 22. | understreger, at en systematisk gennemgang af lovgivningen spiller en stadig vigtigere rolle for at opnå bedre regulering; understreger i den forbindelse betydningen af, at Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen engagerer sig i et mere struktureret samarbejde med henblik på at vurdere anvendelsen og effektiviteten af EU-retten med henblik på at forbedre den; påpeger behovet for en hurtig, rettidig og korrekt anvendelse af EU-lovgivningen i medlemsstaterne med henblik på en korrekt vurdering af behovet for yderligere lovgivning; |
| --- | --- |

22.

| 23. | understreger, at strategisk fremsynethed kunne være afgørende for at fremtidssikre EU's politikudformning ved at sikre, at kortsigtede initiativer iværksættes ud fra et mere langsigtet perspektiv; anerkender, at fremtidsforskning (»foresight elements«) fuldt ud vil blive integreret i Kommissionens dagsorden for bedre regulering, i konsekvensanalyser og -evalueringer; bemærker endvidere, at strategisk fremsynethed vil understøtte Refitprogrammet, som identificerer muligheder for at reducere reguleringsmæssige byrder og sikre, at eksisterende EU-lovgivning fortsat er »egnet til fremtiden«; |
| --- | --- |

23.

| 24. | bemærker, at Udvalget for Forskriftskontrol i 2017 gennemgik i alt 53 konsekvensanalyser og 17 særskilte evalueringer; bemærker, at 43 % af disse konsekvensanalyser og 41 % af de evalueringer, som Udvalget for Forskriftskontrol undersøgte, indledningsvist modtog negative udtalelser, og at tjenesterne skulle forbedre rapporterne for næsten alle konsekvensanalysernes vedkommende for at opfylde udvalgets kvalitetsstandarder; konkluderer, at kvaliteten af de oprindelige konsekvensanalyser og evalueringer skal forbedres betydeligt; beklager, at udvalget i 2019 kun gennemgik en konsekvensanalyse; |
| --- | --- |

24.

| 25. | støtter Kommissionens tilsagn om »forhåndsevaluering«, inden der overvejes retsakter; mener, at Kommissionen og de nationale myndigheder fortsat bør arbejde tæt sammen for at evaluere de reelle virkninger af EU-lovgivningen for borgerne, virksomhederne og miljøet; glæder sig også over de nationale parlamenters input til forhåndsevalueringer via uformel politisk dialog, herunder fælles initiativudtalelser; opfordrer desuden medlemsstaterne til at sikre en hurtig og konsekvent omsætning, gennemførelse og håndhævelse af lovgivningen og til at undgå praksis, som fører til overdrevne og uberettigede administrative krav, der kan underminere det indre markeds funktion; |
| --- | --- |

25.

| 26. | glæder sig over Kommissionens bestræbelser på at evaluere en bred og omfattende vifte af potentiel lovgivning om det indre marked ved hjælp af konsekvensanalyser; understreger, at uafhængige og upartiske konsekvensanalyser er et vigtigt og værdifuldt redskab til at bidrage til at nå frem til velinformerede politiske beslutninger gennem den lovgivningsmæssige beslutningsproces (samtidig med, at fællesskabsmetoden opretholdes), hvilket er nødvendigt for hurtigt at kunne reagere på presserende udfordringer såsom den digitale og bæredygtige omstilling; mener, at indholdet af konsekvensanalyser skal forbedres og anvendelsen af dem udvides ved at tage hensyn til yderligere elementer for at gøre deres bidrag mere rettidigt og værdifuldt og for at de bedre kan tages i betragtning med henblik på beslutningstagning på politisk plan; minder endvidere om det begrænsede antal konsekvensanalyser, som Parlamentet og Rådet har foretaget af deres indholdsmæssige ændringer; |
| --- | --- |

26.

| 27. | understreger, at Parlamentet om nødvendigt bør gennemføre interne konsekvensanalyser vedrørende væsentlige ændringer og deres potentielle konsekvenser for Kommissionens forslag, inden det vedtager dem, hvis de ikke allerede er blevet analyseret af Kommissionen og dens tjenestegrene; |
| --- | --- |

27.

| 28. | fremhæver den rolle, som Europa-Parlamentets Forskningstjeneste spiller, idet den tilvejebringer forudgående konsekvensvurderinger og analyser af europæisk merværdi i forslag samt gennemførelsesvurderinger; mener, at samarbejdet mellem Kommissionen og Europa-Parlamentets Forskningstjeneste kan forbedres for at opnå en strømlinet, hurtig og grundig analyse af lovgivning og væsentlige ændringer deraf, alternative løsninger, deres potentielle omkostninger og fordele, den forventede administrative byrde, bureaukrati for SMV'er og »omkostningerne ved manglende EU-tiltag«; |
| --- | --- |

28.

| 29. | hilser etableringen af »Deltag i debatten«-webportalen og forbedringerne hertil velkommen og opfordrer Kommissionen til at videreudvikle sådanne værktøjer, da dette giver borgerne og interessenterne direkte adgang til og engagement i EU-politikudformningen; |
| --- | --- |

29.

| 30. | foreslår, at Kommissionen tager behørigt hensyn til anbefalingerne fra Revisionsretten om »Deltag i debatten«-portalen, navnlig ved at øge den sproglige tilgængelighed af høringer, så borgere og interessenter kan beslutte, hvad de mener er af »bred offentlig interesse«; |
| --- | --- |

30.

| 31. | støtter Kommissionens forpligtelse til at gennemgå politikker og opfordrer til større brug af efterfølgende vurderinger for at sikre, at der drages erfaringer om lovgivningens effektivitet og fordele, som til gengæld kan hjælpe med at præge den fremtidige politikudvikling og forbedre reguleringsmæssige tiltag; |
| --- | --- |

31.

| 32. | understreger, at efterfølgende evalueringer også er et vigtigt redskab til at vurdere konsekvenserne af lovgivningen for borgere og virksomheder, idet opmærksomheden særligt bør rettes mod indvirkningen på SMV'er; |
| --- | --- |

32.

| 33. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at gøre endnu større brug af omarbejdnings- og kodificeringsprocedurer med henblik på at strømline sekundær lovgivning; |
| --- | --- |

33.

| 34. | går ind for en konsolidering af reaktionerne, hvis syv eller flere nationale parlamenter afgiver begrundede udtalelser om et af Kommissionens lovgivningsmæssige forslag, selvom tærsklen for indledning af proceduren med »gult kort« ikke er nået; mener, at dette giver de nationale parlamenters synspunkter mere synlighed; |
| --- | --- |

34.

| 35. | noterer sig »én ind — én ud-princippet« baseret på inddragelse af interessenter, hvorved Kommissionen ønsker at kompensere for nyligt indførte byrder, navnlig for mikrovirksomheder og SMV'er ved at lette mennesker og virksomheder for tilsvarende byrder på EU-plan inden for det samme politikområde; understreger, at gennemførelsen af denne tilgang ikke bør være i modstrid med målet om bedre regulering, og understreger, at den ikke bør føre til automatiske beslutninger om ophævelse af lovgivning eller sænke standarderne, og at dens mål bør være at modernisere og reformere EU-lovgivningen, for at den kan modstå nye samfundsmæssige udfordringer; understreger, at selv om man bør undgå yderligere unødvendige administrative byrder i forbindelse med udformning, omsætning og gennemførelse af EU-retsakter, bør dette hverken give sig udslag i deregulering eller »nulregulering« og bør heller ikke forhindre medlemsstaternes parlamenter i at opretholde eller træffe mere ambitiøse foranstaltninger og indføre højere standarder på det sociale område, miljøområdet og for forbrugerbeskyttelse i tilfælde, hvor der kun er fastlagt minimumsstandarder i EU-lovgivningen; |
| --- | --- |

35.

| 36. | understreger, at en åben, effektiv, gennemsigtig og uafhængig administrativ og lovgivningsmæssig beslutningsproces er en forudsætning for politikker og regulering af høj kvalitet; understreger, at indførelsen af harmoniserede administrative procedurer vil bidrage positivt til god forvaltning og reguleringspraksis i EU og styrke forbindelsen mellem ekspertbeslutninger og demokratisk legitimitet; |
| --- | --- |

36.

| 37. | glæder sig i denne forbindelse over, at Kommissionen har oprettet Fit for Future-platformen i 2020, der er baseret på erfaringerne med Refitplatformen, en ekspertgruppe på højt plan med deltagelse af forskellige interessenter, eksperter fra medlemsstaterne og repræsentanter for Regionsudvalget og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, der rådgiver Kommissionen om, hvordan den kan gøre EU-lovgivningen mere effektiv ved at identificere eksisterende potentielt unødvendigt besværlige eksisterende foranstaltninger, og hvordan den vil kunne forenkle og modernisere disse, herunder gennem digitalisering for at sikre, at EU-lovgivningen hjælper, og ikke udgør en hindring for EU-borgere og virksomheder; |
| --- | --- |

37.

| 38. | tilskynder de nationale parlamenter til at inddrage de regionale parlamenter med lovgivningsbeføjelser i EU's lovgivningsinitiativer og støtter den systematiske høring af disse om større initiativer, navnlig når der er en forbindelse til regionale beføjelser; minder om, at sådanne parlamenter er repræsenteret i Regionsudvalget, og at de i henhold til artikel 6 i protokol nr. 2 til TEUF kan høres af de nationale parlamenter; |
| --- | --- |

38.

| 39. | minder om, at digital innovation udvikler sig hurtigt, og at iværksættere fungerer som en drivkraft for den digitale dagsorden; mener derfor, at det er af afgørende betydning, at der med forbehold af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet fastsættes fremtidssikrede regler, der holder trit med den digitale innovation; bemærker, at en stor del af EU's vigtigste lovgivningsmæssige prioriteter for 2017-2019 var initiativer, der lå inden for Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelses (IMCO's) ansvarsområde, der primært er rettet mod gennemførelsen af strategien for det indre marked og strategien for et digitalt indre marked, og samtidig fokuserer på bestemmelser, der skal fjerne uberettigede og uforholdsmæssige barrierer og udnytte nye muligheder til gavn for borgere og virksomheder; |
| --- | --- |

39.

| 40. | minder om, at EU-lovgivningen generelt erstatter 27 forskellige regler, hvilket bidrager til at reducere fragmenteringen af det indre marked; opfordrer Kommissionen til, når den vurderer nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet, at sikre, at initiativer, der sigter mod at opnå et dybere og mere retfærdigt indre marked, fortsat er en central søjle i den fremtidige årlige programmering, samtidig med at der opretholdes et højt forbrugerbeskyttelsesniveau; |
| --- | --- |

40.

| 41. | understreger, at målene for bedre lovgivning regelmæssigt skal revideres og evalueres i forhold til kriterierne i dagsordenen for bedre lovgivning, herunder overvågning og rapportering; understreger, at målene skal være velafbalancerede og evalueres med hensyn til deres effektivitet under hensyntagen til de ressourcer, der anvendes til aktiviteter vedrørende bedre regulering og til eksterne bidrag; minder om betydningen af sammenlignelige data for hele EU med henblik på denne evaluering og opfordrer Kommissionen til at undersøge, om anvendelsen af værktøjer til bedre regulering har bidraget til at nå mål såsom bedre politiske resultater. |
| --- | --- |

41.

| 42. | opfordrer Kommissionen til at tage denne beslutning i betragtning i forbindelse med udarbejdelsen af dens bebudede meddelelse om bedre regulering; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Regionsudvalget og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg samt medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

43.

---

(1)  EUT C 176 af 23.5.2018, s. 5.

(2)  EUT C 37 af 2.2.2021, s. 1.

(3)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0005.

(4)  EUT C 86 af 6.3.2018, s. 126.

---

| 18.2.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 81/82 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 81/82

---

P9_TA(2021)0317

Kommissionens rapporter 2019-2020 om Bosnien-Hercegovina

Europa-Parlamentets beslutning af 24. juni 2021 om Kommissionens rapporter 2019-2020 om Bosnien-Hercegovina (2019/2171(INI))

(2022/C 81/07)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til stabiliserings- og associeringsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Bosnien-Hercegovina på den anden side og til protokollen om tilpasning af aftalen for at tage hensyn til Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union, |
| --- | --- |

—

der henviser til stabiliserings- og associeringsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Bosnien-Hercegovina på den anden side og til protokollen om tilpasning af aftalen for at tage hensyn til Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union,

| — | der henviser til det første møde i Det Parlamentariske Stabiliserings- og Associeringsudvalg EU-Bosnien-Hercegovina, som blev afholdt den 5. og 6. november 2015, til det tredje møde i Stabiliserings- og Associeringsrådet EU-Bosnien-Hercegovina, som blev afholdt den 13. juli 2018, og til det fjerde møde i Stabiliserings- og Associeringsudvalget EU-Bosnien-Hercegovina, som blev afholdt den 7. november 2019, |
| --- | --- |

—

der henviser til det første møde i Det Parlamentariske Stabiliserings- og Associeringsudvalg EU-Bosnien-Hercegovina, som blev afholdt den 5. og 6. november 2015, til det tredje møde i Stabiliserings- og Associeringsrådet EU-Bosnien-Hercegovina, som blev afholdt den 13. juli 2018, og til det fjerde møde i Stabiliserings- og Associeringsudvalget EU-Bosnien-Hercegovina, som blev afholdt den 7. november 2019,

| — | der henviser til Bosnien-Hercegovinas ansøgning af 15. februar 2016 om medlemskab af Den Europæiske Union, |
| --- | --- |

—

der henviser til Bosnien-Hercegovinas ansøgning af 15. februar 2016 om medlemskab af Den Europæiske Union,

| — | der henviser til de regionale samarbejdsinitiativer i Sydøsteuropa og fælleseuropæiske initiativer såsom den sydøsteuropæiske samarbejdsproces, Brdo-Brijuni-processen, det centraleuropæiske initiativ, det adriatisk-ioniske initiativ, energifællesskabstraktaten, Erasmus+, EU-strategierne for Donau-regionen og for den adriatisk-ioniske region, det regionale initiativ for migration, asyl og flygtninge (MARRI), den regionale kommission, der har til opgave at fastslå fakta om alle ofre for krigsforbrydelser og andre krænkelser af menneskerettighederne begået på det tidligere Jugoslaviens område (RECOM), det regionale netværk for tiltrædelse (RENA), den regionale offentlige forvaltningsskole (ReSPA), det regionale kontor for ungdomssamarbejde (RYCO), transportfællesskabstraktaten, Vestbalkanfonden og den centraleuropæiske frihandelsaftale (CEFTA) og det fælles regionale marked, |
| --- | --- |

—

der henviser til de regionale samarbejdsinitiativer i Sydøsteuropa og fælleseuropæiske initiativer såsom den sydøsteuropæiske samarbejdsproces, Brdo-Brijuni-processen, det centraleuropæiske initiativ, det adriatisk-ioniske initiativ, energifællesskabstraktaten, Erasmus+, EU-strategierne for Donau-regionen og for den adriatisk-ioniske region, det regionale initiativ for migration, asyl og flygtninge (MARRI), den regionale kommission, der har til opgave at fastslå fakta om alle ofre for krigsforbrydelser og andre krænkelser af menneskerettighederne begået på det tidligere Jugoslaviens område (RECOM), det regionale netværk for tiltrædelse (RENA), den regionale offentlige forvaltningsskole (ReSPA), det regionale kontor for ungdomssamarbejde (RYCO), transportfællesskabstraktaten, Vestbalkanfonden og den centraleuropæiske frihandelsaftale (CEFTA) og det fælles regionale marked,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 5. februar 2020 med titlen »Styrkelse af tiltrædelsesprocessen — Et troværdigt EU-perspektiv for landene på Vestbalkan« (COM(2020)0057), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 5. februar 2020 med titlen »Styrkelse af tiltrædelsesprocessen — Et troværdigt EU-perspektiv for landene på Vestbalkan« (COM(2020)0057),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 29. maj 2019 med titlen »Meddelelse af 2019 om EU's udvidelsespolitik« (COM(2019)0260), som er ledsaget af et arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene med titlen »Kommissionens udtalelse om Bosnien-Hercegovinas ansøgning om medlemskab af Den Europæiske Union« (COM(2019)0261) og analyserapporten (SWD(2019)0222), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 29. maj 2019 med titlen »Meddelelse af 2019 om EU's udvidelsespolitik« (COM(2019)0260), som er ledsaget af et arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene med titlen »Kommissionens udtalelse om Bosnien-Hercegovinas ansøgning om medlemskab af Den Europæiske Union« (COM(2019)0261) og analyserapporten (SWD(2019)0222),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 6. oktober 2020 med titlen »Meddelelse af 2020 om EU's udvidelsespolitik« (COM(2020)0660), som er ledsaget af et arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene med titlen »Bosnia and Herzegovina 2020 Report« (SWD(2020)0350), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 6. oktober 2020 med titlen »Meddelelse af 2020 om EU's udvidelsespolitik« (COM(2020)0660), som er ledsaget af et arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene med titlen »Bosnia and Herzegovina 2020 Report« (SWD(2020)0350),

| — | der henviser til konventionen om beskyttelse og fremme af de kulturelle udtryksformers mangfoldighed, vedtaget af UNESCO's Generalkonferences 33. samling den 20. oktober 2005, |
| --- | --- |

—

der henviser til konventionen om beskyttelse og fremme af de kulturelle udtryksformers mangfoldighed, vedtaget af UNESCO's Generalkonferences 33. samling den 20. oktober 2005,

| — | der henviser til sin beslutning af 17. december 2020 om det europæiske borgerinitiativ »Minority SafePack — en million underskrifter for mangfoldighed i Europa« (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 17. december 2020 om det europæiske borgerinitiativ »Minority SafePack — en million underskrifter for mangfoldighed i Europa« (1),

| — | der henviser til konventionen om vurdering af virkningerne på miljøet på tværs af landegrænserne, der blev vedtaget den 25. februar 1991, |
| --- | --- |

—

der henviser til konventionen om vurdering af virkningerne på miljøet på tværs af landegrænserne, der blev vedtaget den 25. februar 1991,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 25. januar 2021 om klima- og energidiplomati — gennemførelse af den eksterne dimension af den europæiske grønne pagt, og af 20. januar 2020 om klimadiplomati og til Det Europæiske Råds konklusioner af 10.-11. december 2020 om klimaet, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 25. januar 2021 om klima- og energidiplomati — gennemførelse af den eksterne dimension af den europæiske grønne pagt, og af 20. januar 2020 om klimadiplomati og til Det Europæiske Råds konklusioner af 10.-11. december 2020 om klimaet,

| — | der henviser til arbejdsdokumentet fra Tjenesten for EU's Optræden Udadtil af 6. november 2020 med titlen »Climate Change and Defence Roadmap«, |
| --- | --- |

—

der henviser til arbejdsdokumentet fra Tjenesten for EU's Optræden Udadtil af 6. november 2020 med titlen »Climate Change and Defence Roadmap«,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 5. juni 2020 om styrkelse af samarbejdet med partnerne på Vestbalkan på migrations- og sikkerhedsområdet, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 5. juni 2020 om styrkelse af samarbejdet med partnerne på Vestbalkan på migrations- og sikkerhedsområdet,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 14. oktober 2019 og 12. oktober 2020 om Bosnien-Hercegovina og operation EUFOR Althea, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 14. oktober 2019 og 12. oktober 2020 om Bosnien-Hercegovina og operation EUFOR Althea,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 6. oktober 2020 med titlen »En økonomisk plan og investeringsplan for Vestbalkan« (COM(2020)0641), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 6. oktober 2020 med titlen »En økonomisk plan og investeringsplan for Vestbalkan« (COM(2020)0641),

| — | der henviser til Berlinprocessen, der blev lanceret den 28. august 2014, og topmødet mellem EU og Vestbalkan, der blev afholdt i Sofia den 10. november 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til Berlinprocessen, der blev lanceret den 28. august 2014, og topmødet mellem EU og Vestbalkan, der blev afholdt i Sofia den 10. november 2020,

| — | der henviser til den fælles erklæring fra topmødet mellem Europa-Parlamentet og formændene for parlamenterne på Vestbalkan den 28. januar 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles erklæring fra topmødet mellem Europa-Parlamentet og formændene for parlamenterne på Vestbalkan den 28. januar 2020,

| — | der henviser til Zagreberklæringen, som blev vedtaget på topmødet mellem EU og Vestbalkan i Zagreb den 6. maj 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til Zagreberklæringen, som blev vedtaget på topmødet mellem EU og Vestbalkan i Zagreb den 6. maj 2020,

| — | der henviser til sin henstilling af 19. juni 2020 til Rådet, Kommissionen og næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om Vestbalkan efter topmødet i 2020 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin henstilling af 19. juni 2020 til Rådet, Kommissionen og næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om Vestbalkan efter topmødet i 2020 (2),

| — | der henviser til Sofiaerklæringen, som blev vedtaget på topmødet mellem EU og det vestlige Balkan den 17. maj 2018, og den prioriterede Sofiadagsorden, der er vedføjet denne erklæring, |
| --- | --- |

—

der henviser til Sofiaerklæringen, som blev vedtaget på topmødet mellem EU og det vestlige Balkan den 17. maj 2018, og den prioriterede Sofiadagsorden, der er vedføjet denne erklæring,

| — | der henviser til ekspertrapporten om retsstatsspørgsmål i Bosnien-Hercegovina af 5. december 2019, |
| --- | --- |

—

der henviser til ekspertrapporten om retsstatsspørgsmål i Bosnien-Hercegovina af 5. december 2019,

| — | der henviser til Venedigkommissionens udtalelse om den forfatningsmæssige situation i Bosnien-Hercegovina og den højtstående repræsentants beføjelser, som blev vedtaget på det 62. plenarmøde afholdt i Venedig den 11. og 12. marts 2005, og til Venedigkommissionens efterfølgende henstillinger vedrørende forfatningsmæssige forhold i Bosnien-Hercegovina, |
| --- | --- |

—

der henviser til Venedigkommissionens udtalelse om den forfatningsmæssige situation i Bosnien-Hercegovina og den højtstående repræsentants beføjelser, som blev vedtaget på det 62. plenarmøde afholdt i Venedig den 11. og 12. marts 2005, og til Venedigkommissionens efterfølgende henstillinger vedrørende forfatningsmæssige forhold i Bosnien-Hercegovina,

| — | der henviser til den europæiske konvention om lokalt selvstyre, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske konvention om lokalt selvstyre,

| — | der henviser til den endelige rapport af 25. januar 2019 fra Kontoret for Demokratiske Institutioner og Menneskerettigheder (ODIHR) under Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa (OSCE) om parlamentsvalget den 7. oktober 2018 i Bosnien-Hercegovina, |
| --- | --- |

—

der henviser til den endelige rapport af 25. januar 2019 fra Kontoret for Demokratiske Institutioner og Menneskerettigheder (ODIHR) under Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa (OSCE) om parlamentsvalget den 7. oktober 2018 i Bosnien-Hercegovina,

| — | der henviser til erklæringen af 5. juli 2019 fra partnerne på Vestbalkan om integration af romaer i EU's udvidelsesproces, også kaldet Poznan-erklæringen, og til Kommissionens meddelelse med titlen »Et EU med ligestilling: EU's strategiske ramme for romaernes ligestilling, integration og deltagelse« (SWD(2020)0530), |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen af 5. juli 2019 fra partnerne på Vestbalkan om integration af romaer i EU's udvidelsesproces, også kaldet Poznan-erklæringen, og til Kommissionens meddelelse med titlen »Et EU med ligestilling: EU's strategiske ramme for romaernes ligestilling, integration og deltagelse« (SWD(2020)0530),

| — | der henviser til OSCE's publikation af 26. oktober 2020 med titlen »Two Schools under One Roof: The Most Visible Example of Discrimination in Education in Bosnia and Herzegovina«, |
| --- | --- |

—

der henviser til OSCE's publikation af 26. oktober 2020 med titlen »Two Schools under One Roof: The Most Visible Example of Discrimination in Education in Bosnia and Herzegovina«,

| — | der henviser til resolutionen om Bosnien-Hercegovinas gennemførelse af rammekonventionen om beskyttelse af nationale mindretal, der blev vedtaget af Europarådets Ministerkomité den 12. juni 2019, |
| --- | --- |

—

der henviser til resolutionen om Bosnien-Hercegovinas gennemførelse af rammekonventionen om beskyttelse af nationale mindretal, der blev vedtaget af Europarådets Ministerkomité den 12. juni 2019,

| — | der henviser til dokumentet med titlen »Joint socio-economic reforms for the period 2019-2022«, der blev vedtaget af de to entiteters regeringer den 10. oktober 2019, og til ministerrådets dokument af 30. januar 2020 med titlen »Socio-economic reforms in BiH for the period 2020-2022«, |
| --- | --- |

—

der henviser til dokumentet med titlen »Joint socio-economic reforms for the period 2019-2022«, der blev vedtaget af de to entiteters regeringer den 10. oktober 2019, og til ministerrådets dokument af 30. januar 2020 med titlen »Socio-economic reforms in BiH for the period 2020-2022«,

| — | der henviser til den 58. og tidligere rapporter til FN's Sikkerhedsråd fra den høje repræsentant for gennemførelsen af fredsaftalen om Bosnien-Hercegovina, |
| --- | --- |

—

der henviser til den 58. og tidligere rapporter til FN's Sikkerhedsråd fra den høje repræsentant for gennemførelsen af fredsaftalen om Bosnien-Hercegovina,

| — | der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolution 2549 (2020) af 5. november 2020 om fornyelse af mandatet for operation Althea, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolution 2549 (2020) af 5. november 2020 om fornyelse af mandatet for operation Althea,

| — | der henviser til sin beslutning af 9. juli 2015 om Srebrenica-mindedagen (3), af 15. januar 2009 om Srebrenica (4) og af 7. juli 2005 om Balkans fremtid ti år efter Srebrenica (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 9. juli 2015 om Srebrenica-mindedagen (3), af 15. januar 2009 om Srebrenica (4) og af 7. juli 2005 om Balkans fremtid ti år efter Srebrenica (5),

| — | der henviser til sin beslutning af 2. april 2009 om europæisk samvittighed og totalitarisme (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 2. april 2009 om europæisk samvittighed og totalitarisme (6),

| — | der henviser til sin beslutning af 19. september 2019 om betydningen af europæisk historiebevidsthed for Europas fremtid (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 19. september 2019 om betydningen af europæisk historiebevidsthed for Europas fremtid (7),

| — | der henviser til Europarådets Ministerkomités resolution af 12. november 2020 om den udvidede delaftale om observationscentret for historieundervisning i Europa, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europarådets Ministerkomités resolution af 12. november 2020 om den udvidede delaftale om observationscentret for historieundervisning i Europa,

| — | der henviser til Rådets konklusioner om EU's prioriteter for samarbejdet med Europarådet i 2020-2022, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner om EU's prioriteter for samarbejdet med Europarådet i 2020-2022,

| — | der henviser til sin beslutning af 17. december 2015 om 20-året for Daytonfredsaftalen (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 17. december 2015 om 20-året for Daytonfredsaftalen (8),

| — | der henviser til sin beslutning af 13. november 2018 om minimumsstandarder for mindretal i EU (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 13. november 2018 om minimumsstandarder for mindretal i EU (9),

| — | der henviser til sin beslutning af 11. september 2013 om udryddelsestruede europæiske sprog og den sproglige mangfoldighed i Den Europæiske Union (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 11. september 2013 om udryddelsestruede europæiske sprog og den sproglige mangfoldighed i Den Europæiske Union (10),

| — | der henviser til den fælles erklæring af 21. december 2020 fra den højtstående repræsentant Josep Borrell og kommissær Oliver Várhelyi om afholdelse af lokalvalg i Mostar, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles erklæring af 21. december 2020 fra den højtstående repræsentant Josep Borrell og kommissær Oliver Várhelyi om afholdelse af lokalvalg i Mostar,

| — | der henviser til FN's Sikkerhedsråds afgørelse om oprettelse af den internationale residualmekanisme for krigsforbryderdomstole (»mekanismen«), der udfører en række væsentlige funktioner, som tidligere blev varetaget af Det Internationale Krigsforbrydertribunal vedrørende det Tidligere Jugoslavien (ICTY), dens rapporter, resultater og henstillinger, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Sikkerhedsråds afgørelse om oprettelse af den internationale residualmekanisme for krigsforbryderdomstole (»mekanismen«), der udfører en række væsentlige funktioner, som tidligere blev varetaget af Det Internationale Krigsforbrydertribunal vedrørende det Tidligere Jugoslavien (ICTY), dens rapporter, resultater og henstillinger,

| — | der henviser til rapporten af 1. juli 2017 fra Det Internationale Krigsforbrydertribunal vedrørende det Tidligere Jugoslavien, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten af 1. juli 2017 fra Det Internationale Krigsforbrydertribunal vedrørende det Tidligere Jugoslavien,

| — | der henviser til statusrapporten fra anklageren ved den internationale residualmekanisme for krigsforbryderdomstole af 19. maj 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til statusrapporten fra anklageren ved den internationale residualmekanisme for krigsforbryderdomstole af 19. maj 2020,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om landet, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om landet,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 54, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 54,

| — | der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget (A9-0185/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget (A9-0185/2021),

| A. | der henviser til, at stabiliserings- og associeringsprocessen og Bosnien-Hercegovinas ansøgning om EU-medlemskab repræsenterer landets strategiske valg i retning af europæisk integration, der skal udmønte sig i konkrete resultater i praksis og øgede bestræbelser for at nå til anden fase af stabiliserings- og associeringsaftalen fra alle sider; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at stabiliserings- og associeringsprocessen og Bosnien-Hercegovinas ansøgning om EU-medlemskab repræsenterer landets strategiske valg i retning af europæisk integration, der skal udmønte sig i konkrete resultater i praksis og øgede bestræbelser for at nå til anden fase af stabiliserings- og associeringsaftalen fra alle sider;

| B. | der henviser til, at Parlamentet er en stærk tilhænger af Bosnien-Hercegovinas europæiske integration; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Parlamentet er en stærk tilhænger af Bosnien-Hercegovinas europæiske integration;

| C. | der henviser til, at landets fremskridt i den europæiske og euro-atlantiske integration bidrager til dets sikkerhed, stabilitet og økonomiske velstand; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at landets fremskridt i den europæiske og euro-atlantiske integration bidrager til dets sikkerhed, stabilitet og økonomiske velstand;

| D. | der henviser til, at gennemførelsen af meningsfulde reformer, der forbedrer livet for befolkningen i Bosnien-Hercegovina og letter tiltrædelsen af EU, kræver inddragelse af alle Bosnien-Hercegovinas politiske ledere, myndigheder, institutioner og myndighedspersoner; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at gennemførelsen af meningsfulde reformer, der forbedrer livet for befolkningen i Bosnien-Hercegovina og letter tiltrædelsen af EU, kræver inddragelse af alle Bosnien-Hercegovinas politiske ledere, myndigheder, institutioner og myndighedspersoner;

| E. | der henviser til, at en klar ansvarsfordeling på nationalt plan og et øget og meningsfuldt samarbejde i god tro mellem forskellige forvaltningsniveauer er af afgørende betydning; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at en klar ansvarsfordeling på nationalt plan og et øget og meningsfuldt samarbejde i god tro mellem forskellige forvaltningsniveauer er af afgørende betydning;

| F. | der henviser til, at Bosnien-Hercegovinas fremskridt på vejen mod tiltrædelse af EU afhænger af landets gennemførelse af de 14 nøgleprioriteter i Kommissionens udtalelse om Bosnien-Hercegovinas ansøgning om EU-medlemskab; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Bosnien-Hercegovinas fremskridt på vejen mod tiltrædelse af EU afhænger af landets gennemførelse af de 14 nøgleprioriteter i Kommissionens udtalelse om Bosnien-Hercegovinas ansøgning om EU-medlemskab;

| G. | der henviser til, at landet fortsat står over for en lang række udfordringer i forbindelse med retsstatsprincippet, demokratiske institutioner, menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, regeringsførelse, ansvarlighed, bekæmpelsen af korruption og organiseret kriminalitet, ytringsfrihed og mediefrihed samt en fungerende markedsøkonomi, og at udvidelsesprocessens troværdighed afhænger af klare og tydelige resultater på disse vigtige områder; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at landet fortsat står over for en lang række udfordringer i forbindelse med retsstatsprincippet, demokratiske institutioner, menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, regeringsførelse, ansvarlighed, bekæmpelsen af korruption og organiseret kriminalitet, ytringsfrihed og mediefrihed samt en fungerende markedsøkonomi, og at udvidelsesprocessens troværdighed afhænger af klare og tydelige resultater på disse vigtige områder;

| H. | der henviser til, at landets første pride-arrangement blev afholdt den 9. september 2019 i hovedstaden Sarajevo; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at landets første pride-arrangement blev afholdt den 9. september 2019 i hovedstaden Sarajevo;

| I. | der henviser til, at kultur og kulturarv bidrager til at styrke ens identitet og fremmer social samhørighed, stabilitet og forståelse i samfundet; der henviser til, at kulturarv er en værdi i sig selv; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at kultur og kulturarv bidrager til at styrke ens identitet og fremmer social samhørighed, stabilitet og forståelse i samfundet; der henviser til, at kulturarv er en værdi i sig selv;

| J. | der henviser til, at de vedvarende udfordringer i forsoningsprocessen bør behandles mere energisk; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at de vedvarende udfordringer i forsoningsprocessen bør behandles mere energisk;

| K. | der henviser til, at Bosnien-Hercegovina er en transitrute for migranter, og at modtagelseskapaciteten fortsat er utilstrækkelig til at adressere en alvorlig humanitær situation på passende måde under fuld overholdelse af menneskerettighedsstandarderne og de grundlæggende rettigheder for personer med behov for international beskyttelse, til at sikre integreret grænseforvaltning og til at kontrollere irregulære migrationsstrømme i lyset af en vanskelig socioøkonomisk situation og på trods af betydelig finansiel støtte fra EU; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at Bosnien-Hercegovina er en transitrute for migranter, og at modtagelseskapaciteten fortsat er utilstrækkelig til at adressere en alvorlig humanitær situation på passende måde under fuld overholdelse af menneskerettighedsstandarderne og de grundlæggende rettigheder for personer med behov for international beskyttelse, til at sikre integreret grænseforvaltning og til at kontrollere irregulære migrationsstrømme i lyset af en vanskelig socioøkonomisk situation og på trods af betydelig finansiel støtte fra EU;

| L. | der henviser til, at EU er Bosnien-Hercegovinas største handelspartner og den absolut vigtigste leverandør af finansiel bistand, der gør en væsentlig forskel i landet; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at EU er Bosnien-Hercegovinas største handelspartner og den absolut vigtigste leverandør af finansiel bistand, der gør en væsentlig forskel i landet;

| M. | der henviser til, at covid-19-pandemien har forværret Bosnien-Hercegovinas socioøkonomiske situation; der henviser til, at EU har mobiliseret 80,5 mio. EUR til at bistå Bosnien-Hercegovina med at tackle covid-19 og dets genopretning efter pandemien og op til 250 mio. EUR til makrofinansiel bistand; der henviser til, at den økonomiske plan og investeringsplanen for Vestbalkan vil fremme og tjene som et vigtigt fundament for landets langsigtede genopretning efter pandemien; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at covid-19-pandemien har forværret Bosnien-Hercegovinas socioøkonomiske situation; der henviser til, at EU har mobiliseret 80,5 mio. EUR til at bistå Bosnien-Hercegovina med at tackle covid-19 og dets genopretning efter pandemien og op til 250 mio. EUR til makrofinansiel bistand; der henviser til, at den økonomiske plan og investeringsplanen for Vestbalkan vil fremme og tjene som et vigtigt fundament for landets langsigtede genopretning efter pandemien;

| 1. | gentager sin stærke støtte til den europæiske integration af Bosnien-Hercegovina og opfordrer Det Europæiske Råd til fortsat at bakke op om landets europæiske perspektiver og bl.a. sende et positivt politisk budskab ved at tildele status som kandidatland; |
| --- | --- |

1.

| 2. | glæder sig over Bosnien-Hercegovinas tilsagn om at gøre fremskridt i processen mod EU og fremhæver den stærke støtte til europæisk integration blandt befolkningen; |
| --- | --- |

2.

| 3. | minder om, at Parlamentet går kraftigt ind for den meritbaserede tilgang, der kobler opfyldelsen af de fastsatte kriterier sammen med konsekvente og troværdige betingelser; |
| --- | --- |

3.

| 4. | glæder sig over de skridt, der er taget af Bosnien-Hercegovina til at adressere nogle vigtige aspekter af Kommissionens udtalelse, og landets fortsatte gennemførelse af stabiliserings- og associeringsaftalen, herunder de fremskridt, der er gjort i relation til det blandede parlamentariske udvalg, samt vedtagelsen af de lovgivningsforslag, der banede vejen for, at lokalvalget i Mostar kunne afholdes i december 2020; |
| --- | --- |

4.

| 5. | minder om, at vejen mod EU afhænger af holdbar fred, varig stabilitet, social samhørighed og reel forsoning, der garanterer for Bosnien-Hercegovinas demokratiske og multikulturelle karakter; opfordrer indtrængende landet til at fremskynde en effektiv retsforfølgelse af krigsforbrydelser i henhold til den reviderede nationale strategi til behandling af krigsforbrydelser og opfordrer til en upartisk og effektiv efterforskning af disse forbrydelser; fordømmer enhver form for historisk revisionisme, manglende gennemførelse af domme fra ICTY og Den Internationale Domstol (ICJ), forfatningsfjendtlig, separatistisk, nationalistisk og provokerende retorik og dermed forbundne handlinger, benægtelse eller forherligelse af krigsforbrydelser begået under krigen i 1990'erne, herunder folkedrabet i Srebrenica; opfordrer indtrængende til en hårdt tiltrængt indsats for at løse problemet med de titusindvis af kvinder, der blev voldtaget eller på anden måde udsat for seksuelle overgreb i krigen i 1990'erne; |
| --- | --- |

5.

| 6. | bekræfter på ny kraftigt sin støtte til Bosnien-Hercegovinas suverænitet, territoriale integritet og uafhængighed; fordømmer erklæringer og forslag, der sigter mod at undergrave Bosnien-Hercegovinas status som stat og forfatningsmæssige værdier, og påpeger endnu en gang behovet for, at alle Bosnien-Hercegovinas myndigheder, institutioner, myndighedspersoner og politiske ledere bringer forfatningen i overensstemmelse med den europæiske menneskerettighedskonvention; |
| --- | --- |

6.

Forsoning

| 7. | bifalder den indsats, der gøres af lokale og internationale organisationer, herunder Den Internationale Kommission for Savnede Personer, for at finde frem til over 30 000 personer, der forsvandt under konflikterne på det tidligere Jugoslaviens område i 1990'erne og over 8 000 ofre for folkedrabet i Srebrenica; minder om, at over 7 200 personer stadig er savnet, og opfordrer indtrængende de regionale og nationale myndigheder og internationale interessenter til at intensivere samarbejdet og dataudvekslingen om spørgsmål vedrørende forsvundne personer og klageadgang for civile krigsofre, herunder ofre for seksuel vold, og til at sikre flygtninges og internt fordrevnes sikre og varige tilbagevenden gennem adgang til sundhedspleje, uddannelse og social beskyttelse; anerkender, at der er sket visse — om end utilstrækkelige — fremskridt med at implementere Daytonfredsaftalens bilag VII om flygtninge og fordrevne; opfordrer endnu en gang til udryddelse af alle former for diskrimination mod hjemvendte; opfordrer til vedtagelse af en lov, der forbyder benægtelse af folkedrab, holocaust, forbrydelser mod menneskeheden og krigsforbrydelser; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opfordrer alle myndighederne i hele regionen til at oprette den regionale kommission, der har til opgave at fastslå fakta om alle ofre for krigsforbrydelser og andre krænkelser af menneskerettighederne begået på det tidligere Jugoslaviens område fra 1. januar 1991 til 31. december 2001 (RECOM), med udgangspunkt i det betydelige arbejde, der er udført af Koalitionen for RECOM; |
| --- | --- |

8.

| 9. | understreger vigtigheden af arbejdet i RYCO, der fremmer forsonings- og samarbejdsviljen blandt regionens unge gennem ungdomsudvekslingsprogrammer, og glæder sig over Bosnien-Hercegovinas aktive deltagelse; |
| --- | --- |

9.

| 10. | gentager, at arbejdet med forsoningsprocessen skal have fokus på landets unge og begynde i en tidlig alder ved at integrere forsoning i uddannelsesprocessen, og opfordrer derfor indtrængende myndighederne på alle niveauer til at sikre inklusiv og ikkediskriminerende uddannelse for alle børn uanset deres etniske, kulturelle eller personlige baggrund i overensstemmelse med Europarådets Ministerkomités resolution fra 2019 om Bosnien-Hercegovinas gennemførelse af rammekonventionen om beskyttelse af nationale mindretal; understreger muligheden for at gøre brug af bedste praksis inden for integration og inklusion, som er indført af multietniske og multikulturelle medlemsstater; |
| --- | --- |

10.

| 11. | påpeger behovet for hurtigst muligt at sætte en stopper for den opdeling inden for uddannelse, der navnlig kommer til udtryk i den vedvarende diskriminerende praksis med »to skoler under ét tag«, som institutionaliserer etniske splittelser, fastholder stereotyper og fordomme og fremmer mistillid ved at forhindre kontakt mellem elever med forskellig baggrund; fremhæver, at denne praksis ikke alene er helt i modstrid med selve idéen om forsoning, men også udgør en trussel mod landets stabilitet og velstand på længere sigt; |
| --- | --- |

11.

| 12. | understreger, at forskelle i historieundervisningen og lærebøgerne udgør en betydelig trussel mod en fælles følelse af medborgerskab og social samhørighed, og opfordrer til en meningsfuld harmonisering af de tre eksisterende læseplaner ved at gøre kritisk tænkning til en fast del heraf og afskaffe kontrafaktisk indhold, der fremmer splittelse; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opfordrer Kommissionen til at udarbejde et program med det formål at støtte en bæredygtig reform af Bosnien-Hercegovinas uddannelsessystem; påpeger, at uddannelse af høj kvalitet giver unge en vision for og udsigt til en positiv fremtid og bidrager til at løse problemerne med hjerneflugt og ungdomsarbejdsløshed; opfordrer til et større engagement i og fremme af europæiske uddannelses-, kultur- og forskningsprogrammer såsom Horisont Europa, Et Kreativt Europa og Erasmus+; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opfordrer beslutningstagerne til at muliggøre Bosnien-Hercegovinas deltagelse i OECD's næste undersøgelse inden for rammerne af programmet for international elevevaluering (PISA) og til at gennemføre de forslag, der blev fremsat på grundlag af resultaterne af PISA-undersøgelsen fra 2018; |
| --- | --- |

14.

| 15. | opfordrer Bosnien-Hercegovina til straks at afhjælpe den ulige adgang til fjernundervisning, der betyder, at mange børn fratages deres ret til uddannelse under pandemien; |
| --- | --- |

15.

De demokratiske institutioners funktion

| 16. | opfordrer indtrængende alle Bosnien-Hercegovinas myndigheder, institutioner, myndighedspersoner og politiske ledere til at fremskynde arbejdet og samarbejdet betydeligt for fuldt ud at overholde de 14 nøgleprioriteter i Kommissionens udtalelse om Bosnien-Hercegovinas ansøgning om EU-medlemskab; opfordrer myndighederne til at mobilisere politisk vilje med henblik på at lette det forstærkede samarbejde, der er nødvendigt for at håndtere covid-19-krisen, og til at prioritere arbejdet inden for områderne demokratisk funktion, retsstatsprincippet, grundlæggende rettigheder og reform af den offentlige forvaltning; |
| --- | --- |

16.

| 17. | understreger behovet for at styrke samarbejdet og dataudvekslingen mellem stater, enheder og kantonale jurisdiktioner betydeligt på tværs af alle politikområder; bemærker det presserende behov for at styrke landets kapacitet og ekspertise inden for den brede vifte af spørgsmål i forbindelse med opfyldelsen af dets forpligtelser som følge af den europæiske integration; |
| --- | --- |

17.

| 18. | understreger, at en effektiv oprettelse af demokratiske institutioner og deres uafhængighed og ansvarlighed er væsentlige træk ved et levedygtigt demokrati og en forudsætning for at komme videre med EU-integrationsprocessen, herunder opnåelse af kandidatstatus; advarer om, at splittende og separatistisk etnisk-nationalistisk og forfatningsfjendtlig retorik og forsøg på at hindre institutionernes funktion underminerer landsdækkende koordinering og beslutningstagning om centrale politikker og reformer samt enhed og varig stabilitet; |
| --- | --- |

18.

| 19. | fremhæver vedtagelsen af ændringerne af Bosnien-Hercegovinas valglov, der gav Mostar-borgerne mulighed for at stemme ved lokalvalget i 2020 for første gang siden 2008, og glæder sig over dannelsen af den nye lokale myndigheder; opfordrer byrådet og borgmesteren til at opfylde deres demokratiske mandater; understreger, at den politiske aftale på ingen måde bør undergrave Unionens mangeårige mål om at afskaffe segregeringen og sikre en genforening af byen; understreger, at enhver EU-mægling eller bistand til indgåelse af aftaler skal håndteres inden for rammerne af demokratisk valgte institutioner i en inklusiv proces, der omfatter oppositionspartier og repræsentanter for civilsamfundet, bør bringe landet tættere på internationale standarder og være til gavn for alle borgere uden at gøre etniske splittelser dybere; |
| --- | --- |

19.

| 20. | glæder sig over Den Parlamentariske Forsamlings afstemning den 22. juli 2020 om forretningsordenen for møderne i Det Parlamentariske Stabiliserings- og Associeringsudvalg, som baner vejen for en formel vedtagelse heraf i det 2. møde i Det Parlamentariske Stabiliserings- og Associeringsudvalg EU-Bosnien-Hercegovina snarest muligt og for et konstruktivt parlamentarisk samarbejde; |
| --- | --- |

20.

| 21. | minder om, at Bosnien-Hercegovina ved optagelsen i Europarådet i 2002 forpligtede sig til at afhjælpe manglerne i de forfatningsmæssige rammer, bl.a. gennem en harmonisering af lovgivningen på kantonalt og føderalt plan, og til at gøre fremskridt med reformer, der vil gøre Bosnien-Hercegovina til en fuldt funktionsdygtig og inklusiv stat, der fuldt ud sikrer alle borgeres rettigheder; understreger, at institutionelle reformer afhænger af viljen og engagementet hos myndighederne, institutionerne, myndighedspersonerne og de politiske ledere i landet til at gøre reelle og længe tiltrængte fremskridt med en forfatningsændring, som er en af de 14 nøgleprioriteter, helst forud for parlamentsvalget i 2022; opfordrer indtrængende det internationale samfund til at lette betingelserne for og aktivt støtte en inklusiv dialog om en forfatningsændring, herunder i Bosnien-Hercegovinas institutioner og blandt landets valgte repræsentanter, under medvirken af EU, navnlig Parlamentet, og med aktiv deltagelse af civilsamfundet og borgerne; insisterer på, at en sådan dialog skal ske parallelt med gennemførelsen af andre reformer; |
| --- | --- |

21.

| 22. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at lægge større vægt på en forfatningsreform i sin kommende årsberetning; |
| --- | --- |

22.

| 23. | opfordrer Kommissionen og Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten) til at optrappe deres faciliteringsaktiviteter i Bosnien-Hercegovina for at styrke den politiske dialog og forsoning og skabe rammerne for at gøre op med fortidens arv og overvinde splittelsen i samfundet; opfordrer til en koordineret deltagelse af EU-aktører og -institutioner i Bosnien-Hercegovina og en styrket transatlantisk tilgang; |
| --- | --- |

23.

Retsstatsprincippet

| 24. | beklager de manglende fremskridt med hensyn til reformer af retsvæsenet, herunder gennemførelsen af henstillingerne i de 14 prioriteter i Kommissionens udtalelse og Priebe-rapporten; gentager, at der er et presserende behov for at forbedre retsvæsenets professionalisme og ansvarlighed og sikre dets uafhængighed af utilbørlig påvirkning og for at få afviklet den voksende pukkel af sager, der afventer en retsafgørelse; understreger, at disse reformer er afgørende for, at landet kan opnå kandidatstatus, og at de afhænger fuldstændigt af den nødvendige politiske vilje; |
| --- | --- |

24.

| 25. | opfordrer indtrængende til en hurtig gennemførelse af reformen af det øverste domstols- og anklageråd og Bosnien-Hercegovinas domstole i overensstemmelse med EU-standarderne i henhold til Kommissionens henstillinger og Venedigkommissionens udtalelse samt en styrkelse af retsvæsenets uafhængighed i Bosnien-Hercegovina gennem foranstaltninger vedrørende udnævnelse, forfremmelse, integritet og sanktioner, herunder gennem verifikation af formueopgørelser; |
| --- | --- |

25.

| 26. | understreger behovet for at sikre en fælles fortolkning af lovgivningen i hele landet; opfordrer indtrængende Bosnien-Hercegovina til at oprette en retlig enhed med henblik på at sikre en ensartet og harmoniseret fortolkning af lovgivningen, og minder om nødvendigheden af at sikre en uafhængig domstolskontrol ved at oprette en appeldomstol i anden instans; |
| --- | --- |

26.

| 27. | glæder sig over aftalememorandummet om oprettelse af et fælles koordineringsorgan for sammenslutninger af dommere og anklagere som et middel til at opnå større uafhængighed, gennemsigtighed og ansvarlighed i retsvæsenet og opfordrer alle relevante sammenslutninger til at deltage; |
| --- | --- |

27.

| 28. | opfordrer indtrængende Bosnien-Hercegovina til at oprette et nationalt fælles kontaktpunkt for samarbejde med Europol, der forbedrer udvekslingen af strafferetlige efterretninger, og til at indgå en samarbejdsaftale med Eurojust, der skaber mulighed for en effektiv udveksling af retlige oplysninger og deling af bevismateriale; |
| --- | --- |

28.

| 29. | opfordrer Bosnien-Hercegovinas beslutningstagere til hurtigst muligt at sikre, at retsinstitutionerne fungerer korrekt, herunder processen for udnævnelse af dommere til føderationens forfatningsdomstol; |
| --- | --- |

29.

| 30. | bifalder Bosnien-Hercegovinas myndigheders bestræbelser på at forhindre radikalisering, finansiering af terrorisme og borgernes aktiviteter i konfliktområder i udlandet; |
| --- | --- |

30.

| 31. | opfordrer til, at der omgående tages skridt til at bekæmpe den udbredte korruption og straffrihed i det offentlige rum med henblik på at genopbygge borgernes tillid til institutionerne; påpeger i denne forbindelse betydningen af at indføre effektive og konsekvente mekanismer til afskrækkelse, forebyggelse, opdagelse, proaktiv undersøgelse og sanktionering i overensstemmelse med de internationale standarder og henstillingerne fra Sammenslutningen af Stater mod Korruption (Greco); |
| --- | --- |

31.

| 32. | opfordrer Bosnien-Hercegovina til at vedtage en ny strategi og handlingsplan for korruptionsbekæmpelse på statsligt niveau og sikre tilstrækkelig finansiering hertil og en effektiv virkemåde, uafhængighed og koordinering af korruptionsbekæmpende organer på alle niveauer med henblik på at sikre en uhindret efterforskning for at fremme ansvarlighed; |
| --- | --- |

32.

| 33. | påpeger endnu en gang behovet for at udrydde politiske og administrative forbindelser til organiseret kriminalitet ved hjælp af klare mekanismer til bekæmpelse og kontrol af korruption og øget politisk og administrativ gennemsigtighed og effektiv retsforfølgelse i højt profilerede korruptionssager, med særlig fokus på at adressere økonomisk og finansiel kriminalitet, kriminalitet i forbindelse med offentlige udbud, covid-19-relaterede korruptionssager og finansiering af politiske partier og kampagner; opfordrer indtrængende de kompetente organer til at indlede efterforskning af ulovlig berigelse blandt offentligt ansatte; |
| --- | --- |

33.

| 34. | opfordrer Bosnien-Hercegovina til at færdiggøre sin retlige ramme for forebyggelse af interessekonflikter og beskyttelse af whistleblowere; |
| --- | --- |

34.

| 35. | understreger behovet for at sikre konsekvente landsdækkende professionelle standarder for offentlig tjeneste og opfordrer til gennemførelse af meritbaserede standarder og gennemsigtighed for offentlige udnævnelser og forfremmelser som en prioritet for at fremme en integritetskultur; glæder sig over vedtagelsen af strategirammen for reformen af den offentlige forvaltning, som muliggør mobilisering af relaterede EU-midler; minder om behovet for at strømline og harmonisere den offentlige forvaltning i hele landet og sikre gennemsigtige, forholdsmæssige, meritbaserede udnævnelser og udvælgelsesprocedurer; |
| --- | --- |

35.

Grundlæggende rettigheder

| 36. | udtrykker bekymring over situationen med hensyn til grundlæggende rettigheder og opfordrer til mere effektive og omfattende landsdækkende menneskerettigheds- og antidiskriminationsstrategier samt foranstaltninger mod tværreligiøs og interetnisk intolerance; understreger behovet for behørigt at forebygge forskelsbehandling og retsforfølge udbredelsen af hadefuld tale online og offline, hadforbrydelser og vold mod etniske og religiøse mindretal, kvinder, LGBTIQ+-samfundet samt migranter og asylansøgere og fremme social, uddannelsesmæssig og erhvervsmæssig inklusion af mindretal og sårbare befolkningsgrupper, herunder personer med handicap og romaer, i overensstemmelse med Poznan-erklæringen fra 2019 om integration af romaer i EU's udvidelsesproces; |
| --- | --- |

36.

| 37. | glæder sig over indsatsen for at fremme religionsfrihed, gensidig respekt og dialog mellem trosretninger, herunder gennem Bosnien-Hercegovinas interreligiøse råd; opfordrer indtrængende de kompetente myndigheder til straks at efterforske og retsforfølge alle forbrydelser, der er begået af religiøse grunde; |
| --- | --- |

37.

| 38. | fastholder, at reel forsoning er umulig, hvis der fortsat er segregering og forskelsbehandling, bl.a. med hensyn til adgang til uddannelse online og offline, beskæftigelse og sociale rettigheder, og opfordrer til, at der træffes foranstaltninger til at afhjælpe omfattende diskrimination mod bestemte grupper; opfordrer indtrængende de kompetente myndigheder til at sikre inklusiv og ikkediskriminerende uddannelse for alle børn; |
| --- | --- |

38.

| 39. | konstaterer fremskridt inden for beskyttelse af børn, herunder gennemførelsen af love om beskyttelse og behandling af børn og unge i forbindelse med straffesager og etableringen af et system med familiepleje; minder om behovet for en handlingsplan om beskyttelse af børn og yderligere foranstaltninger for at sikre gennemførelsen af børns ret til sundhed, uddannelse, beskyttelse, retfærdighed og lige muligheder i kraft af inkluderende undervisning og forebyggelse af vold mod børn; |
| --- | --- |

39.

| 40. | understreger behovet for at forbedre foranstaltningerne rettet mod kønsbaseret vold og vold i hjemmet, som er blevet forværret af covid-19-pandemien, ved at sikre landsdækkende foranstaltninger til at garantere beskyttelse, støtte til ofre, retshjælp og sikker indkvartering; opfordrer indtrængende myndighederne til at harmonisere og gennemføre lovgivningen om ligestilling mellem kønnene og til at sikre tilstrækkelig støtte til kvinderettighedsforkæmpere og civilsamfundsorganisationer; minder om behovet for målrettet støtte til bestræbelser på at sikre ligestilling mellem kønnene i alle EU's eksterne finansieringsinstrumenter og for at forbedre adgangen til støtte for lokale og små civilsamfundsorganisationer; |
| --- | --- |

40.

| 41. | opfordrer Bosnien-Hercegovina til at optrappe sit arbejde for at beskytte personer med handicap og udarbejde og vedtage en afinstitutionaliseringsstrategi, der sikrer et værdigt liv for personer med handicap; fordømmer, at lovgivningen tillader, at personer med handicap fratages deres rets- og handleevne, hvilket er et klart brud på konventionen om handicappedes rettigheder, som landet har underskrevet; fordømmer forskelsbehandlingen i forbindelse med handicapstøtte, såsom prioriteringen af personer med krigsrelaterede handicap; |
| --- | --- |

41.

| 42. | understreger behovet for at sikre borgernes deltagelse i landets demokratiske liv gennem en passende og inklusiv inddragelse af civilsamfundsorganisationer i EU-integrationsprocessen; opfordrer myndighederne til at sikre et gunstigt miljø for civilsamfundet ved at opretholde europæiske standarder for beskyttelse og fremme af foreningsfrihed og forsamlingsfrihed og beklager enhver selektiv begrænsning; understreger, at alle borgere har ret til at udøve deres udtryksfrihed på deres modersmål; opfordrer myndighederne til at udforme strategiske rammer for samarbejde med civilsamfundet og til at sikre relevante høringer som led i en inklusiv politisk dialog; |
| --- | --- |

42.

| 43. | bifalder den første Sarajevo Pride nogensinde, som blev afholdt den 9. september 2019, og forventer, at de seneste pandemirelaterede restriktioner ikke forhindrer den i at blive genoptaget i den nærmeste fremtid; minder om behovet for at forbedre situationen for LGBTIQ+-personer, retsforfølge vold og hadforbrydelser mod dem samt fremme deres sociale inklusion og vedtage en relevant handlingsplan; |
| --- | --- |

43.

| 44. | glæder sig over, at Bosnien-Hercegovina har undertegnet Europarådets konvention 108+, og opfordrer indtrængende myndighederne til at træffe retlige foranstaltninger, der sikrer standarder for beskyttelse af personoplysninger, som lever op til EU's krav; |
| --- | --- |

44.

| 45. | roser forfatningsdomstolens afgørelse af 4. oktober 2019 om at ophæve artikel 11 i Republika Srpskas forfatning og dermed afskaffe dødsstraffen i hele Bosnien-Hercegovina; beklager imidlertid, at denne afgørelse, som til dels opfylder en af nøgleprioriteterne, måtte pålægges af en domstol og ikke var resultatet af en politisk proces; |
| --- | --- |

45.

| 46. | beklager, at Bosnien-Hercegovina fortsat overtræder den europæiske menneskerettighedskonvention ved ikke at efterleve afgørelser om bekæmpelse af forskelsbehandling fra Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol i sagerne Sejdić-Finci, Zornić, Pilav og Šlaku om sikring af demokratisk lighed for borgerne i landets valgproces, hvilket er en forudsætning for at indlede tiltrædelsesforhandlinger; opfordrer til, at Menneskerettighedsdomstolens og Bosnien-Hercegovinas forfatningsdomstols afgørelser gennemføres uden yderligere forsinkelse; bemærker de fortsatte mangler i valgprocessen og påpeger endnu en gang det presserende behov for at tackle diskriminerende etniske og bopælsbaserede begrænsninger af retten til at stille op til valg ved at foretage de nødvendige forfatningsmæssige ændringer; |
| --- | --- |

46.

| 47. | opfordrer myndighederne, institutionerne, myndighedspersonerne og de politiske ledere til at genoptage inklusive forhandlinger om en valgreform og beklager deres modvilje mod at gennemføre disse afgørelser ved at afskaffe alle former for ulighed og forskelsbehandling i valgprocessen; fremhæver, at det var muligt at nå til enighed om valget i Mostar, hvilket viser politisk vilje til at nå frem til et kompromis, og understreger, at eventuelle aftaler om valgrelaterede spørgsmål ikke må misbruges til andre formål end dem, som Menneskerettighedsdomstolen har fastsat; understreger behovet for helst at gennemføre disse ændringer forud for parlamentsvalget i 2022 og herved sikre en tilpas mangfoldig politisk repræsentation på alle forvaltningsniveauer og sørge for, at valg afholdes i overensstemmelse med europæiske standarder ved at gennemføre de relevante anbefalinger fra OSCE/ODIHR og Venedigkommissionen; |
| --- | --- |

47.

| 48. | opfordrer til grundige undersøgelser af påståede uregelmæssigheder i forbindelse med valget, herunder svindel med vælgerregistreringen, identitetstyveri, hindringer for uafhængig valgobservation og utilbørligt politisk pres på vælgerne og Bosnien-Hercegovinas centrale valgkommission under kommunalvalget i 2020, herunder valget i Mostar; opfordrer til foranstaltninger, der sikrer, at den centrale valgkommission fungerer korrekt; |
| --- | --- |

48.

| 49. | beklager det fortsatte politiske og finansielle pres på og påvirkningen af medierne, som tog til under covid-19-pandemien, og som undergraver ytringsfriheden og mediepluralismen; udtrykker sin bekymring over det fjendtlige miljø for uafhængige medier og opfordrer indtrængende myndighederne til effektivt at efterforske og retsforfølge verbale og fysiske trusler mod og angreb på alle journalister og mediefolk; opfordrer indtrængende Bosnien-Hercegovina til i henhold til det relevante aftalememorandum, der er underskrevet med OSCE, at etablere en mekanisme til indsamling og udveksling af oplysninger om krænkelser af ytrings- og mediefriheden i hele landet; |
| --- | --- |

49.

| 50. | gentager sin opfordring til, at der gennemføres effektive lovgivningsmæssige foranstaltninger, der sikrer gennemsigtighed med hensyn til redaktionel struktur, medieejerskab og bestemmelserne om subsidier og reklame; fastholder, at der bør træffes effektive foranstaltninger til at modvirke hadefuld tale online og offline; |
| --- | --- |

50.

| 51. | minder om behovet for at sikre stabil finansiering, uafhængighed, upartiskhed og finansiel gennemsigtighed i det landsdækkende offentlige radio- og tv-spredningsforetagende (BHRT), de offentlige radio- og tv-spredningsforetagender på entitetsniveau og kommunikationstilsynsmyndigheden; |
| --- | --- |

51.

| 52. | minder om, at flersproget indhold af høj kvalitet på alle Bosnien-Hercegovinas officielle sprog er et afgørende element i ægte mediepluralisme, som ville bidrage til at beskytte den kulturelle mangfoldighed i landet; opfordrer til, at der med ARTE som forbillede oprettes et multinationalt og flersproget offentligt radio- og tv-spredningsforetagende, som kan forene folket og fremme freden og forsoningen blandt de sydøsteuropæiske stater; |
| --- | --- |

52.

| 53. | minder om betydningen af at sikre mediefrihed og fremme kvalitetsjournalistik, faktatjek og mediekendskab med henblik på at bekæmpe propaganda, desinformation og falske nyheder og opfordrer til, at der indføres medie-, informations- og IT-kundskaber i undervisningsplanerne; insisterer på, at EU skal styrke sin kommunikationsstrategi for proaktivt og effektivt at bekæmpe desinformationskampagner og udenlandsk indblanding; bemærker, at visse udenlandske aktører ved at fordreje fakta og udnytte etniske og religiøse forskelle sigter mod at undergrave reformer, så splittelse, der truer landets enhed, og svække troværdigheden for EU og dets handlinger i regionen, navnlig i relation til den samlede udvidelsesproces og den finansielle bistand under coronaviruspandemien, og dermed bringer Bosnien-Hercegovinas stabilitet og europæiske integration i fare; opfordrer EU til at tilbyde relevante institutioner i Bosnien-Hercegovina yderligere økonomisk og anden støtte for at forbedre landets evne til at modvirke disse trusler; |
| --- | --- |

53.

| 54. | opfordrer til, at EU's integrationsproces formidles ordentligt til offentligheden, herunder som et projekt for forsoning og udvikling af en politisk kultur baseret på kompromis og fælles forståelse; |
| --- | --- |

54.

| 55. | opfordrer indtrængende EU-Udenrigstjenesten og Kommissionen til at forbedre koordineringen og håndtere desinformation og hybride trusler, som har til formål at underminere regionens europæiske perspektiv, ved at fremhæve EU's relevans over for borgerne i regionen; |
| --- | --- |

55.

| 56. | er bekymret over det øgede migrationspres på landet og de utilstrækkelige modtagelsesforhold, der har ført til en alvorlig humanitær situation; opfordrer Bosnien-Hercegovinas myndigheder til at arbejde på meningsfulde, holdbare, umiddelbare og langsigtede løsninger på situationen gennem en koordineret, strategisk og landsdækkende reaktion, effektiv interinstitutionel koordinering og forbedret grænseforvaltnings- og modtagelseskapacitet for at give adgang til humanitær bistand og anstændige basale levevilkår, herunder særlige sikkerhedsforanstaltninger for uledsagede mindreårige, adgang til passende indkvartering og beskyttelse af børn; opfordrer til en retfærdig ansvarsfordeling på hele Bosnien-Hercegovinas område for at undgå politisering og sikre passende støtte til lokalsamfund, der er værter for midlertidige modtagelsescentre; opfordrer indtrængende Bosnien-Hercegovina til at indgå en aftale med Det Europæiske Asylstøttekontor (EASO) med henblik på at styrke kapaciteten til behandling af asylansøgninger og forbedre samarbejdet med EU, herunder om genbosættelse som en sikker og lovlig vej for personer, der søger international beskyttelse; |
| --- | --- |

56.

| 57. | opfordrer Bosnien-Hercegovina og EU til yderligere at styrke samarbejdet om international beskyttelse af personer, der har behov herfor, til at arbejde på solidaritetsbaserede løsninger og forhindre rapporterede overtrædelser af folkeretten og de grundlæggende rettigheder, såsom de rapporterede tilbagedrivelser ved Bosnien-Hercegovinas grænser; opfordrer Kommissionen til at indføre en uafhængig overvågnings- og undersøgelsesmekanisme; støtter det arbejde, der udføres af Europa-Parlamentets arbejdsgruppe om kontrol af Frontex; opfordrer Kommissionen, EU-agenturerne og de internationale organisationer til at indlede et aktivt samarbejde med de bosniske myndigheder for at udvikle et fungerende og holdbart migrations- og asylsystem; opfordrer Kommissionen, EU-agenturerne og internationale organisationer til at yde yderligere operationel, teknisk, logistisk og finansiel bistand til Bosnien-Hercegovina for at sikre passende modtagelseskapaciteter og -forhold i hele landet, helst hvor migranter indrejser i landet, give adgang til en effektiv asylprocedure for at øge kapaciteten til at behandle indrejsende migranter og asylansøgninger og, hvor det er relevant, gennemføre tilbagesendelsesprocedurer i overensstemmelse med de internationale og europæiske standarder; opfordrer til en vurdering af den relevante finansiering for at sikre, at gennemsigtig, betinget og troværdig EU-støtte til migrationsbehov tjener sit formål og når ud til de tilsigtede modtagere; |
| --- | --- |

57.

| 58. | opfordrer indtrængende Bosnien-Hercegovina til at intensivere sin indsats mod grænseoverskridende kriminalitet, navnlig menneske-, våben- og narkotikahandel, ved at styrke det strategiske samarbejde med nabolandene og de relevante EU-agenturer (Europol, Eurojust, Frontex); opfordrer landet til at sikre en hurtig undertegnelse og ratifikation af statusaftalen med Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning (Frontex), der blev indgået den 5. februar 2019, hvilket vil fremme en bedre beskyttelse af grænserne under fuld overholdelse af de grundlæggende rettigheder og samtidig bidrage til at bekæmpe grænseoverskridende kriminalitet, herunder menneskesmugling fra kriminelle organisationers side, og forhindre irregulær migration; |
| --- | --- |

58.

| 59. | opfordrer til en koordineret, strategisk og gennemsigtig landsdækkende reaktion på den igangværende sundhedsmæssige nødsituation og ikkediskriminerende afbødnings- og genoprettelsesforanstaltninger efter pandemien, der imødekommer de specifikke behov hos kvinder, mindretal og sårbare grupper, herunder migranter og flygtninge; |
| --- | --- |

59.

| 60. | opfordrer til mere proaktiv informations- og dataudveksling om pandemien og til presserende og specifikke foranstaltninger til at afhjælpe kvinders problemer i alle livets aspekter, herunder vold i hjemmet, som er taget til under pandemien; |
| --- | --- |

60.

| 61. | minder om EU's covid-relaterede støtte til håndtering af den akutte situation i landet, herunder nye lånegarantier på 12 mio. EUR til støtte til SMV'er; opfordrer Bosnien-Hercegovina til fuldt ud at udnytte EU's mekanismer, herunder tilslutning til den fælles indkøbsaftale vedrørende medicinsk udstyr; understreger betydningen af europæisk solidaritet; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at tildele et tilstrækkeligt antal covid-19-vacciner til landene på Vestbalkan og til at støtte deres vaccinationsberedskab og gennemførelsen af vaccinationsprogrammerne; glæder sig i denne henseende over fritagelser for eksporttilladelser og den pakke, der vil give Bosnien-Hercegovina og andre partnere på Vestbalkan mulighed for endelig at nyde godt af EU's forhåndsaftaler om indkøb; |
| --- | --- |

61.

| 62. | understreger, at de bosniske myndigheder er nødt til at sikre den rette balance mellem grundlæggende rettigheder og frihedsrettigheder og de restriktioner, der er nødvendige som følge af pandemien, navnlig med hensyn til forsamlingsfrihed og ytringsfrihed; er af den opfattelse, at kortsigtede foranstaltninger til afhjælpning af den pandemirelaterede nedgang inden for handel, tjenesteydelser, transport, fremstillingsindustri og turisme ikke må underminere gennemførelsen af langsigtede reformer; |
| --- | --- |

62.

| 63. | minder om, at mangler på retsstatsområdet sammen med fragmenterede og dårligt fungerende vare- og arbejdsmarkeder underminerer markedsøkonomiens funktion, den økonomiske vækst og tilstrømningen af udenlandske direkte investeringer; |
| --- | --- |

63.

Socioøkonomiske reformer

| 64. | opfordrer Bosnien-Hercegovina til at intensivere de socioøkonomiske og aktive arbejdsmarkedsforanstaltninger, bl.a. med hensyn til erhvervsuddannelse, nedbringelse af langtidsledigheden, herunder blandt kvinder og unge, med henblik på at tage hånd om den demografiske tilbagegang og den hastige hjerneflugt fra regionen, navnlig inden for sundheds- og IT-sektoren, ved at investere mere i uddannelsessektoren, herunder i erhvervsuddannelse, ved at rette op på et misforhold mellem uddannelsesbehovene og arbejdsmarkedets behov og bekæmpe forskelsbehandling på beskæftigelsesområdet; glæder sig i den henseende over flagskibsinitiativet vedrørende en ungdomsgaranti som en del af den økonomiske plan og investeringsplanen for Vestbalkan, der har til formål at sikre jobmuligheder, videreuddannelse og praktikophold af høj kvalitet for unge mennesker; |
| --- | --- |

64.

| 65. | opfordrer myndighederne til at styrke foranstaltningerne for at sikre social samhørighed, nedbringelse af fattigdom og ulighed, adgang til sundhedspleje og social beskyttelse, til at harmonisere lovgivningen om barselsorlov og fædreorlov i begge entiteter og alle kantoner, forebygge forskelsbehandling på grund af køn og seksuel chikane på arbejdspladsen og til at fremme den socioøkonomiske dialog mellem arbejdsmarkedets parter; |
| --- | --- |

65.

| 66. | opfordrer indtrængende myndighederne til at prioritere foranstaltninger, der har til formål at fremme økonomisk diversificering, digitalisering og håndtering af den uformelle økonomi, samtidig med at der udvikles effektive og gennemsigtige mekanismer for energimarked, transportinfrastruktur, bæredygtig turisme og støtte til SMV'er; |
| --- | --- |

66.

| 67. | understreger det presserende behov for at skabe et samlet landsdækkende økonomisk område ved bl.a. at forenkle, centralisere og harmonisere procedurerne i forbindelse med virksomhedsregistrering, licensgivning, udstedelse af tilladelser og insolvens; fremhæver digitaliseringens store potentiale for udviklingen af Bosnien-Hercegovinas økonomi; |
| --- | --- |

67.

| 68. | minder om behovet for fuldt ud at gennemføre de foranstaltninger, der er planlagt i Bosnien-Hercegovinas økonomiske reformprogram for 2020-2022 og de politiske retningslinjer baseret på den økonomiske og finansielle dialog; |
| --- | --- |

68.

| 69. | gentager sin opfordring til, at der vedtages en landsdækkende strategi for forvaltningen af de offentlige finanser, og efterlyser øget gennemsigtighed i Bosnien-Hercegovinas budgetter, hvilket vil fremme EU-finansieret budgetstøtte; minder om behovet for at gøre fremskridt med hensyn til bæredygtigheden af den offentlige gæld og bestræbelserne på at opnå budgetkonsolidering; beklager uenigheden mellem landets entiteter, som har indflydelse på, hvordan det fælles system til indirekte beskatning fungerer; minder om behovet for en sammenhængende og gennemsigtig omstrukturering og afpolitisering af offentlige virksomheder i hele landet, som vil medføre bedre forvaltning og mere åbenhed; understreger behovet for at oprette et offentligt tilgængeligt register over statsejede virksomheder; |
| --- | --- |

69.

| 70. | efterlyser en effektivisering af arbejdsgangene i konkurrencerådet og statsstøtterådet og mere effektiv håndhævelse af deres afgørelser samt gennemførelse af strategien for håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder; understreger, at centralbankens og dens reservers uafhængighed er afgørende for den makroøkonomiske stabilitet; minder om behovet for at sikre rettidige og omfattende landsdækkende statistikker af høj kvalitet; |
| --- | --- |

70.

| 71. | opfordrer indtrængende Bosnien-Hercegovina til aktivt at fremme regional økonomisk integration på Vestbalkan og støtter forslaget om at sænke roamingtaksterne i regionen; noterer sig forlængelsen af EU's handelspræferencer for Vestbalkan indtil den 31. december 2025, som bidrager til fortsat økonomisk udvikling i landene på Vestbalkan; |
| --- | --- |

71.

| 72. | opfordrer indtrængende landet til at gennemføre loven om toldpolitikken fuldt ud, implementere de samhandelsrelaterede aspekter af det regionale økonomiske område og tage de sidste skridt for at fuldføre sin tiltrædelse af WTO; |
| --- | --- |

72.

Konnektivitet, energi og miljø

| 73. | glæder sig over Kommissionens bestræbelser på at investere mere strategisk i Vestbalkan gennem en dedikeret økonomisk plan og investeringsplan og anerkender dens betydning med hensyn til at styrke det regionale og grænseoverskridende samarbejde; understreger, at investeringerne i henhold til den økonomiske plan og investeringsplanen skal være i overensstemmelse med målene i Parisaftalen og til EU's klimamål og omfatte forudgående miljøkonsekvensvurderinger; anerkender potentialet i investeringerne i henhold til den økonomiske plan og investeringsplanen til at bidrage til at fremme social udvikling og langsigtet genopretning oven på pandemien og understreger behovet for at sikre, at EU-støtte kædes sammen med både incitamenter og betingelser og bidrager effektivt til at styrke demokrati, god forvaltning, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder for alle mennesker i Bosnien-Hercegovina; |
| --- | --- |

73.

| 74. | minder om, at forudsigelig førtiltrædelsesbistand er betinget af effektive koordineringsmetoder og gennemførelsen af de landsdækkende strategier og reformer; understreger behovet for at forbedre absorptionskapaciteten til førtiltrædelsesbistand; understreger, at bevilling af finansiering bør foregå på en gennemsigtig, effektiv, ansvarlig, afpolitiseret og ikkediskriminerende måde; opfordrer indtrængende Bosnien-Hercegovinas myndigheder på alle niveauer og andre modtagere af EU-finansiering til at øge gennemsigtigheden og synligheden af EU's indsats og til at kommunikere tilstrækkeligt om merværdien af EU's støtte; |
| --- | --- |

74.

| 75. | anbefaler, at der fokuseres på bæredygtige og inklusive vækstfremmende offentlige investeringer, energi- og infrastrukturprojekter, som øger konnektiviteten, multimodaliteten og trafiksikkerheden, i fuld overensstemmelse med reglerne om statsstøtte, offentlige indkøb og socioøkologiske virkninger, herunder gennemførelsen af direktiverne om vurdering af virkningerne på miljøet (VVM) og strategisk miljøvurdering (SMV); |
| --- | --- |

75.

| 76. | opfordrer indtrængende Bosnien-Hercegovinas myndigheder til at forbedre tilpasningen til EU's standarder og politiske mål for klimabeskyttelse og energi og herved fremme den grønne og den digitale omstilling; opfordrer til, at man prioriterer foranstaltninger til mindskelse af miljøforringelser og miljørisici for sundheden; |
| --- | --- |

76.

| 77. | glæder sig over vedtagelsen af den grønne dagsorden for Vestbalkan, som skal tilskynde til omstillingen til en cirkulær økonomi og vedtagelsen af de foranstaltninger, der kræves for at bevare og beskytte miljømæssigt følsomme områder; |
| --- | --- |

77.

| 78. | opfordrer indtrængende myndighederne til at udarbejde en national energistrategi, der sikrer fuld tilpasning og gennemførelse af Parisaftalen og EU's relevante klima- og biodiversitetsmål; understreger behovet for at indføre en mekanisme til kulstofprissætning som et middel til effektivt at opnå dekarbonisering i overensstemmelse med den europæiske grønne pagt og de politiske forpligtelser vedtaget i Sofiaerklæringen af 2020; |
| --- | --- |

78.

| 79. | opfordrer Bosnien-Hercegovina til at intensivere sin indsats for at bevare naturen, da det er et af de lande i Europa, der har den største biodiversitet med hensyn til plante- og dyrearter; opfordrer indtrængende Bosnien-Hercegovinas myndigheder til at rådføre sig med lokalsamfund, civilsamfundet og uafhængige eksperter angående socioøkologisk følsomme projekter; |
| --- | --- |

79.

| 80. | opfordrer til en øget, harmoniseret og konsekvent landsdækkende indsats for at forbedre luftkvaliteten i overensstemmelse med gældende EU-ret om nedbringelse af luftforurening og for at nedbringe mængden af skadelige grænseoverskridende emissioner; noterer sig, at Bosnien-Hercegovinas udledning af nitrogenoxider i store fyringsanlæg nu er i overensstemmelse med EU-lovgivningen, og opfordrer indtrængende til, at der hurtigt træffes foranstaltninger til at råde bod på overskridelsen af grænserne for udledning af støv og svovldioxid; |
| --- | --- |

80.

| 81. | understreger behovet for at gøre energiproduktionssektoren mere bæredygtig ved at give energieffektiviteten og diversificeringen et løft gennem bæredygtig brug af vedvarende energikilder; minder om, at overafhængighed af kul forsinker den omstilling til vedvarende energi, som skulle have været gennemført for længe siden; opfordrer indtrængende myndighederne til at træffe foranstaltninger til at udfase ineffektive og forurenende kulfyrede kraftværker; minder om behovet for at sikre, at der findes en mekanisme for en »retfærdig omstilling«; |
| --- | --- |

81.

| 82. | glæder sig over gennemførelsen af bestemmelserne om regler for elforbindelser samt gennemførelsen og anvendelsen af forordning (EU) nr. 1227/2011 (REMIT-forordningen) (11) i det nationale regelsæt på elektricitetsområdet og opfordrer myndighederne til også at anvende den samme integritetsordning i gassektoren; |
| --- | --- |

82.

| 83. | opfordrer indtrængende landet til at vedtage en landsdækkende lov om el- og naturgasmyndigheden, transmission og elmarkedet og til at gennemføre nationale foranstaltninger til fremme af energieffektivitet og vedvarende energiproduktion, idet der sikres overholdelse af forpligtelserne i den tredje energipakke og traktaten om oprettelse af energifællesskabet; opfordrer indtrængende myndighederne i landene på Vestbalkan til at bidrage til den regionale konnektivitet ved at arbejde på at gennemføre det regionale energimarked og understreger, at Bosnien-Hercegovinas manglende efterlevelse af energifællesskabets relevante regelsæt i el- og gassektoren bringer udsigterne til regional integration i energisektoren i fare; |
| --- | --- |

83.

| 84. | understreger, at planlægning og udformning af miljøfølsomme projekter vedrørende bl.a. udvikling af vandkraft skal opfylde normerne for konsekvensanalyser og miljøbeskyttelse på internationalt plan og EU-plan; understreger behovet for at forebygge og effektivt retsforfølge miljøkriminalitet, øge tilsynet og bekæmpe ulovligt byggeri; |
| --- | --- |

84.

| 85. | efterlyser foranstaltninger, der fremmer bæredygtige affaldshåndteringsprocesser som del af et relevant informationssystem, idet der etableres formålstjenlige genanvendelsesanlæg, og ulovlig dumping af affald forebygges; |
| --- | --- |

85.

| 86. | minder om behovet for at forbedre beredskabet over for klimaændringsrelaterede fænomener, navnlig oversvømmelse og tørke; minder om, at Bosnien-Hercegovina endnu ikke har oprettet et integreret informationssystem til civile beredskabsformål; |
| --- | --- |

86.

Udenrigspolitik og sikkerhed

| 87. | opfordrer indtrængende Bosnien-Hercegovina til gradvist at forbedre tilpasningen til den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP), som i gennemsnit er nået op på 70 %, da den udgør en væsentlig del af EU-medlemskabet; opfordrer indtrængende Bosnien-Hercegovina til at tilpasse sig alle Rådets afgørelser om indførelse af restriktive EU-foranstaltninger; |
| --- | --- |

87.

| 88. | opfordrer til en styrkelse af gode naboskabsforbindelser og en øget indsats for at løse alle udestående bilaterale spørgsmål om bl.a. grænsedragning med Kroatien og Serbien og normalisering af forholdet til Kosovo; |
| --- | --- |

88.

| 89. | glæder sig over Bosnien-Hercegovinas bidrag til EU's uddannelsesmissioner under den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (FSFP), dets deltagelse i NATO's handlingsplan, der skal føre til medlemskab, og landets bidrag til NATO's målrettede støttemission i Afghanistan; glæder sig desuden over undertegnelsen af en fælles køreplan melem EU og Bosnien-Hercegovina for handling med hensyn til G7-partnerskabsinitiativet til gennemførelse af FN-resolution 1325 om kvinder, fred og sikkerhed; |
| --- | --- |

89.

| 90. | er overbevist om, at bedre kommunikation om EU's engagement over for regionen har større betydning end at bekæmpe ondsindet udenlandsk påvirkning; |
| --- | --- |

90.

| 91. | understreger behovet for, at EU og USA styrker deres partnerskab og samarbejde på Vestbalkan med henblik på at fremme de vigtigste reformer, forbedre regeringsførelsen og forsoningen; |
| --- | --- |

91.

| 92. | glæder sig over EUFOR's operation Altheas fortsatte tilstedeværelse i landet og forlængelsen af EUFOR's mandat indtil november 2021; bifalder arbejdet under EUFOR's operation Althea, som banede vejen for fred, stabilisering og europæisk integration af Bosnien-Hercegovina; minder om, at denne mission stadig spiller en afgørende rolle for at opretholde sikkerhed og stabilitet i landet og hele regionen; |
| --- | --- |

92.

| 93. | roser EUFOR for at forblive fuldt funktionsdygtig og fortsat støtte landet til trods for udfordringerne med covid-19-pandemien; beklager Det Forenede Kongeriges udtræden af operation Althea; ser frem til den kommende strategiske gennemgang af operationen og understreger, at den bør opretholde sin efterretningskapacitet og sine disponible reserver; |
| --- | --- |

93.

| 94. | glæder sig over de igangværende og fortsatte bestræbelser på at bortskaffe våben, ammunition og sprængstoffer samt minerydning og minder om, hvor vigtigt det er at sikre tilstrækkelig finansiering heraf; efterlyser yderligere støtte fra EU og internationale organisationer for at sikre, at minerydningen kan fremskyndes, så Bosnien-Hercegovina kan slippe for disse levn fra sine krigsplagede år; |
| --- | --- |

94.

| 95. | understreger, hvor vigtigt det er at intensivere indsatsen for at bekæmpe ulovlig handel med håndvåben og lette våben i Bosnien-Hercegovina og resten af regionen; roser derfor vedtagelsen af Bosnien-Hercegovinas strategi for kontrol med håndvåben og lette våben for 2021-2024 og dets handlingsplan og det tilsvarende fransk-tyske initiativ, der blev iværksat i 2018, og opfordrer myndighederne i Bosnien-Hercegovina til at engagere sig fuldt ud og resolut i at gennemføre dem med støtte fra EU; |
| --- | --- |

95.

| 96. | opfordrer til at skabe nye muligheder for politisk dialog på højt niveau med landene på Vestbalkan gennem regelmæssige topmøder mellem EU og Vestbalkan med henblik på at styrke det politiske ejerskab til udvidelsesprocessen og sikre en bedre styring og et ditto engagement på højt niveau, som det også er fastlagt i den reviderede udvidelsesmetode; |
| --- | --- |

96.

| 97. | bekræfter sin holdning om, at repræsentanter for Bosnien-Hercegovina og andre lande på Vestbalkan, herunder unge, på behørig vis bør inddrages aktivt i konferencen om Europas fremtid, både på regerings- og civilsamfundsniveau; |
| --- | --- |

97.

o

o o

| 98. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Rådet, Kommissionen, Bosnien-Hercegovinas præsidentskab, Bosnien-Hercegovinas ministerråd, Bosnien-Hercegovinas parlamentariske forsamling, regeringerne og parlamenterne i Føderationen Bosnien-Hercegovina, Republika Srpska og Brčko-distriktet og regeringerne i de ti kantoner. |
| --- | --- |

98.

---

(1)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0370.

(2)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0168.

(3)  EUT C 265 af 11.8.2017, s. 142.

(4)  EUT C 46 E af 24.2.2010, s. 111.

(5)  EUT C 157 E af 6.7.2006, s. 468.

(6)  EUT C 137 E af 27.5.2010, s. 25.

(7)  EUT C 171 af 6.5.2021, s. 25.

(8)  EUT C 399 af 24.11.2017, s. 176.

(9)  EUT C 363 af 28.10.2020, s. 13.

(10)  EUT C 93 af 9.3.2016, s. 52.

(11)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1227/2011 af 25. oktober 2011 om integritet og gennemsigtighed på engrosenergimarkederne (EUT L 326 af 8.12.2011, s. 1).

---

III Forberedende retsakter

Europa-Parlamentet

Onsdag den 23. juni 2021

| 18.2.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 81/96 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 81/96

---

P9_TA(2021)0298

Fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond Plus, Samhørighedsfonden, Fonden for Retfærdig Omstilling og Den Europæiske Hav-, Fiskeri- og Akvakulturfond og om finansielle regler for nævnte fonde og for Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden, Fonden for Intern Sikkerhed og instrumentet for finansiel støtte til grænseforvaltning og visumpolitik 2021-2027 ***II

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. juni 2021 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond Plus, Samhørighedsfonden, Fonden for Retfærdig Omstilling og Den Europæiske Hav-, Fiskeri- og Akvakulturfond og om finansielle regler for nævnte fonde og for Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden, Fonden for Intern Sikkerhed og instrumentet for finansiel støtte til grænseforvaltning og visumpolitik (06674/1/2021 — C9-0193/2021 — 2018/0196(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: andenbehandling)

(2022/C 81/08)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets førstebehandlingsholdning (06674/1/2021 — C9-0193/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets førstebehandlingsholdning (06674/1/2021 — C9-0193/2021),

| — | der henviser til udtalelse af 25. oktober 2018 (1) fra Revisionsretten, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 25. oktober 2018 (1) fra Revisionsretten,

| — | der henviser til udtalelser af 17. oktober 2018 (2) og 18. september 2020 (3) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelser af 17. oktober 2018 (2) og 18. september 2020 (3) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg,

| — | der henviser til udtalelse af 5. december 2018 (4) fra Regionsudvalget, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 5. december 2018 (4) fra Regionsudvalget,

| — | der henviser til sin holdning ved førstebehandling (5) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2018)0375), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning ved førstebehandling (5) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2018)0375),

| — | der henviser til Kommissionens ændrede forslag (COM(2020)0023) og (COM(2020)0450), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens ændrede forslag (COM(2020)0023) og (COM(2020)0450),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 74, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 74, stk. 4,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 67, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 67,

| — | der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Regionaludviklingsudvalget (A9-0206/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Regionaludviklingsudvalget (A9-0206/2021),

| 1. | godkender Rådets førstebehandlingsholdning; |
| --- | --- |

1.

| 2. | konstaterer, at retsakten er vedtaget i overensstemmelse med Rådets holdning; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pålægger sin formand sammen med Rådets formand at undertegne retsakten, jf. artikel 297, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pålægger sin generalsekretær at undertegne retsakten, efter at det er kontrolleret, at alle procedurer er behørigt afsluttet, og efter aftale med Rådets generalsekretær at foranledige, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  EUT C 17 af 14.1.2019, s. 1.

(2)  EUT C 62 af 15.2.2019, s. 83.

(3)  EUT C 429 af 11.12.2020, s. 236.

(4)  EUT C 86 af 7.3.2019, s. 41.

(5)  EUT C 108 af 26.3.2021, s. 638.

---

| 18.2.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 81/98 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 81/98

---

P9_TA(2021)0299

Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) og Samhørighedsfonden 2021-2027 ***II

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. juni 2021 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og Samhørighedsfonden (06168/1/2021 — C9-0194/2021 — 2018/0197(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: andenbehandling)

(2022/C 81/09)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets førstebehandlingsholdning (06168/1/2021 — C9-0194/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets førstebehandlingsholdning (06168/1/2021 — C9-0194/2021),

| — | der henviser til udtalelse af 17. oktober 2018 (1) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 17. oktober 2018 (1) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg,

| — | der henviser til udtalelse af 5. december 2018 (2) fra Regionsudvalget, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 5. december 2018 (2) fra Regionsudvalget,

| — | der henviser til sin holdning ved førstebehandling (3) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2018)0372), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning ved førstebehandling (3) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2018)0372),

| — | der henviser til Kommissionens ændrede forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2020)0452), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens ændrede forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2020)0452),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 74, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 74, stk. 4,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 67, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 67,

| — | der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Regionaludviklingsudvalget (A9-0204/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Regionaludviklingsudvalget (A9-0204/2021),

| 1. | godkender Rådets førstebehandlingsholdning; |
| --- | --- |

1.

| 2. | konstaterer, at retsakten er vedtaget i overensstemmelse med Rådets holdning; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pålægger sin formand sammen med Rådets formand at undertegne retsakten, jf. artikel 297, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pålægger sin generalsekretær at undertegne retsakten, efter at det er kontrolleret, at alle procedurer er behørigt afsluttet, og efter aftale med Rådets generalsekretær at foranledige, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  EUT C 62 af 15.2.2019, s. 90.

(2)  EUT C 86 af 7.3.2019, s. 115.

(3)  EUT C 108 af 26.3.2021, s. 566.

---

| 18.2.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 81/99 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 81/99

---

P9_TA(2021)0300

Særlige bestemmelser for målet om europæisk territorialt samarbejde (Interreg), der støttes af Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) og de eksterne finansieringsinstrumenter 2021-2027 ***II

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. juni 2021 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om særlige bestemmelser for målet om europæisk territorialt samarbejde (Interreg), der støttes af Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og de eksterne finansieringsinstrumenter (05488/1/2021 — C9-0192/2021 — 2018/0199(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: andenbehandling)

(2022/C 81/10)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets førstebehandlingsholdning (05488/1/2021 — C9-0192/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets førstebehandlingsholdning (05488/1/2021 — C9-0192/2021),

| — | der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 19. september 2018 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 19. september 2018 (1),

| — | der henviser til udtalelse fra Regionsudvalget af 5. december 2018 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Regionsudvalget af 5. december 2018 (2),

| — | der henviser til sin holdning ved førstebehandling (3) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2021)0289), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning ved førstebehandling (3) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2021)0289),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 74, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 74, stk. 4,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 67, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 67,

| — | der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Regionaludviklingsudvalget (A9-0205/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Regionaludviklingsudvalget (A9-0205/2021),

| 1. | godkender Rådets førstebehandlingsholdning; |
| --- | --- |

1.

| 2. | konstaterer, at retsakten er vedtaget i overensstemmelse med Rådets holdning; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pålægger sin formand sammen med Rådets formand at undertegne retsakten, jf. artikel 297, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pålægger sin generalsekretær at undertegne retsakten, efter at det er kontrolleret, at alle procedurer er behørigt afsluttet, og efter aftale med Rådets generalsekretær at foranledige, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  EUT C 440 af 6.12.2018, s. 116.

(2)  EUT C 86 af 7.3.2019, s. 137.

(3)  EUT C 108 af 26.3.2021, s. 247.

---

| 18.2.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 81/100 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 81/100

---

P9_TA(2021)0301

Bevarelses- og håndhævelsesforanstaltninger gældende for det område, som reguleres af Organisationen for Fiskeriet i det Nordvestlige Atlanterhav (NAFO) ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. juni 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/833 af 20. maj 2019 om bevarelses- og håndhævelsesforanstaltninger gældende for det område, som reguleres af Organisationen for Fiskeriet i det Nordvestlige Atlanterhav (COM(2020)0215 — C9-0157/2020 — 2020/0095(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2022/C 81/11)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2020)0215), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2020)0215),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 43, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C9-0157/2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 43, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C9-0157/2020),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse af 18. september 2020 (1) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 18. september 2020 (1) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg,

| — | der henviser til at Rådets repræsentant ved skrivelse af 12. maj 2021 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til at Rådets repræsentant ved skrivelse af 12. maj 2021 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 59, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 59,

| — | der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget (A9-0220/2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget (A9-0220/2020),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen erstatter, i væsentlig grad ændrer eller agter i væsentlig grad at ændre sit forslag; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 429 af 11.12.2020, s. 279.

---

P9_TC1-COD(2020)0095

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandling den 23. juni 2021 med henblik på at vedtage Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/... om ændring af forordning (EU) 2019/833 om bevarelses- og håndhævelsesforanstaltninger gældende for det område, som reguleres af Organisationen for Fiskeriet i det Nordvestlige Atlanterhav

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) 2021/1231.)

---

| 18.2.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 81/101 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 81/101

---

P9_TA(2021)0302

Grænseoverskridende betalinger i Unionen (kodifikation) ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. juni 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om grænseoverskridende betalinger i Unionen (kodifikation) (COM(2020)0323 — C9-0204/2020 — 2020/0145(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure — kodifikation)

(2022/C 81/12)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2020)0323), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2020)0323),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 114, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C9-0204/2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 114, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C9-0204/2020),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse af 25. januar 2021 (1) fra Den Europæiske Centralbank, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 25. januar 2021 (1) fra Den Europæiske Centralbank,

| — | der henviser til udtalelse af 3. december 2020 (2) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 3. december 2020 (2) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg,

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 20. december 1994 om en hurtig arbejdsmetode ved officiel kodifikation af lovtekster (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 20. december 1994 om en hurtig arbejdsmetode ved officiel kodifikation af lovtekster (3),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 109 og 59, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 109 og 59,

| — | der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A9-0202/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A9-0202/2021),

| A. | der henviser til, at forslaget ifølge udtalelsen fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen udelukkende består i en kodifikation af de eksisterende tekster uden indholdsmæssige ændringer, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at forslaget ifølge udtalelsen fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen udelukkende består i en kodifikation af de eksisterende tekster uden indholdsmæssige ændringer,

1.

vedtager sin holdning ved førstebehandling som fastsat nedenfor;

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  EUT C 65 af 25.2.2021, s. 4.

1

(2)  EUT C 56 af 16.2.2021, s. 43.

2

(3)  EFT C 102 af 4.4.1996, s. 2.

3

---

P9_TC1-COD(2020)0145

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 23. juni 2021 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/... om grænseoverskridende betalinger i Unionen (kodifikation)

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) 2021/1230.)

---

| 18.2.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 81/102 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 81/102

---

P9_TA(2021)0303

Ombudsmandens statut og de almindelige betingelser for udøvelsen af Ombudsmandens hverv

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. juni 2021 om Europa-Parlamentets forordning om ombudsmandens statut og de almindelige betingelser for udøvelsen af hans hverv (Den Europæiske Ombudsmands statut) og om ophævelse af afgørelse 94/262/EKSF, EF, Euratom (2021/2053(INL) — 2019/0900(APP))

(2022/C 81/13)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 228, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 228, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til artikel 106A, stk. 1, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 106A, stk. 1, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab,

| — | der henviser til udtalelse fra Kommissionen (COM(2021)0329), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Kommissionen (COM(2021)0329),

| — | der henviser til godkendelse fra Rådet (09425/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til godkendelse fra Rådet (09425/2021),

| — | der henviser til sin afgørelse af 10. juni 2021 om udkast til Europa-Parlamentets forordning om ombudsmandens statut og de almindelige betingelser for udøvelsen af hans hverv (Den Europæiske Ombudsmands statut) og om ophævelse af afgørelse 94/262/EKSF, EF, Euratom (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin afgørelse af 10. juni 2021 om udkast til Europa-Parlamentets forordning om ombudsmandens statut og de almindelige betingelser for udøvelsen af hans hverv (Den Europæiske Ombudsmands statut) og om ophævelse af afgørelse 94/262/EKSF, EF, Euratom (1),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 46 og 54, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 46 og 54,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Konstitutionelle Anliggender (A9-0174/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Konstitutionelle Anliggender (A9-0174/2021),

| 1. | vedtager den vedføjede forordning; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pålægger sin formand at undertegne forordningen i overensstemmelse med artikel 297, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pålægger sin generalsekretær at foranledige, at forordningen offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0280.

---

BILAG TIL BESLUTNINGEN

Europa-Parlamentets forordning om Ombudsmandens statut og de almindelige betingelser for udøvelsen af hans hverv (Den Europæiske Ombudsmands statut) og om ophævelse af afgørelse 94/262/EKSF, EF, Euratom (2021/2053(INL) — 2019/0900(APP))

EUROPA-PARLAMENTET HAR –

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 228, stk. 4,

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, særlig artikel 106A, stk. 1, og

efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,

under henvisning til godkendelse fra Rådet for Den Europæiske Union (1),

under henvisning til udtalelse fra Europa-Kommissionen (2),

efter en særlig lovgivningsprocedure, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Statutten og de almindelige betingelser for udøvelsen af ombudsmandens hverv bør fastsættes under overholdelse af bestemmelserne i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), særlig artikel 20, stk. 2, litra d), og artikel 228 heraf, traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab og Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (’chartret’). |
| --- | --- |

(1)

Statutten og de almindelige betingelser for udøvelsen af ombudsmandens hverv bør fastsættes under overholdelse af bestemmelserne i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), særlig artikel 20, stk. 2, litra d), og artikel 228 heraf, traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab og Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (’chartret’).

| (2) | Europa-Parlamentets afgørelse 94/262/EKSF, EF, Euratom (3) blev sidst ændret i 2008. Efter Lissabontraktatens ikrafttræden den 1. december 2009 bør afgørelse 94/262/EKSF, EF, Euratom ophæves og erstattes af en forordning vedtaget på grundlag af artikel 228, stk. 4, i TEUF. |
| --- | --- |

(2)

Europa-Parlamentets afgørelse 94/262/EKSF, EF, Euratom (3) blev sidst ændret i 2008. Efter Lissabontraktatens ikrafttræden den 1. december 2009 bør afgørelse 94/262/EKSF, EF, Euratom ophæves og erstattes af en forordning vedtaget på grundlag af artikel 228, stk. 4, i TEUF.

| (3) | I artikel 41 i chartret anerkendes det, at retten til god forvaltning er en grundlæggende rettighed for unionsborgere. I chartrets artikel 43 anerkendes endvidere retten til at klage til Den Europæiske Ombudsmand over tilfælde af fejl og forsømmelser i forbindelse med handlinger foretaget af Unionens institutioner, organer, kontorer eller agenturer. For at sikre, at disse rettigheder har et reelt indhold, og for at forbedre ombudsmandens muligheder for at gennemføre grundige og upartiske undersøgelser og derved styrke ombudsmandens uafhængighed, som begge dele er afhængige af, bør han eller hun være udstyret med alle de nødvendige værktøjer for ordentligt at kunne varetage Ombudsmandens hverv som omhandlet i traktaterne og i denne forordning. |
| --- | --- |

(3)

I artikel 41 i chartret anerkendes det, at retten til god forvaltning er en grundlæggende rettighed for unionsborgere. I chartrets artikel 43 anerkendes endvidere retten til at klage til Den Europæiske Ombudsmand over tilfælde af fejl og forsømmelser i forbindelse med handlinger foretaget af Unionens institutioner, organer, kontorer eller agenturer. For at sikre, at disse rettigheder har et reelt indhold, og for at forbedre ombudsmandens muligheder for at gennemføre grundige og upartiske undersøgelser og derved styrke ombudsmandens uafhængighed, som begge dele er afhængige af, bør han eller hun være udstyret med alle de nødvendige værktøjer for ordentligt at kunne varetage Ombudsmandens hverv som omhandlet i traktaterne og i denne forordning.

| (4) | Fastsættelsen af de betingelser, hvorunder en klage kan indbringes for ombudsmanden, bør stemme overens med princippet om fuld, fri og let adgang under behørig hensyntagen til de specifikke begrænsninger, der følger af retslige og administrative procedurer. |
| --- | --- |

(4)

Fastsættelsen af de betingelser, hvorunder en klage kan indbringes for ombudsmanden, bør stemme overens med princippet om fuld, fri og let adgang under behørig hensyntagen til de specifikke begrænsninger, der følger af retslige og administrative procedurer.

| (5) | Ombudsmanden bør handle under behørig hensyntagen til kompetencerne hos de EU-institutioner, -organer, -kontorer eller -agenturer, som er genstand for hans eller hendes undersøgelser. |
| --- | --- |

(5)

Ombudsmanden bør handle under behørig hensyntagen til kompetencerne hos de EU-institutioner, -organer, -kontorer eller -agenturer, som er genstand for hans eller hendes undersøgelser.

| (6) | Det er nødvendigt at fastlægge de procedurer, der skal følges, hvis resultaterne af ombudsmandens undersøgelser viser, at der foreligger fejl eller forsømmelser. Ombudsmanden bør ved slutningen af hver årlig session aflægge en samlet beretning til Europa-Parlamentet. Ombudsmanden bør også have ret til, i sin årlige beretning, at medtage en vurdering af overholdelsen af de fremsatte henstillinger. |
| --- | --- |

(6)

Det er nødvendigt at fastlægge de procedurer, der skal følges, hvis resultaterne af ombudsmandens undersøgelser viser, at der foreligger fejl eller forsømmelser. Ombudsmanden bør ved slutningen af hver årlig session aflægge en samlet beretning til Europa-Parlamentet. Ombudsmanden bør også have ret til, i sin årlige beretning, at medtage en vurdering af overholdelsen af de fremsatte henstillinger.

| (7) | For at styrke ombudsmandens rolle og fremme den bedste administrative praksis i Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer er det hensigtsmæssigt at lade ombudsmanden foretage undersøgelser på eget initiativ, når han eller hun finder det berettiget, navnlig af gentagne, systemiske eller særligt alvorlige tilfælde af fejl eller forsømmelser, uden at dette berører hans eller hendes primære pligt til at behandle klager. |
| --- | --- |

(7)

For at styrke ombudsmandens rolle og fremme den bedste administrative praksis i Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer er det hensigtsmæssigt at lade ombudsmanden foretage undersøgelser på eget initiativ, når han eller hun finder det berettiget, navnlig af gentagne, systemiske eller særligt alvorlige tilfælde af fejl eller forsømmelser, uden at dette berører hans eller hendes primære pligt til at behandle klager.

| (8) | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 (4), som suppleret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1367/2006 (5) bør finde anvendelse på begæringer om aktindsigt i ombudsmandens dokumenter, med undtagelse af dokumenter, der er indhentet i forbindelse med en undersøgelse, i tilfælde af hvilket begæringer bør behandles af den EU-institution eller det EU-organ, -kontor eller -agentur, som dokumenterne stammer fra. |
| --- | --- |

(8)

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 (4), som suppleret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1367/2006 (5) bør finde anvendelse på begæringer om aktindsigt i ombudsmandens dokumenter, med undtagelse af dokumenter, der er indhentet i forbindelse med en undersøgelse, i tilfælde af hvilket begæringer bør behandles af den EU-institution eller det EU-organ, -kontor eller -agentur, som dokumenterne stammer fra.

| (9) | Ombudsmanden bør have adgang til alle elementer, der er nødvendige for udøvelsen af hans eller hendes hverv. Med henblik herpå bør Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer give Ombudsmanden alle oplysninger, som han eller hun anmoder om med henblik på en undersøgelse. Hvis udøvelsen af ombudsmandens hverv kræver, at ombudsmanden får adgang til klassificerede informationer, som Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer eller medlemsstaternes myndigheder er i besiddelse af, bør Ombudsmanden have adgang til sådanne informationer med forbehold af, at det sikres, at reglerne for beskyttelsen heraf overholdes. |
| --- | --- |

(9)

Ombudsmanden bør have adgang til alle elementer, der er nødvendige for udøvelsen af hans eller hendes hverv. Med henblik herpå bør Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer give Ombudsmanden alle oplysninger, som han eller hun anmoder om med henblik på en undersøgelse. Hvis udøvelsen af ombudsmandens hverv kræver, at ombudsmanden får adgang til klassificerede informationer, som Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer eller medlemsstaternes myndigheder er i besiddelse af, bør Ombudsmanden have adgang til sådanne informationer med forbehold af, at det sikres, at reglerne for beskyttelsen heraf overholdes.

| (10) | Ombudsmanden og hans eller hendes personale bør behandle de oplysninger, de har fået kendskab til under udøvelsen af deres hverv med fortrolighed, uden at det berører ombudsmandens pligt til at underrette medlemsstaternes myndigheder om forhold, der kan have forbindelse med strafbare handlinger, og som han eller hun måtte have fået kendskab til i forbindelse med en undersøgelse. Ombudsmanden bør ligeledes være i stand til at underrette den berørte institution eller det berørte organ, kontor eller agentur om forhold, som rejser tvivl vedrørende en af deres tjenestemænds eller ansattes adfærd. Ombudsmandens forpligtelse til fortrolig behandling af alle oplysninger, der indhentes i forbindelse med hans eller hendes hverv, bør ikke berøre ombudsmandens forpligtelse til at udføre sit arbejde så åbent som muligt, jf. artikel 15, stk. 1, i TEUF. For at kunne varetage sine opgaver og underbygge sine konklusioner bør ombudsmanden navnlig i sine beretninger kunne henvise til alle oplysninger, der er tilgængelige for offentligheden. |
| --- | --- |

(10)

Ombudsmanden og hans eller hendes personale bør behandle de oplysninger, de har fået kendskab til under udøvelsen af deres hverv med fortrolighed, uden at det berører ombudsmandens pligt til at underrette medlemsstaternes myndigheder om forhold, der kan have forbindelse med strafbare handlinger, og som han eller hun måtte have fået kendskab til i forbindelse med en undersøgelse. Ombudsmanden bør ligeledes være i stand til at underrette den berørte institution eller det berørte organ, kontor eller agentur om forhold, som rejser tvivl vedrørende en af deres tjenestemænds eller ansattes adfærd. Ombudsmandens forpligtelse til fortrolig behandling af alle oplysninger, der indhentes i forbindelse med hans eller hendes hverv, bør ikke berøre ombudsmandens forpligtelse til at udføre sit arbejde så åbent som muligt, jf. artikel 15, stk. 1, i TEUF. For at kunne varetage sine opgaver og underbygge sine konklusioner bør ombudsmanden navnlig i sine beretninger kunne henvise til alle oplysninger, der er tilgængelige for offentligheden.

| (11) | Ombudsmanden bør, hvis det er nødvendigt, for at han eller hun kan udføre sine opgaver effektivt, have mulighed for at samarbejde og udveksle oplysninger med medlemsstaternes myndigheder i overensstemmelse med gældende national ret og EU-ret samt med Unionens øvrige institutioner, organer, kontorer eller agenturer i overensstemmelse med gældende EU-ret. |
| --- | --- |

(11)

Ombudsmanden bør, hvis det er nødvendigt, for at han eller hun kan udføre sine opgaver effektivt, have mulighed for at samarbejde og udveksle oplysninger med medlemsstaternes myndigheder i overensstemmelse med gældende national ret og EU-ret samt med Unionens øvrige institutioner, organer, kontorer eller agenturer i overensstemmelse med gældende EU-ret.

| (12) | I begyndelsen af hver valgperiode og for hele valgperioden vælger Europa-Parlamentet en person, der er unionsborger og som kan bevise, at han eller hun er uafhængig og besidder de fornødne kvalifikationer, til ombudsmand. Der bør endvidere fastsættes generelle bestemmelser, blandt andet om ophør af ombudsmandens hverv, udpegelse af en efterfølger til ombudsmanden, uforenelighed, ombudsmandens vederlag samt ombudsmandens privilegier og immuniteter. |
| --- | --- |

(12)

I begyndelsen af hver valgperiode og for hele valgperioden vælger Europa-Parlamentet en person, der er unionsborger og som kan bevise, at han eller hun er uafhængig og besidder de fornødne kvalifikationer, til ombudsmand. Der bør endvidere fastsættes generelle bestemmelser, blandt andet om ophør af ombudsmandens hverv, udpegelse af en efterfølger til ombudsmanden, uforenelighed, ombudsmandens vederlag samt ombudsmandens privilegier og immuniteter.

| (13) | Det bør præciseres, at ombudsmanden har samme hjemsted som Europa-Parlamentet, jf. den eneste artikel, litra a), i protokol nr. 6 om fastlæggelse af hjemstedet for Den Europæiske Unions institutioner og for visse af Unionens organer, kontorer, agenturer og tjenester, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union, traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab (’protokol nr. 6’). |
| --- | --- |

(13)

Det bør præciseres, at ombudsmanden har samme hjemsted som Europa-Parlamentet, jf. den eneste artikel, litra a), i protokol nr. 6 om fastlæggelse af hjemstedet for Den Europæiske Unions institutioner og for visse af Unionens organer, kontorer, agenturer og tjenester, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union, traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab (’protokol nr. 6’).

| (14) | Ombudsmanden bør sikre en ligelig kønsfordeling i sammensætningen af sit sekretariat under behørig hensyntagen til artikel 1d, stk. 2, i vedtægten for tjenestemænd i Den Europæiske Union og ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i Unionen, fastsat ved Rådets forordning (EØF, Euratom, EKSF) nr. 259/68 (6) (’personalevedtægten’). |
| --- | --- |

(14)

Ombudsmanden bør sikre en ligelig kønsfordeling i sammensætningen af sit sekretariat under behørig hensyntagen til artikel 1d, stk. 2, i vedtægten for tjenestemænd i Den Europæiske Union og ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i Unionen, fastsat ved Rådets forordning (EØF, Euratom, EKSF) nr. 259/68 (6) (’personalevedtægten’).

| (15) | Det tilkommer ombudsmandens at fastsætte gennemførelsesbestemmelserne til denne forordning efter høring af Europa-Parlamentet, Rådet og Europa-Kommissionen. I mangel af en udtalelse fra disse institutioner inden for en rimelig frist, som ombudsmanden på forhånd har fastsat, kan han eller hun fastsætte de pågældende gennemførelsesbestemmelser. For at garantere retssikkerheden og de højest tænkelige standarder ved udøvelsen af ombudsmandens hverv bør mindstekravene til de gennemførelsesbestemmelser, der skal vedtages, fastsættes i denne forordning — |
| --- | --- |

(15)

Det tilkommer ombudsmandens at fastsætte gennemførelsesbestemmelserne til denne forordning efter høring af Europa-Parlamentet, Rådet og Europa-Kommissionen. I mangel af en udtalelse fra disse institutioner inden for en rimelig frist, som ombudsmanden på forhånd har fastsat, kan han eller hun fastsætte de pågældende gennemførelsesbestemmelser. For at garantere retssikkerheden og de højest tænkelige standarder ved udøvelsen af ombudsmandens hverv bør mindstekravene til de gennemførelsesbestemmelser, der skal vedtages, fastsættes i denne forordning —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Genstand og principper

1.   I denne forordning fastsættes statutten og de almindelige betingelser for udøvelsen af ombudsmandens hverv (»Den Europæiske Ombudsmands statut«).

2.   Ombudsmanden udfører sit hverv i fuldkommen uafhængighed og handler uden forudgående tilladelse.

3.   Ombudsmanden hjælper med at afsløre fejl eller forsømmelser i forbindelse med handlinger foretaget af Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer med undtagelse af Domstolen under udøvelsen af dens domstolsfunktioner under behørig hensyntagen til artikel 20, stk. 2, litra d), artikel 228 i TEUF og artikel 41 i chartret om retten til god forvaltning.

Handlinger foretaget af enhver anden myndighed eller person kan ikke indklages for ombudsmanden.

4.   Ombudsmanden fremsætter i givet fald henstillinger, forslag til løsninger og forslag til forbedringer med henblik på at behandle problemet.

5.   Ombudsmanden kan ved udøvelsen af sit hverv ikke anfægte begrundelsen for en retsafgørelse eller en domstols kompetence til at træffe afgørelse.

Artikel 2

Klager

1.   Enhver unionsborger eller enhver fysisk eller juridisk person med bopæl eller hjemsted i en medlemsstat kan enten direkte eller gennem et medlem af Europa-Parlamentet indgive klage til ombudsmanden over tilfælde af fejl eller forsømmelser.

2.   En klage skal indeholde en klar angivelse af dens indhold og klagerens identitet. En klager kan anmode om, at klagen helt eller delvist forbliver fortrolig.

3.   En klage skal indgives inden for en frist på to år regnet fra den dato, hvor klageren blev gjort bekendt med de omstændigheder, der berettiger klagen. Inden klagen indgives, skal klageren rette de fornødne administrative henvendelser til den eller det af Unionens institutioner, organer, kontorer eller agenturer, som klagen vedrører.

4.   Ombudsmanden afviser en klage, hvis den ligger uden for anvendelsesområdet for ombudsmandens mandat, eller hvis de proceduremæssige krav i stk. 2 og 3 ikke er opfyldt. Ligger en klage uden for anvendelsesområdet for ombudsmandens mandat, kan han eller hun råde klageren til at sende klagen til en anden myndighed.

5.   Finder ombudsmanden, at klagen er åbenbart grundløs, afslutter han eller hun sagen og underretter klageren herom. Hvis klageren har underrettet den berørte EU-institution eller det berørte EU-organ, -kontor eller -agentur om klagen, underretter ombudsmanden også den berørte myndighed.

6.   Klager, der vedrører ansættelsesforhold mellem EU-institutioner, organer, kontorer eller agenturer og deres personale, kan kun behandles, hvis den pågældende person har udtømt alle interne administrative procedurer, navnlig dem, der er omhandlet i artikel 90 i personalevedtægten, og den kompetente myndighed i den berørte EU-institution eller det berørte EU-organ, -kontor eller -agentur har truffet en afgørelse, eller svarfristen er udløbet. Ombudsmanden har ligeledes ret til at kontrollere de foranstaltninger, som den kompetente myndighed i den berørte institution eller det berørte organ, kontor eller agentur har truffet for at sikre beskyttelse af formodede ofre for chikane og genoprette et sundt og sikkert arbejdsmiljø, der respekterer de berørte personers værdighed, mens en administrativ undersøgelse pågår, forudsat at de berørte personer har udtømt de interne administrative procedurer med hensyn til disse foranstaltninger.

7.   Ombudsmanden underretter den berørte EU-institution eller det berørte EU-organ, kontor eller agentur om en registreret klage, så snart denne klage er konstateret at opfylde betingelserne for behandling, og afgørelsen om at indlede en undersøgelse er truffet.

8.   Indgivelse af klager til ombudsmanden fører ikke til en afbrydelse af forældelsesfristerne for rekurs eller søgsmål.

9.   Når ombudsmanden på grund af en verserende eller afsluttet retssag vedrørende de forelagte forhold konstaterer, at en klage ikke opfylder betingelserne for behandling, eller beslutter at afslutte sin behandling heraf, henlægges resultaterne af de undersøgelser, ombudsmanden måtte have foretaget indtil dette tidspunkt, og sagen afsluttes.

10.   Ombudsmanden underretter snarest muligt klageren om den videre behandling af klagen og forsøger sammen med den pågældende EU-institution eller det pågældende EU-organ, kontor eller agentur at finde en løsning, der kan bringe fejlene eller forsømmelserne til ophør. Ombudsmanden underretter klageren om den foreslåede løsning samt de bemærkninger, der måtte være fremsat af den pågældende EU-institution eller det pågældende EU-organ, -kontor eller -agentur. Klageren kan når som helst fremsætte bemærkninger eller fremlægge yderligere oplysninger, som ikke var kendte på tidspunktet for indgivelsen af klagen.

Er der fundet en løsning, som klageren og den berørte EU-institution eller det berørte EU-organ, -kontor eller -agentur accepterer, kan ombudsmanden afslutte sagen uden at følge proceduren i artikel 4.

Artikel 3

Undersøgelser

1.   Ombudsmanden skal i overensstemmelse med sit hverv foretage de undersøgelser, som han eller hun finder berettigede, enten på eget initiativ eller på grundlag af en klage.

2.   Ombudsmanden underretter hurtigst muligt den berørte EU-institution eller det berørte EU-organ, -kontor eller -agentur om sådanne undersøgelser. Med forbehold af artikel 5 kan den berørte EU-institution eller det berørte EU-organ, -kontor eller -agentur på eget initiativ eller på anmodning af ombudsmanden forelægge alle relevante bemærkninger eller oplysninger.

3.   Ombudsmanden kan foretage undersøgelser på eget initiativ, når han eller hun finder det berettiget, og navnlig af gentagne, systemiske eller særligt alvorlige tilfælde af fejl eller forsømmelser, for at behandle disse tilfælde som et spørgsmål af almen interesse. I forbindelse med sådanne undersøgelser kan han eller hun også fremsætte forslag og initiativer til fremme af den bedste administrative praksis i Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer.

Artikel 4

Samspil mellem ombudsmanden og institutionerne

1.   Hvis der, i forbindelse med en undersøgelse, konstateres tilfælde af fejl eller forsømmelser, underretter ombudsmanden uden unødig forsinkelse den berørte EU-institution eller det berørte EU-organ, -kontor eller -agentur om undersøgelsens resultater og fremsætter i givet fald henstillinger.

2.   Den berørte institution eller det berørte organ, kontor eller agentur afgiver en detaljeret udtalelse til ombudsmanden inden tre måneder. Ombudsmanden kan efter en begrundet anmodning fra den berørte EU-institution eller det berørte EU-organ, -kontor eller -agentur forlænge fristen. Denne fristforlængelse må højst være på to måneder. Hvis den berørte EU-institution eller det berørte EU-organ, -kontor eller -agentur ikke afgiver nogen udtalelse inden for den oprindelige frist på tre måneder eller inden for den forlængede frist, kan ombudsmanden afslutte undersøgelsen uden en sådan udtalelse.

3.   Efter afslutningen af en undersøgelse, fremsender ombudsmanden en rapport til den berørte EU-institution eller det berørte EU-organ, -kontor eller -agentur, og, hvis det er påkrævet i lyset af arten eller omfanget af de afslørede fejl eller forsømmelser, til Europa-Parlamentet. Ombudsmanden kan fremsætte henstillinger i rapporten. Ombudsmanden underretter klageren om resultatet af undersøgelsen, om den af EU-institutionen, -organet, -kontoret eller -agenturet afgivne udtalelse og om eventuelle henstillinger, som er fremsat i rapporten.

4.   Når det er relevant i forbindelse med en undersøgelse af aktiviteter i Unionens institutioner, organer, kontorer eller agenturer, kan ombudsmanden få foretræde for Europa-Parlamentet på det mest passende niveau, enten på eget initiativ eller efter anmodning fra Europa-Parlamentet.

5.   Ved slutningen af hver årlig session aflægger ombudsmanden en beretning til Europa-Parlamentet om resultatet af de gennemførte undersøgelser. Beretningen omfatter en vurdering af, hvordan ombudsmandens henstillinger er blevet efterlevet, forslag til løsninger og forslag til forbedringer. Beretningen skal også, hvor det er relevant, indeholde resultatet af Ombudsmandens undersøgelser vedrørende chikane, whistleblowing og interessekonflikter inden for Unionens institutioner, organer, kontorer eller agenturer.

Artikel 5

Meddelelse af informationer til ombudsmanden

1.   I denne artikel forstås »meddelelse af informationer« som omfattende alle fysiske og elektroniske midler, som giver ombudsmanden og dennes sekretariat adgang til informationer, herunder dokumenter, uanset formen.

2.   Ved »EU-klassificerede informationer« forstås informationer eller materiale mærket med en EU-sikkerhedsklassifikation, hvis uautoriserede videregivelse kunne forvolde Unionens eller en eller flere af medlemsstaternes interesser skade i forskellig grad.

3.   På de betingelser, der er fastsat i denne artikel, meddeler Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer og medlemsstaternes kompetente myndigheder efter anmodning fra ombudsmanden eller på eget initiativ og uden unødig forsinkelse ombudsmanden alle de informationer, som han eller hun har anmodet om med henblik på en undersøgelse.

4.   Følgende principper og betingelser finder anvendelse for ombudsmandens adgang til EU-klassificerede informationer:

| a) | den EU-institution eller det EU-organ, -kontor eller -agentur, der meddeler de EU-klassificerede informationer, skal have afsluttet sine relevante interne procedurer, og hvis ophavsmanden er en tredjepart, skal denne på forhånd have givet sit skriftlige samtykke |
| --- | --- |

a)

den EU-institution eller det EU-organ, -kontor eller -agentur, der meddeler de EU-klassificerede informationer, skal have afsluttet sine relevante interne procedurer, og hvis ophavsmanden er en tredjepart, skal denne på forhånd have givet sit skriftlige samtykke

| b) | ombudsmandens behov for adgang til informationerne skal være godtgjort |
| --- | --- |

b)

ombudsmandens behov for adgang til informationerne skal være godtgjort

| c) | det skal sikres, at kun personer, der har en sikkerhedsgodkendelse til det relevante sikkerhedsniveau i henhold til national ret, og som er godkendt af den kompetente sikkerhedsmyndighed, får adgang til informationer, der er klassificeret CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller højere. |
| --- | --- |

c)

det skal sikres, at kun personer, der har en sikkerhedsgodkendelse til det relevante sikkerhedsniveau i henhold til national ret, og som er godkendt af den kompetente sikkerhedsmyndighed, får adgang til informationer, der er klassificeret CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller højere.

5.   Med hensyn til meddelelse af EU-klassificerede informationer vurderer den berørte EU-institution eller det berørte EU-organ, -kontor eller -agentur, om Ombudsmanden effektivt har indført interne sikkerhedsregler samt fysiske og proceduremæssige foranstaltninger til beskyttelse af EU-klassificerede informationer. Med henblik herpå kan Ombudsmanden og en EU-institution eller et EU-organ, -kontor eller -agentur også indgå en aftale, der fastlægger en generel ramme for meddelelse af EU-klassificerede informationer.

6.   I overensstemmelse med stk. 4 og 5 gives der adgang til EU-klassificerede informationer i den berørte EU-institutions eller det berørte EU-organs, -kontors eller -agenturs lokaler, medmindre der truffet aftale om andet med Ombudsmanden.

7.   Med forbehold af stk. 3 kan medlemsstaternes kompetente myndigheder nægte at give ombudsmanden adgang til informationer, der er omfattet af national lovgivning om beskyttelse af klassificerede informationer eller af bestemmelser, der forhindrer videregivelse heraf.

Den pågældende medlemsstat kan dog meddele ombudsmanden sådanne informationer på betingelser, der fastsættes af dens kompetente myndighed.

8.   Hvor Unionens institutioner, organer, kontorer eller agenturer og medlemsstaternes myndigheder agter at meddele EU-klassificerede informationer eller andre informationer til ombudsmanden, som ikke er tilgængelige for offentligheden, underretter disse på forhånd ombudsmanden herom.

Ombudsmanden sikrer, at sådanne informationer beskyttes på behørig vis, og må navnlig ikke videregive dem til klageren eller offentligheden uden forudgående samtykke fra EU-institutionen, -organet, -kontoret eller -agenturet eller den kompetente myndighed i den berørte medlemsstat. For så vidt angår EU-klassificerede informationer skal samtykket gives skriftligt.

9.   De EU-institutioner, -organer, -kontorer eller -agenturer, der nægter at give adgang til EU-klassificerede informationer, giver Ombudsmanden en skriftlig begrundelse, der som minimum angiver grundene til afslaget.

10.   Ombudsmanden opbevarer kun informationer, jf. stk. 8, indtil undersøgelsen er endeligt afsluttet.

Ombudsmanden kan anmode en EU-institution, et organ, kontor eller agentur eller en medlemsstat om at opbevare sådanne informationer i en periode på mindst fem år.

11.   Opnås den ønskede bistand ikke, underretter ombudsmanden Europa-Parlamentet, der handler i overensstemmelse hermed.

Artikel 6

Aktindsigt i ombudsmandens dokumenter

Ombudsmanden behandler begæringer om aktindsigt, dog ikke i dokumenter, der er indhentet i forbindelse med en undersøgelse og opbevaret af ombudsmanden i løbet af undersøgelsen eller efter dens afslutning, i overensstemmelse med betingelserne og begrænsningerne i forordning (EF) nr. 1049/2001, som suppleret ved forordning (EF) nr. 1367/2006.

Artikel 7

Høring af tjenestemænd og øvrige ansatte

1.   Tjenestemænd og øvrige ansatte i Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer høres efter anmodning fra ombudsmanden om forhold, der vedrører en igangværende ombudsmandsundersøgelse.

2.   Disse tjenestemænd og øvrige ansatte udtaler sig på vegne af deres institution, organ, kontor eller agentur. De forbliver bundet af de forpligtelser, der følger af de for deres ansættelsesforhold gældende regler.

Artikel 8

Undersøgelser i forbindelse med whistleblowing

1.   Ombudsmanden kan foretage en undersøgelse for at afdække tilfælde af fejl eller forsømmelser i forbindelse med behandlingen af oplysninger som defineret i personalevedtægtens artikel 22a, som en tjenestemand eller en anden ansat har underrettet ham eller hende om i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i personalevedtægten.

2.   I sådanne tilfælde nyder tjenestemanden eller den ansatte den beskyttelse, som personalevedtægten giver mod eventuelle sanktioner fra EU-institutionens, -organets, kontorets eller agenturets side som følge af meddelelsen af informationerne.

3.   Ombudsmanden kan også undersøge, om der foreligger tilfælde af fejl eller forsømmelser i forbindelse med den pågældende institutions eller det pågældende organs, kontors eller agenturs håndtering af sådanne sager, herunder med hensyn til beskyttelsen af den pågældende tjenestemand eller ansatte.

Artikel 9

Tavshedspligt

1.   Ombudsmanden og dennes ansatte må ikke videregive informationer eller dokumenter, som kommer dem i hænde i forbindelse med en undersøgelse. Med forbehold af stk. 2 er de navnlig forpligtede til ikke at videregive EU-klassificerede informationer eller interne dokumenter fra EU-institutioner, -organer, -kontorer eller -agenturer, som ombudsmanden har modtaget, eller dokumenter, der henhører under EU-retten om beskyttelse af personoplysninger. De må heller ikke videregive informationer, som kan skade klageren eller enhver anden berørt person.

2.   Med forbehold af den generelle indberetningspligt for alle Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer til Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) i henhold til artikel 8 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 (7), underretter ombudsmanden, hvis forhold, der er kommet frem i forbindelse med en ombudsmandsundersøgelse, kan udgøre eller har forbindelse til en strafbar handling, medlemsstaternes kompetente myndigheder og, såfremt sagen henhører under deres respektive beføjelser, Den Europæiske Anklagemyndighed, i overensstemmelse med artikel 24 i Rådets forordning (EU) 2017/1939 (8) og OLAF.

3.   Ombudsmanden underretter i givet fald og efter aftale med Den Europæiske Anklagemyndighed eller OLAF også den eller det af Unionens for den pågældende tjenestemand eller ansatte kompetente institutioner, organer, kontorer eller agenturer, som kan indlede passende procedurer.

Artikel 10

Samarbejde med medlemsstaternes myndigheder og med Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer

1.   Ombudsmanden kan, hvis det er nødvendigt for udførelsen af hans eller hendes hverv, samarbejde med medlemsstaternes myndigheder i overensstemmelse med gældende national ret og EU-ret.

2.   Ombudsmanden kan inden for rammerne af sit hverv også samarbejde med andre EU-institutioner, -organer, -kontorer og -agenturer, navnlig dem, der har ansvaret for fremme og beskyttelse af grundlæggende rettigheder. Ombudsmanden undgår enhver gentagelse af eller overlapning med disse EU-institutioners, -organers, -kontorers eller -agenturers aktiviteter.

3.   Kommunikation rettet til medlemsstaternes myndigheder med henblik på anvendelsen af denne forordning sker via deres faste repræsentationer ved Unionen, undtagen hvis den pågældende faste repræsentation er indforstået med, at ombudsmandens sekretariat kan henvende sig direkte til den pågældende medlemsstats myndigheder.

Artikel 11

Valg af ombudsmanden

1.   Ombudsmanden vælges og kan genudnævnes i overensstemmelse med artikel 228, stk. 2, i TEUF blandt kandidater, som er udvalgt ved en gennemsigtig procedure.

2.   Efter offentliggørelsen af indkaldelsen af ansøgninger i Den Europæiske Unions Tidende vælges til ombudsmanden en person, der:

| — | er unionsborger |
| --- | --- |

—

er unionsborger

| — | i fuldt omfang er i besiddelse af borgerlige og politiske rettigheder |
| --- | --- |

—

i fuldt omfang er i besiddelse af borgerlige og politiske rettigheder

| — | kan bevise, at han eller hun er uafhængig |
| --- | --- |

—

kan bevise, at han eller hun er uafhængig

| — | opfylder de betingelser, der kræves for at bestride det højeste dommerembede i sit hjemland, eller hvis faglige kompetence og kvalifikationer til at påtage sig hvervet som ombudsmand er almindeligt anerkendt |
| --- | --- |

—

opfylder de betingelser, der kræves for at bestride det højeste dommerembede i sit hjemland, eller hvis faglige kompetence og kvalifikationer til at påtage sig hvervet som ombudsmand er almindeligt anerkendt

| — | ikke har været medlem af nationale regeringer eller af Europa-Parlamentet, Det Europæiske Råd eller Europa-Kommissionen i de to år forud for datoen for offentliggørelse af indkaldelsen af kandidater. |
| --- | --- |

—

ikke har været medlem af nationale regeringer eller af Europa-Parlamentet, Det Europæiske Råd eller Europa-Kommissionen i de to år forud for datoen for offentliggørelse af indkaldelsen af kandidater.

Artikel 12

Ophør af Ombudsmandens hverv

1.   Ombudsmandens hverv ophører ved udløbet af embedsperioden eller ved frivillig fratræden eller afskedigelse.

2.   Undtagen ved afskedigelse fortsætter ombudsmanden i sin stilling, indtil en efterfølger er blevet valgt.

3.   Såfremt hvervet fratrædes i utide, vælges der en ny ombudsmand, senest tre måneder efter at stillingen er blevet ledig, og for den resterende periode frem til afslutningen af Europa-Parlamentets valgperiode. Indtil der er valgt en ny ombudsmand, er det den leder, der er henvist til i artikel 16, stk. 2, der har ansvaret for hastende sager, som falder ind under ombudsmandens hverv.

Artikel 13

Afskedigelse

Hvis Europa-Parlamentet har til hensigt at indgive begæring om afskedigelse af ombudsmanden i overensstemmelse med artikel 228, stk. 2, i TEUF, hører det ombudsmanden, inden der indgives en sådan begæring.

Artikel 14

Udøvelse af Ombudsmandens hverv

1.   Ombudsmanden udøver sit hverv i overensstemmelse med artikel 228, stk. 3, i TEUF. Ombudsmanden afholder sig fra enhver handling, der er uforenelig med karakteren af dette hverv.

2.   Ombudsmanden afgiver ved tiltrædelsen af sit hverv et højtideligt tilsagn over for Domstolen om, at han eller hun vil varetage sit hverv, som omhandlet i traktaterne og i denne forordning, fuldstændig uafhængigt og upartisk og under hele sin embedsperiode og efter dennes ophør vil overholde de forpligtelser, der følger med hvervet, fuldt ud. Det højtidelige tilsagn omfatter i særdeleshed pligten til efter embedsperiodens ophør at udvise hæderlighed og tilbageholdenhed med hensyn til påtagelse af visse hverv eller opnåelse af visse fordele.

3.   Ombudsmanden må, så længe embedsperioden varer, ikke udøve noget andet politisk eller administrativt hverv eller nogen anden erhvervsmæssig virksomhed, hverken lønnet eller ulønnet.

Artikel 15

Vederlag, privilegier og immuniteter

1.   Ombudsmanden er, for så vidt angår vederlag, tillæg og pension, sidestillet med en dommer ved Domstolen.

2.   Artikel 11-14 og artikel 17 i protokol nr. 7 om Den Europæiske Unions privilegier og immuniteter, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union, traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, finder anvendelse på ombudsmanden og på tjenestemænd og øvrige ansatte i ombudsmandens sekretariat.

Artikel 16

Ombudsmandens sekretariat

1.   Ombudsmanden tildeles et passende budget, der er tilstrækkeligt til at sikre, at ombudsmanden er uafhængig og kan varetage sit hverv.

2.   Ombudsmanden bistås af et sekretariat. Ombudsmanden udnævner lederen af sekretariatet.

3.   Tjenestemænd og andre ansatte i ombudsmandens sekretariat er omfattet af personalevedtægten. Antallet af ansatte i sekretariatet fastsættes hvert år i forbindelse med budgetproceduren.

4.   Hvis EU-tjenestemænd udstationeres til Ombudsmandens sekretariat, betragtes denne udstationering som midlertidig tjeneste i anden stilling i tjenestens interesse i henhold til artikel 37, stk. 1, litra a), og artikel 38 i personalevedtægten.

Artikel 17

Ombudsmandens hjemsted

Ombudsmandens har samme hjemsted som Europa-Parlamentet, jf. den eneste artikel, litra a), i protokol nr. 6.

Artikel 18

Gennemførelsesbestemmelser

Ombudsmandens fastsætter gennemførelsesbestemmelserne til denne forordning efter høring af Europa-Parlamentet, Rådet og Europa-Kommissionen. Disse gennemførelsesbestemmelser skal være i overensstemmelse med denne forordning og som minimum omfatte bestemmelser om:

| (a) | de processuelle rettigheder, der tilkommer klageren og den berørte EU-institution eller det berørte EU-organ, -kontor eller -agentur |
| --- | --- |

(a)

de processuelle rettigheder, der tilkommer klageren og den berørte EU-institution eller det berørte EU-organ, -kontor eller -agentur

| (b) | modtagelse, behandling og afslutning af klager |
| --- | --- |

(b)

modtagelse, behandling og afslutning af klager

| (c) | undersøgelser på eget initiativ og |
| --- | --- |

(c)

undersøgelser på eget initiativ og

| (d) | opfølgende undersøgelser. |
| --- | --- |

(d)

opfølgende undersøgelser.

Artikel 19

Afsluttende bestemmelser

1.   Afgørelse 94/262/EKSF, EF, Euratom ophæves.

2.   Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

3.   Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i ..., den ...

På Europa-Parlamentets vegne

Formand

---

(1)  Godkendelse af 18.6.2021 (endnu ikke offentliggjort i EUT).

1

(2)  Udtalelse af 18.6.2021 (endnu ikke offentliggjort i EUT).

2

(3)  Europa-Parlamentets afgørelse 94/262/EKSF, EF, Euratom af 9. marts 1994 vedrørende ombudsmandens statut og de almindelige betingelser for udøvelsen af hans hverv (EFT L 113 af 4.5.1994, s. 15)

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 af 30. maj 2001 om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter (EFT L 145 af 31.5.2001, s. 43).

4

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1367/2006 af 6. september 2006 om anvendelse af Århus-konventionens bestemmelser om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet på Fællesskabets institutioner og organer (EUT L 264 af 25.9.2006, s. 13).

5

(6)  EFT L 56 af 4.3.1968, s. 1.

6

(7)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 af 11. september 2013 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 og Rådets forordning (Euratom) nr. 1074/1999 (EUT L 248 af 18.9.2013, s. 1).

7

(8)  Rådets forordning (EU) 2017/1939 af 12. oktober 2017 om gennemførelse af et forstærket samarbejde om oprettelse af Den Europæiske Anklagemyndighed (’EPPO’) (EUT L 283 af 31.10.2017, s. 1).

8

---

| 18.2.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 81/112 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 81/112

---

P9_TA(2021)0304

Aftale mellem EU og Thailand: ændring af indrømmelserne for alle de toldkontingenter, der er omfattet af EU-liste CLXXV, som følge af Det Forenede Kongeriges udtræden af Den Europæiske Union ***

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. juni 2021 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen mellem Den Europæiske Union og Kongeriget Thailand i henhold til artikel XXVIII i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel (GATT) 1994 om ændring af indrømmelserne for alle de toldkontingenter, der er omfattet af EU-liste CLXXV, som følge af Det Forenede Kongeriges udtræden af Den Europæiske Union (05444/2021 — C9-0171/2021 — 2021/0003(NLE))

(Godkendelse)

(2022/C 81/14)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Rådets afgørelse (05444/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets afgørelse (05444/2021),

| — | der henviser til udkast til aftale mellem Den Europæiske Union og Kongeriget Thailand i henhold til artikel XXVIII i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel (GATT) 1994 om ændring af indrømmelserne for alle de toldkontingenter, der er omfattet af EU-Liste CLXXV, som følge af Det Forenede Kongeriges udtræden af Den Europæiske Union (05445/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til aftale mellem Den Europæiske Union og Kongeriget Thailand i henhold til artikel XXVIII i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel (GATT) 1994 om ændring af indrømmelserne for alle de toldkontingenter, der er omfattet af EU-Liste CLXXV, som følge af Det Forenede Kongeriges udtræden af Den Europæiske Union (05445/2021),

| — | der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 207, stk. 4, første afsnit, og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), nr. v), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C9-0171/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 207, stk. 4, første afsnit, og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), nr. v), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C9-0171/2021),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 105, stk. 1 og 4, og artikel 114, stk. 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 105, stk. 1 og 4, og artikel 114, stk. 7,

| — | der henviser til henstilling fra Udvalget om International Handel (A9-0180/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling fra Udvalget om International Handel (A9-0180/2021),

1.

godkender indgåelsen af aftalen;

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter og Kongeriget Thailands regering og parlament.

---

| 18.2.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 81/113 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 81/113

---

P9_TA(2021)0305

Aftale mellem EU og Indonesien: ændring af indrømmelser for alle de toldkontingenter, der er omfattet af EU-liste CLXXV, som følge af Det Forenede Kongeriges udtræden af Den Europæiske Union ***

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. juni 2021 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Unionens vegne af aftalen i form af brevveksling mellem Den Europæiske Union og Republikken Indonesien i henhold til artikel XXVIII i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel (GATT) 1994 vedrørende ændring af indrømmelser for alle de toldkontingenter, der er omfattet af EU-liste CLXXV, som følge af Det Forenede Kongeriges udtræden af Den Europæiske Union (06505/2021 — C9-0181/2021 — 2021/0044(NLE))

(Godkendelse)

(2022/C 81/15)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Rådets afgørelse (06505/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets afgørelse (06505/2021),

| — | der henviser til udkast til aftale i form af brevveksling mellem Den Europæiske Union og Republikken Indonesien i henhold til artikel XXVIII i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel (GATT) 1994 vedrørende ændring af indrømmelser for alle de toldkontingenter, der er omfattet af EU-liste CLXXV, som følge af Det Forenede Kongeriges udtræden af Den Europæiske Union (06506/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til aftale i form af brevveksling mellem Den Europæiske Union og Republikken Indonesien i henhold til artikel XXVIII i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel (GATT) 1994 vedrørende ændring af indrømmelser for alle de toldkontingenter, der er omfattet af EU-liste CLXXV, som følge af Det Forenede Kongeriges udtræden af Den Europæiske Union (06506/2021),

| — | der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 207, stk. 4, første afsnit, og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), nr. v), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C9-0181/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 207, stk. 4, første afsnit, og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), nr. v), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C9-0181/2021),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 105, stk. 1 og 4, og artikel 114, stk. 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 105, stk. 1 og 4, og artikel 114, stk. 7,

| — | der henviser til henstilling fra Udvalget om International Handel (A9-0182/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling fra Udvalget om International Handel (A9-0182/2021),

1.

godkender indgåelsen af aftalen;

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter og Republikken Indonesiens regering og parlament.

---

| 18.2.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 81/114 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 81/114

---

P9_TA(2021)0306

Aftale mellem EU og Argentina: ændring af indrømmelser for alle de toldkontingenter, der er omfattet af EU-liste CLXXV, som følge af Det Forenede Kongeriges udtræden af Den Europæiske Union ***

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. juni 2021 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Unionens vegne af aftalen i form af brevveksling mellem Den Europæiske Union og Den Argentinske Republik i henhold til artikel XXVIII i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel (GATT) 1994 vedrørende ændring af indrømmelser for alle de toldkontingenter, der er omfattet af EU-liste CLXXV, som følge af Det Forenede Kongeriges udtræden af Den Europæiske Union (06837/2021 — C9-0170/2021 — 2021/0054(NLE))

(Godkendelse)

(2022/C 81/16)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Rådets afgørelse (06837/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets afgørelse (06837/2021),

| — | der henviser til udkast til aftale i form af brevveksling mellem Den Europæiske Union og Den Argentinske Republik i henhold til artikel XXVIII i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel (GATT) 1994 vedrørende ændring af indrømmelser for alle de toldkontingenter, der er omfattet af EU-liste CLXXV, som følge af Det Forenede Kongeriges udtræden af Den Europæiske Union (06838/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til aftale i form af brevveksling mellem Den Europæiske Union og Den Argentinske Republik i henhold til artikel XXVIII i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel (GATT) 1994 vedrørende ændring af indrømmelser for alle de toldkontingenter, der er omfattet af EU-liste CLXXV, som følge af Det Forenede Kongeriges udtræden af Den Europæiske Union (06838/2021),

| — | der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 207, stk. 4 og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C9-0170/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 207, stk. 4 og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C9-0170/2021),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 105, stk. 1 og 4, og artikel 114, stk. 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 105, stk. 1 og 4, og artikel 114, stk. 7,

| — | der henviser til henstilling fra Udvalget om International Handel (A9-0175/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling fra Udvalget om International Handel (A9-0175/2021),

1.

godkender indgåelsen af aftalen;

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter og Argentinas regering og parlament.

---

Torsdag den 24. juni 2021

| 18.2.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 81/115 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 81/115

---

P9_TA(2021)0309

Den europæiske klimalov ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. juni 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om rammerne for at opnå klimaneutralitet og om ændring af forordning (EU) 2018/1999 (»den europæiske klimalov«) (COM(2020)0080 — COM(2020)0563 — C9-0077/2020 — 2020/0036(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2022/C 81/17)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2020)0080) og det ændrede forslag (COM(2020)0563), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2020)0080) og det ændrede forslag (COM(2020)0563),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 192, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C9-0077/2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 192, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C9-0077/2020),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til de begrundede udtalelser, som inden for rammerne af protokol nr. 2 om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet er blevet forelagt af det franske Senat, det nederlandske Førstekammer og det østrigske Forbundsråd, om, at udkastet til lovgivningsmæssig retsakt ikke overholder nærhedsprincippet, |
| --- | --- |

—

der henviser til de begrundede udtalelser, som inden for rammerne af protokol nr. 2 om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet er blevet forelagt af det franske Senat, det nederlandske Førstekammer og det østrigske Forbundsråd, om, at udkastet til lovgivningsmæssig retsakt ikke overholder nærhedsprincippet,

| — | der henviser til udtalelser af 15. juli 2020 (1) og 29. oktober 2020 (2) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelser af 15. juli 2020 (1) og 29. oktober 2020 (2) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg,

| — | der henviser til udtalelse af 2. juli 2020 (3) fra Regionsudvalget, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 2. juli 2020 (3) fra Regionsudvalget,

| — | der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 74, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 5. maj 2021 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 74, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 5. maj 2021 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 59, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 59,

| — | der henviser til udtalelser fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi, Transport- og Turismeudvalget, Regionaludviklingsudvalget og Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelser fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi, Transport- og Turismeudvalget, Regionaludviklingsudvalget og Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A9-0162/2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A9-0162/2020),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling (4); |
| --- | --- |

1.

| 2. | tager Kommissionens erklæringer, der er vedføjet som bilag til denne beslutning, til efterretning; |
| --- | --- |

2.

| 3. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen erstatter, i væsentlig grad ændrer eller agter i væsentlig grad at ændre sit forslag; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  EUT C 364 af 28.10.2020, s. 143.

(2)  EUT C 10 af 11.1.2021, s. 69.

(3)  EUT C 324 af 1.10.2020, s. 58.

(4)  Denne holdning erstatter de ændringer, der blev vedtaget den 8. oktober 2020 (Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0253).

---

P9_TC1-COD(2020)0036

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 24. juni 2021 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/... om fastlæggelse af rammerne for at opnå klimaneutralitet og om ændring af forordning (EF) nr. 401/2009 og (EU) 2018/1999 (»den europæiske klimalov«)

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) 2021/1119.)

---

BILAG TIL DEN LOVGIVNINGSMÆSSIGE BESLUTNING

Erklæringer fra Kommissionen

LULUCF-dræn og 2030-mål

EU's sektor for arealanvendelse, ændringer i arealanvendelse og skovbrug (LULUCF) både udleder drivhusgasser og optager CO2 i jord og biomasse. Genopretning og dyrkning af kulstofdræn i jorden — evnen til at absorbere CO2 fra vores naturlige miljø, såsom træer — er afgørende for vores klimamål.

Vi har brug for et voksende dræn for, at EU kan opnå klimaneutralitet senest i 2050. At vende den nuværende tendens kræver en betydelig indsats på kort sigt. I Kommissionens meddelelse »Styrkelse af Europas klimaambitioner for 2030 — Investering i en klimaneutral fremtid til gavn for borgerne« anslås det, at det er nødvendigt og muligt at vende den nuværende tendens og øge kulstofdrænet til over 300 mio. ton CO2-ækvivalenter inden 2030.

Kommissionen vil fremsætte forslag til revision af LULUCF-forordningen i overensstemmelse med denne ambition.

Adgang til klage og domstolsprøvelse

EU og medlemsstaterne er parter i De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europas (UNECE's) konvention om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet af 25. juni 1998 (»Århus-konventionen«).

I forbindelse med opfyldelsen af deres forpligtelser i henhold til forordning (EU) 2018/1999 vedrørende inddragelse af offentligheden i udarbejdelsen af de nationale energi- og klimaplaner og høringerne om de langsigtede strategier bør medlemsstaterne sikre, at den berørte offentlighed får adgang til klage og domstolsprøvelse i tilfælde af tilsidesættelse af sådanne forpligtelser. Dette skal være i overensstemmelse med Den Europæiske Unions Domstols relevante praksis vedrørende klage og domstolsprøvelse på miljøområdet og fuldt ud overholde de forpligtelser, som medlemsstaterne har påtaget sig som parter i Århuskonventionen (1).

---

(1)  Se også meddelelsen »Forbedret adgang til domstolsprøvelse på miljøområdet i EU og medlemsstaterne« (COM(2020)0643).

---

| 18.2.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 81/117 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 81/117

---

P9_TA(2021)0310

Europæisk fællesforetagende for højtydende databehandling *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. juni 2021 om forslag til Rådets forordning om oprettelse af et europæisk fællesforetagende for højtydende databehandling (COM(2020)0569 — C9-0335/2020 — 2020/0260(NLE))

(Høring)

(2022/C 81/18)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (COM(2020)0569), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (COM(2020)0569),

| — | der henviser til artikel 187 og artikel 188, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C9-0335/2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 187 og artikel 188, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C9-0335/2020),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 82, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 82,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A9-0177/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A9-0177/2021),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. artikel 293, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

3.

| 4. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

5.

Ændring 1

Forslag til forordning

Betragtning 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (5) | Kommissionens meddelelse af 19. februar 2020 med titlen: »En europæisk strategi for data« indeholder Europas strategi for politiske foranstaltninger og investeringer for at fremme dataøkonomien i de næste fem år. Den understreger oprettelsen af fælles europæiske dataområder, som vil fremme væksten og skabe værdi. Støtte til oprettelsen af disse fælles europæiske dataområder og organiserede, sikre cloud-infrastrukturer sikrer, at flere data bliver tilgængelige til brug i økonomisk og samfundsmæssig sammenhæng, og sikrer, at virksomheder og personer, der generer data, har tingene under kontrol. Højtydende databehandling og kvantedatabehandling er vigtige elementer for at sikre uhindret adgang til databehandlingsressourcer med forskellige ydelseskarakteristikker, som vil være påkrævet for at udnytte væksten i og anvendelsen af fælles europæiske dataområder og organiserede, sikre cloud-infrastrukturer til offentlige, industrielle og videnskabelige applikationer. |

Kommissionens forslag

Ændring

(5)

Kommissionens meddelelse af 19. februar 2020 med titlen: »En europæisk strategi for data« indeholder Europas strategi for politiske foranstaltninger og investeringer for at fremme dataøkonomien i de næste fem år. Den understreger oprettelsen af fælles europæiske dataområder, som vil fremme væksten og skabe værdi. Støtte til oprettelsen af disse fælles europæiske dataområder og organiserede, sikre cloud-infrastrukturer sikrer, at flere data bliver tilgængelige til brug i økonomisk og samfundsmæssig sammenhæng, og sikrer, at virksomheder og personer, der generer data, har tingene under kontrol. Højtydende databehandling og kvantedatabehandling er vigtige elementer for at sikre uhindret adgang til databehandlingsressourcer med forskellige ydelseskarakteristikker, som vil være påkrævet for at udnytte væksten i og anvendelsen af fælles europæiske dataområder og organiserede, sikre cloud-infrastrukturer til offentlige, industrielle og videnskabelige applikationer.

| (5) | Kommissionens meddelelse af 19. februar 2020 med titlen: »En europæisk strategi for data« indeholder Europas strategi for politiske foranstaltninger og investeringer for at fremme dataøkonomien i de næste fem år. Den understreger oprettelsen af fælles europæiske dataområder, som vil fremme væksten og skabe værdi. Støtte til oprettelsen af disse fælles europæiske dataområder og organiserede, sikre cloud-infrastrukturer sikrer, at flere data bliver tilgængelige til brug i økonomisk og samfundsmæssig sammenhæng, og sikrer, at virksomheder og personer, der generer data, har tingene under kontrol.
  For at sikre, at brugernes data overføres effektivt, bør cloudinfrastrukturer i Unionen baseres på principperne om tillid, åbenhed, sikkerhed, interoperabilitet og portabilitet.
  Højtydende databehandling og kvantedatabehandling er vigtige elementer for at sikre uhindret adgang til databehandlingsressourcer med forskellige ydelseskarakteristikker, som vil være påkrævet for at udnytte væksten i og anvendelsen af fælles europæiske dataområder og organiserede, sikre cloud-infrastrukturer til offentlige, industrielle og videnskabelige applikationer. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionens meddelelse af 19. februar 2020 med titlen: »En europæisk strategi for data« indeholder Europas strategi for politiske foranstaltninger og investeringer for at fremme dataøkonomien i de næste fem år. Den understreger oprettelsen af fælles europæiske dataområder, som vil fremme væksten og skabe værdi. Støtte til oprettelsen af disse fælles europæiske dataområder og organiserede, sikre cloud-infrastrukturer sikrer, at flere data bliver tilgængelige til brug i økonomisk og samfundsmæssig sammenhæng, og sikrer, at virksomheder og personer, der generer data, har tingene under kontrol.
  For at sikre, at brugernes data overføres effektivt, bør cloudinfrastrukturer i Unionen baseres på principperne om tillid, åbenhed, sikkerhed, interoperabilitet og portabilitet.
  Højtydende databehandling og kvantedatabehandling er vigtige elementer for at sikre uhindret adgang til databehandlingsressourcer med forskellige ydelseskarakteristikker, som vil være påkrævet for at udnytte væksten i og anvendelsen af fælles europæiske dataområder og organiserede, sikre cloud-infrastrukturer til offentlige, industrielle og videnskabelige applikationer.

Ændring 2

Forslag til forordning

Betragtning 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (6) | Kommissionens meddelelse af 19. februar 2020 med titlen: »Europas digitale fremtid i støbeskeen« præsenterer Europas digitale strategi og er rettet mod nogle få centrale målsætninger med henblik på at sikre, at digitale løsninger hjælper Europa med at gå sine egne veje i forhold til en digital omstilling, der er til gavn for alle. De centrale aktioner, den foreslår, er bl.a. investering i opbygning og udbredelse af banebrydende fælles digitale kapaciteter, herunder supercomputer- og kvantedatabehandlingsteknologi, samt udvidelse af Europas supercomputerkapacitet til udvikling af innovative løsninger
  inden for
  medicin, transport og miljø. |

Kommissionens forslag

Ændring

(6)

Kommissionens meddelelse af 19. februar 2020 med titlen: »Europas digitale fremtid i støbeskeen« præsenterer Europas digitale strategi og er rettet mod nogle få centrale målsætninger med henblik på at sikre, at digitale løsninger hjælper Europa med at gå sine egne veje i forhold til en digital omstilling, der er til gavn for alle. De centrale aktioner, den foreslår, er bl.a. investering i opbygning og udbredelse af banebrydende fælles digitale kapaciteter, herunder supercomputer- og kvantedatabehandlingsteknologi, samt udvidelse af Europas supercomputerkapacitet til udvikling af innovative løsninger
  inden for
  medicin, transport og miljø.

| (6) | Kommissionens meddelelse af 19. februar 2020 med titlen: »Europas digitale fremtid i støbeskeen« præsenterer Europas digitale strategi og er rettet mod nogle få centrale målsætninger med henblik på at sikre, at digitale løsninger hjælper Europa med at gå sine egne veje i forhold til en
  menneskecentreret
  digital omstilling, der er til gavn for alle
  og bidrager til den europæiske grønne pagt
  . De centrale aktioner, den foreslår, er bl.a. investering i opbygning og udbredelse af banebrydende fælles digitale kapaciteter, herunder supercomputer- og kvantedatabehandlingsteknologi, samt udvidelse af Europas supercomputerkapacitet til udvikling af innovative løsninger
  i alle erhvervssektorer såsom industri, produktion, cybersikkerhed, sundhed og
  medicin, transport og
  bæredygtig mobilitet,
  miljø
  , energi og klimaforandringer
  . |
| --- | --- |

(6)

Kommissionens meddelelse af 19. februar 2020 med titlen: »Europas digitale fremtid i støbeskeen« præsenterer Europas digitale strategi og er rettet mod nogle få centrale målsætninger med henblik på at sikre, at digitale løsninger hjælper Europa med at gå sine egne veje i forhold til en
  menneskecentreret
  digital omstilling, der er til gavn for alle
  og bidrager til den europæiske grønne pagt
  . De centrale aktioner, den foreslår, er bl.a. investering i opbygning og udbredelse af banebrydende fælles digitale kapaciteter, herunder supercomputer- og kvantedatabehandlingsteknologi, samt udvidelse af Europas supercomputerkapacitet til udvikling af innovative løsninger
  i alle erhvervssektorer såsom industri, produktion, cybersikkerhed, sundhed og
  medicin, transport og
  bæredygtig mobilitet,
  miljø
  , energi og klimaforandringer
  .

Ændring 3

Forslag til forordning

Betragtning 7

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (7) | Kommissionens meddelelse af 10. marts 2020 med titlen: »En ny industriel strategi for Europa« afspejler en ambitiøs industriel strategi for Europa, som skal stå i spidsen for de to omstillinger mod klimaneutralitet og digitalt lederskab. I meddelelsen understreges støtten til bl.a. udviklingen af centrale støtteteknologier, som er strategisk vigtige for Europas industrielle fremtid, herunder højtydende databehandlings- og kvantedatabehandlingsteknologi. |

Kommissionens forslag

Ændring

(7)

Kommissionens meddelelse af 10. marts 2020 med titlen: »En ny industriel strategi for Europa« afspejler en ambitiøs industriel strategi for Europa, som skal stå i spidsen for de to omstillinger mod klimaneutralitet og digitalt lederskab. I meddelelsen understreges støtten til bl.a. udviklingen af centrale støtteteknologier, som er strategisk vigtige for Europas industrielle fremtid, herunder højtydende databehandlings- og kvantedatabehandlingsteknologi.

| (7) | Kommissionens meddelelse af 10. marts 2020 med titlen: »En ny industriel strategi for Europa« afspejler en ambitiøs industriel strategi for Europa, som skal stå i spidsen for de to omstillinger mod klimaneutralitet og digitalt lederskab. I meddelelsen understreges støtten til bl.a. udviklingen af centrale støtteteknologier, som er strategisk vigtige for Europas industrielle fremtid, herunder højtydende databehandlings- og kvantedatabehandlingsteknologi.
  Udviklingen af en infrastruktur og et økosystem for højtydende databehandling i verdensklasse udgør en strategisk ressource for EU-industriens fremtid og resiliens og for SMV'erne, samtidig med at den bekæmper regionale forskelle, skaber nye arbejdspladser og tilskynder til global konkurrence, hvilket vil kunne fremme opnåelsen af en dynamisk dataøkonomi og hjælpe med at bekæmpe klimaforandringer. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionens meddelelse af 10. marts 2020 med titlen: »En ny industriel strategi for Europa« afspejler en ambitiøs industriel strategi for Europa, som skal stå i spidsen for de to omstillinger mod klimaneutralitet og digitalt lederskab. I meddelelsen understreges støtten til bl.a. udviklingen af centrale støtteteknologier, som er strategisk vigtige for Europas industrielle fremtid, herunder højtydende databehandlings- og kvantedatabehandlingsteknologi.
  Udviklingen af en infrastruktur og et økosystem for højtydende databehandling i verdensklasse udgør en strategisk ressource for EU-industriens fremtid og resiliens og for SMV'erne, samtidig med at den bekæmper regionale forskelle, skaber nye arbejdspladser og tilskynder til global konkurrence, hvilket vil kunne fremme opnåelsen af en dynamisk dataøkonomi og hjælpe med at bekæmpe klimaforandringer.

Ændring 4

Forslag til forordning

Betragtning 9

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (9) | Europas førerposition inden for dataøkonomien, videnskabelige ekspertise og industrielle styrke afhænger i stigende grad af evnen til at udvikle centrale højtydende databehandlingsteknologier, give adgang til supercomputer- og datainfrastrukturer i verdensklasse og fastholde den førende position inden for HPC-applikationer. HPC er en integreret teknologi med henblik på den digitale omstilling af den europæiske økonomi,
  der giver
  mange traditionelle industrisektorer mulighed for at tænke i nye produkter og tjenester med en højere værdi. Kombineret med andre avancerede digitale teknologier såsom kunstig intelligens, big data og cloud-teknologier baner højtydende databehandling vejen for innovative samfundsmæssige og industrielle applikationer inden for vigtige områder for Europa, såsom skræddersyet medicin, vejrprognoser og klimaforandringer, intelligente og grønne løsninger og transport, nye materialer
  til ren energi
  , design af medicin og virtuelle test, bæredygtigt landbrug eller teknik og fremstilling. |

Kommissionens forslag

Ændring

(9)

Europas førerposition inden for dataøkonomien, videnskabelige ekspertise og industrielle styrke afhænger i stigende grad af evnen til at udvikle centrale højtydende databehandlingsteknologier, give adgang til supercomputer- og datainfrastrukturer i verdensklasse og fastholde den førende position inden for HPC-applikationer. HPC er en integreret teknologi med henblik på den digitale omstilling af den europæiske økonomi,
  der giver
  mange traditionelle industrisektorer mulighed for at tænke i nye produkter og tjenester med en højere værdi. Kombineret med andre avancerede digitale teknologier såsom kunstig intelligens, big data og cloud-teknologier baner højtydende databehandling vejen for innovative samfundsmæssige og industrielle applikationer inden for vigtige områder for Europa, såsom skræddersyet medicin, vejrprognoser og klimaforandringer, intelligente og grønne løsninger og transport, nye materialer
  til ren energi
  , design af medicin og virtuelle test, bæredygtigt landbrug eller teknik og fremstilling.

| (9) | Europas førerposition inden for dataøkonomien, videnskabelige ekspertise og industrielle styrke afhænger i stigende grad af evnen til at udvikle centrale højtydende databehandlingsteknologier, give adgang til supercomputer- og datainfrastrukturer i verdensklasse og fastholde den førende position inden for HPC-applikationer. HPC er en integreret teknologi med henblik på den digitale omstilling af den europæiske økonomi,
  og den har potentiale til at give
  mange traditionelle industrisektorer mulighed for at tænke i nye produkter og tjenester med en højere værdi. Kombineret med andre avancerede digitale teknologier såsom kunstig intelligens, big data og cloud-teknologier
  , når de implementeres og anvendes på en menneskecentreret og etisk måde,
  baner højtydende databehandling vejen for innovative samfundsmæssige og industrielle applikationer inden for vigtige områder for Europa, såsom skræddersyet medicin, vejrprognoser og klimaforandringer, intelligente og grønne løsninger og transport, nye materialer
  , forskning i bæredygtige rene energiteknologier
  , design af medicin og virtuelle test, bæredygtigt landbrug eller teknik og fremstilling. |
| --- | --- |

(9)

Europas førerposition inden for dataøkonomien, videnskabelige ekspertise og industrielle styrke afhænger i stigende grad af evnen til at udvikle centrale højtydende databehandlingsteknologier, give adgang til supercomputer- og datainfrastrukturer i verdensklasse og fastholde den førende position inden for HPC-applikationer. HPC er en integreret teknologi med henblik på den digitale omstilling af den europæiske økonomi,
  og den har potentiale til at give
  mange traditionelle industrisektorer mulighed for at tænke i nye produkter og tjenester med en højere værdi. Kombineret med andre avancerede digitale teknologier såsom kunstig intelligens, big data og cloud-teknologier
  , når de implementeres og anvendes på en menneskecentreret og etisk måde,
  baner højtydende databehandling vejen for innovative samfundsmæssige og industrielle applikationer inden for vigtige områder for Europa, såsom skræddersyet medicin, vejrprognoser og klimaforandringer, intelligente og grønne løsninger og transport, nye materialer
  , forskning i bæredygtige rene energiteknologier
  , design af medicin og virtuelle test, bæredygtigt landbrug eller teknik og fremstilling.

Ændring 5

Forslag til forordning

Betragtning 10

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (10) | Højtydende databehandling er en strategisk ressource i beslutningsprocesser, som styrker applikationer, der leverer metoder til at forstå og konstruere effektive løsninger på mange komplekse globale udfordringer og til krisestyring. Højtydende databehandling bidrager til centrale politikker, såsom den europæiske grønne pagt, med modeller og redskaber til at omsætte det stigende antal komplekse miljømæssige udfordringer til muligheder for samfundsmæssig innovation og økonomisk vækst. Et eksempel er Destination Earth-initiativet, som bekendtgjort i Kommissionens meddelelser af 11. december 2019 om »den europæiske grønne pagt« og af 19. februar 2020 om »En europæisk strategi for data« og »Europas digitale fremtid i støbeskeen«. |

Kommissionens forslag

Ændring

(10)

Højtydende databehandling er en strategisk ressource i beslutningsprocesser, som styrker applikationer, der leverer metoder til at forstå og konstruere effektive løsninger på mange komplekse globale udfordringer og til krisestyring. Højtydende databehandling bidrager til centrale politikker, såsom den europæiske grønne pagt, med modeller og redskaber til at omsætte det stigende antal komplekse miljømæssige udfordringer til muligheder for samfundsmæssig innovation og økonomisk vækst. Et eksempel er Destination Earth-initiativet, som bekendtgjort i Kommissionens meddelelser af 11. december 2019 om »den europæiske grønne pagt« og af 19. februar 2020 om »En europæisk strategi for data« og »Europas digitale fremtid i støbeskeen«.

| (10) | Højtydende databehandling er en strategisk ressource i beslutningsprocesser, som styrker applikationer, der leverer metoder til at forstå og konstruere effektive løsninger på mange komplekse globale udfordringer og til krisestyring. Højtydende databehandling bidrager til centrale politikker, såsom den europæiske grønne pagt, med modeller og redskaber til at omsætte det stigende antal komplekse miljømæssige udfordringer til muligheder for samfundsmæssig innovation og
  bæredygtig
  økonomisk vækst. Et eksempel er Destination Earth-initiativet, som bekendtgjort i Kommissionens meddelelser af 11. december 2019 om »den europæiske grønne pagt« og af 19. februar 2020 om »En europæisk strategi for data« og »Europas digitale fremtid i støbeskeen«.
  Højtydende databehandling er et strategisk aktiv til at beskytte Unionens innovationskapacitet og strategiske autonomi og fremme økonomisk vækst. |
| --- | --- |

(10)

Højtydende databehandling er en strategisk ressource i beslutningsprocesser, som styrker applikationer, der leverer metoder til at forstå og konstruere effektive løsninger på mange komplekse globale udfordringer og til krisestyring. Højtydende databehandling bidrager til centrale politikker, såsom den europæiske grønne pagt, med modeller og redskaber til at omsætte det stigende antal komplekse miljømæssige udfordringer til muligheder for samfundsmæssig innovation og
  bæredygtig
  økonomisk vækst. Et eksempel er Destination Earth-initiativet, som bekendtgjort i Kommissionens meddelelser af 11. december 2019 om »den europæiske grønne pagt« og af 19. februar 2020 om »En europæisk strategi for data« og »Europas digitale fremtid i støbeskeen«.
  Højtydende databehandling er et strategisk aktiv til at beskytte Unionens innovationskapacitet og strategiske autonomi og fremme økonomisk vækst.

Ændring 6

Forslag til forordning

Betragtning 11

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (11) | Globale situationer såsom covid-19-pandemien har vist vigtigheden af at investere i højtydende databehandling og sundhedsrelaterede modelleringsplatforme og værktøjer, da de spiller en central rolle i bekæmpelsen af pandemien, ofte kombineret med andre digitale teknologier såsom big data og kunstig intelligens. HPC bliver anvendt til at fremskynde kortlægning og fremstilling af behandlinger, forudsige virusspredning, hjælpe med at planlægge og fordele medicinske forsyninger og ressourcer samt til at simulere exit-foranstaltninger efter epidemier for at evaluere forskellige scenarier. HPC-modelleringsplatforme og -værktøjer er vigtige i forhold til nuværende og fremtidige pandemier, og de vil spille en
  central
  rolle inden for
  sundhed og skræddersyet medicin
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(11)

Globale situationer såsom covid-19-pandemien har vist vigtigheden af at investere i højtydende databehandling og sundhedsrelaterede modelleringsplatforme og værktøjer, da de spiller en central rolle i bekæmpelsen af pandemien, ofte kombineret med andre digitale teknologier såsom big data og kunstig intelligens. HPC bliver anvendt til at fremskynde kortlægning og fremstilling af behandlinger, forudsige virusspredning, hjælpe med at planlægge og fordele medicinske forsyninger og ressourcer samt til at simulere exit-foranstaltninger efter epidemier for at evaluere forskellige scenarier. HPC-modelleringsplatforme og -værktøjer er vigtige i forhold til nuværende og fremtidige pandemier, og de vil spille en
  central
  rolle inden for
  sundhed og skræddersyet medicin
  .

| (11) | Globale situationer såsom covid-19-pandemien har vist vigtigheden af at investere i højtydende databehandling og sundhedsrelaterede modelleringsplatforme og værktøjer, da de spiller en central rolle i bekæmpelsen af pandemien, ofte kombineret med andre digitale teknologier såsom big data og kunstig intelligens
  samt computermodellering og -simulering
  . HPC bliver anvendt til at fremskynde kortlægning
  af kritiske komponenter til lægemiddelsektoren
  og fremstilling af behandlinger, forudsige virusspredning, hjælpe med at planlægge og fordele medicinske forsyninger og ressourcer samt til at simulere exit-foranstaltninger efter epidemier for at evaluere forskellige scenarier. HPC-modelleringsplatforme og -værktøjer er vigtige i forhold til nuværende og fremtidige pandemier, og de vil spille en
  vigtig
  rolle inden for
  sundhedssektoren, fordi de gør det muligt at afprøve sikkerheden, effektiviteten og gennemførelsen af nye forebyggende strategier og at optimere den automatiserede diagnosemodellering, lægemidler og medicinsk udstyr. Desuden er det vigtigt at sikre interoperabiliteten af højtydende databehandling, kunstig intelligens (herunder selvlærende maskiner og dyb læring), big data, højtydende dataanalyse og cloud, eftersom større økonomiske sektorer, som er afhængige af højtydende databehandling, bl.a. omfatter produktion, sundhed og lægemidler. |
| --- | --- |

(11)

Globale situationer såsom covid-19-pandemien har vist vigtigheden af at investere i højtydende databehandling og sundhedsrelaterede modelleringsplatforme og værktøjer, da de spiller en central rolle i bekæmpelsen af pandemien, ofte kombineret med andre digitale teknologier såsom big data og kunstig intelligens
  samt computermodellering og -simulering
  . HPC bliver anvendt til at fremskynde kortlægning
  af kritiske komponenter til lægemiddelsektoren
  og fremstilling af behandlinger, forudsige virusspredning, hjælpe med at planlægge og fordele medicinske forsyninger og ressourcer samt til at simulere exit-foranstaltninger efter epidemier for at evaluere forskellige scenarier. HPC-modelleringsplatforme og -værktøjer er vigtige i forhold til nuværende og fremtidige pandemier, og de vil spille en
  vigtig
  rolle inden for
  sundhedssektoren, fordi de gør det muligt at afprøve sikkerheden, effektiviteten og gennemførelsen af nye forebyggende strategier og at optimere den automatiserede diagnosemodellering, lægemidler og medicinsk udstyr. Desuden er det vigtigt at sikre interoperabiliteten af højtydende databehandling, kunstig intelligens (herunder selvlærende maskiner og dyb læring), big data, højtydende dataanalyse og cloud, eftersom større økonomiske sektorer, som er afhængige af højtydende databehandling, bl.a. omfatter produktion, sundhed og lægemidler.

Ændring 7

Forslag til forordning

Betragtning 14

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (14) | For at udstyre Unionen med den databehandling, der er nødvendig, for at den kan være på forkant i sin forskning og industrielle kompetencer, bør medlemsstaternes investeringer i højtydende databehandling og kvantedatabehandling koordineres, og industriens og markedets anvendelse af højtydende data- og kvantedatabehandlingsteknologi bør styrkes både i den offentlige og den private sektor. Unionen bør blive bedre til at omdanne den teknologiske udvikling til efterspørgsels- og anvendelsesorienterede europæiske systemer for højtydende data- og kvantedatabehandling af højeste kvalitet, etablere en effektiv forbindelse mellem teknologiforsyningen, design i fællesskab og fælles udbud af systemer i verdensklasse og skabe et globalt konkurrencedygtigt økosystem inden for højtydende data- og kvantedatabehandlingsteknologier og -applikationer. Samtidig bør Unionen give sin forsyningsindustri mulighed for at udnytte sådanne investeringer, som kan medføre, at de anvendes inden for storstilede og fremspirende anvendelsesområder
  som f.eks. skræddersyet medicin, klimaforandring, opkoblet og automatiseret kørsel eller andre førende markeder
  , der understøttes af kunstig intelligens, blockchainteknologi, edge computing eller mere bredt af digitaliseringen af
  EU's
  industri. |

Kommissionens forslag

Ændring

(14)

For at udstyre Unionen med den databehandling, der er nødvendig, for at den kan være på forkant i sin forskning og industrielle kompetencer, bør medlemsstaternes investeringer i højtydende databehandling og kvantedatabehandling koordineres, og industriens og markedets anvendelse af højtydende data- og kvantedatabehandlingsteknologi bør styrkes både i den offentlige og den private sektor. Unionen bør blive bedre til at omdanne den teknologiske udvikling til efterspørgsels- og anvendelsesorienterede europæiske systemer for højtydende data- og kvantedatabehandling af højeste kvalitet, etablere en effektiv forbindelse mellem teknologiforsyningen, design i fællesskab og fælles udbud af systemer i verdensklasse og skabe et globalt konkurrencedygtigt økosystem inden for højtydende data- og kvantedatabehandlingsteknologier og -applikationer. Samtidig bør Unionen give sin forsyningsindustri mulighed for at udnytte sådanne investeringer, som kan medføre, at de anvendes inden for storstilede og fremspirende anvendelsesområder
  som f.eks. skræddersyet medicin, klimaforandring, opkoblet og automatiseret kørsel eller andre førende markeder
  , der understøttes af kunstig intelligens, blockchainteknologi, edge computing eller mere bredt af digitaliseringen af
  EU's
  industri.

| (14) | For at udstyre Unionen med den databehandling, der er nødvendig, for at den kan være på forkant i sin forskning og industrielle kompetencer, bør medlemsstaternes investeringer i højtydende databehandling og kvantedatabehandling koordineres, og industriens og markedets anvendelse af højtydende data- og kvantedatabehandlingsteknologi bør styrkes både i den offentlige og den private sektor. Unionen bør blive bedre til at omdanne den teknologiske udvikling til efterspørgsels- og anvendelsesorienterede europæiske systemer for højtydende data- og kvantedatabehandling af højeste kvalitet,
  som er udbredte og tilgængelige i hele Europa,
  etablere en effektiv forbindelse mellem teknologiforsyningen, design i fællesskab og fælles udbud af
  sikre
  systemer i verdensklasse og skabe et globalt konkurrencedygtigt økosystem inden for højtydende data- og kvantedatabehandlingsteknologier og -applikationer
  til gavn for alle medlemsstater og regioner
  . Samtidig bør Unionen give sin forsyningsindustri mulighed for at udnytte sådanne investeringer, som kan medføre, at de anvendes inden for storstilede og fremspirende anvendelsesområder, der understøttes af kunstig intelligens
  , computermodellering og simulering
  , blockchainteknologi, edge computing eller mere bredt af digitaliseringen af
  Unionens
  industri. |
| --- | --- |

(14)

For at udstyre Unionen med den databehandling, der er nødvendig, for at den kan være på forkant i sin forskning og industrielle kompetencer, bør medlemsstaternes investeringer i højtydende databehandling og kvantedatabehandling koordineres, og industriens og markedets anvendelse af højtydende data- og kvantedatabehandlingsteknologi bør styrkes både i den offentlige og den private sektor. Unionen bør blive bedre til at omdanne den teknologiske udvikling til efterspørgsels- og anvendelsesorienterede europæiske systemer for højtydende data- og kvantedatabehandling af højeste kvalitet,
  som er udbredte og tilgængelige i hele Europa,
  etablere en effektiv forbindelse mellem teknologiforsyningen, design i fællesskab og fælles udbud af
  sikre
  systemer i verdensklasse og skabe et globalt konkurrencedygtigt økosystem inden for højtydende data- og kvantedatabehandlingsteknologier og -applikationer
  til gavn for alle medlemsstater og regioner
  . Samtidig bør Unionen give sin forsyningsindustri mulighed for at udnytte sådanne investeringer, som kan medføre, at de anvendes inden for storstilede og fremspirende anvendelsesområder, der understøttes af kunstig intelligens
  , computermodellering og simulering
  , blockchainteknologi, edge computing eller mere bredt af digitaliseringen af
  Unionens
  industri.

Ændring 8

Forslag til forordning

Betragtning 14 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (14a) | For at udforme, opdatere og indføre en ny række energibesparende og yderst energieffektive europæiske innovative økosystemer for supercomputere, teknologier og hardwaresystemer i verdensklasse er der behov for omfattende forsknings- og innovationsaktiviteter og ressourcer. Fællesforetagendet har — i synergi med andre europæiske partnerskaber og initiativer — gode forudsætninger for at udarbejde strategiske køreplaner og forsknings- og investeringsplaner, som bidrager til at styrke den europæiske værdikæde for elektronik og indlejrede systemer med henblik på at øge den europæiske industrielle tilstedeværelse, imødegå centrale teknologiske, sikkerheds- og samfundsmæssige udfordringer og etablere avanceret europæisk hardwaredesignkapacitet og produktionsfaciliteter. |

Kommissionens forslag

Ændring

(14a)

For at udforme, opdatere og indføre en ny række energibesparende og yderst energieffektive europæiske innovative økosystemer for supercomputere, teknologier og hardwaresystemer i verdensklasse er der behov for omfattende forsknings- og innovationsaktiviteter og ressourcer. Fællesforetagendet har — i synergi med andre europæiske partnerskaber og initiativer — gode forudsætninger for at udarbejde strategiske køreplaner og forsknings- og investeringsplaner, som bidrager til at styrke den europæiske værdikæde for elektronik og indlejrede systemer med henblik på at øge den europæiske industrielle tilstedeværelse, imødegå centrale teknologiske, sikkerheds- og samfundsmæssige udfordringer og etablere avanceret europæisk hardwaredesignkapacitet og produktionsfaciliteter.

Ændring 9

Forslag til forordning

Betragtning 15

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (15) | For at Unionen og dens medlemsstater kan opnå teknologisk selvstændighed inden for centrale digitale teknologier som højtydende data- og kvantedatabehandling, bør de investere i næste generation af energibesparende supercomputerteknologier, innovative og avancerede supercomputersystemer til exaskala- og post-exaskaladatabehandling og kvantedatabehandling og til innovative supercomputer- og dataapplikationer
  inden for medicin, miljø
  ,
  fremstilling
  og
  teknik
  . Dette burde gøre det muligt for den europæiske forsyningsindustri at operere inden for et bredt område af centrale teknologier og applikationer, der rækker ud over højtydende data- og kvantedatabehandling, og som på lang sigt tilfører bredere IKT-markeder sådanne teknologier. Det ville også støtte industrien inden for forskning og anvendelse af højtydende data- og kvantedatabehandling i at gennemgå en digital omstilling og styrke dens innovationspotentiale. |

Kommissionens forslag

Ændring

(15)

For at Unionen og dens medlemsstater kan opnå teknologisk selvstændighed inden for centrale digitale teknologier som højtydende data- og kvantedatabehandling, bør de investere i næste generation af energibesparende supercomputerteknologier, innovative og avancerede supercomputersystemer til exaskala- og post-exaskaladatabehandling og kvantedatabehandling og til innovative supercomputer- og dataapplikationer
  inden for medicin, miljø
  ,
  fremstilling
  og
  teknik
  . Dette burde gøre det muligt for den europæiske forsyningsindustri at operere inden for et bredt område af centrale teknologier og applikationer, der rækker ud over højtydende data- og kvantedatabehandling, og som på lang sigt tilfører bredere IKT-markeder sådanne teknologier. Det ville også støtte industrien inden for forskning og anvendelse af højtydende data- og kvantedatabehandling i at gennemgå en digital omstilling og styrke dens innovationspotentiale.

| (15) | For at Unionen og dens medlemsstater kan opnå
  strategisk
  teknologisk selvstændighed
  , og samtidig bevare en åben økonomi,
  inden for centrale digitale teknologier som højtydende data- og kvantedatabehandling bør de investere i næste generation af energibesparende
  og energi- og ressourceeffektive
  supercomputerteknologier, innovativ software og avancerede supercomputersystemer til exaskala- og post-exaskaladatabehandling og kvantedatabehandling
  , herunder teknologier til privatlivsbevarende beregning,
  og til innovative supercomputer- og dataapplikationer.
  Højtydende databehandling og dataforvaltning bør støttes aktivt på alle forskningsområder, herunder samfundsvidenskab og humaniora. Der er behov for investeringer til at udvikle relevante kompetencer
  . Dette burde gøre det muligt for den europæiske forsyningsindustri at operere inden for et bredt område af centrale teknologier og applikationer, der rækker ud over højtydende data- og kvantedatabehandling, og som på lang sigt tilfører bredere IKT-markeder sådanne teknologier. Det ville også støtte industrien inden for forskning og anvendelse af højtydende data- og kvantedatabehandling i at gennemgå en digital omstilling og styrke dens innovationspotentiale. |
| --- | --- |

(15)

For at Unionen og dens medlemsstater kan opnå
  strategisk
  teknologisk selvstændighed
  , og samtidig bevare en åben økonomi,
  inden for centrale digitale teknologier som højtydende data- og kvantedatabehandling bør de investere i næste generation af energibesparende
  og energi- og ressourceeffektive
  supercomputerteknologier, innovativ software og avancerede supercomputersystemer til exaskala- og post-exaskaladatabehandling og kvantedatabehandling
  , herunder teknologier til privatlivsbevarende beregning,
  og til innovative supercomputer- og dataapplikationer.
  Højtydende databehandling og dataforvaltning bør støttes aktivt på alle forskningsområder, herunder samfundsvidenskab og humaniora. Der er behov for investeringer til at udvikle relevante kompetencer
  . Dette burde gøre det muligt for den europæiske forsyningsindustri at operere inden for et bredt område af centrale teknologier og applikationer, der rækker ud over højtydende data- og kvantedatabehandling, og som på lang sigt tilfører bredere IKT-markeder sådanne teknologier. Det ville også støtte industrien inden for forskning og anvendelse af højtydende data- og kvantedatabehandling i at gennemgå en digital omstilling og styrke dens innovationspotentiale.

Ændring 10

Forslag til forordning

Betragtning 15 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (15a) | For at få etableret et robust økosystem til kvantedatabehandling inden for Unionen er det nødvendigt at investere i udvikling af algoritmer, som tager højde for hardwaren, til neurale netværk og i standardisering af indkodning af input-outputdata og at lette adgangen for slutbrugere gennem cloudtjenester. |

Kommissionens forslag

Ændring

(15a)

For at få etableret et robust økosystem til kvantedatabehandling inden for Unionen er det nødvendigt at investere i udvikling af algoritmer, som tager højde for hardwaren, til neurale netværk og i standardisering af indkodning af input-outputdata og at lette adgangen for slutbrugere gennem cloudtjenester.

Ændring 11

Forslag til forordning

Betragtning 16

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (16) | Det er nødvendigt at forfølge en fælles strategisk EU-vision inden for højtydende data- og kvantedatabehandling for at realisere Unionens og dens medlemsstaters ambition om at sikre Europas førerposition og strategiske selvstændighed i den digitale økonomi. Målet ville være at etablere et økosystem i verdensklasse af en hypersammenkoblet, organiseret og sikker service- og datainfrastruktur inden for højtydende data- og kvantedatabehandling i Europa og kunne producere innovative og konkurrencedygtige højtydende data- og kvantedatabehandlingssystemer baseret på en forsyningskæde, der sikrer komponenter, teknologier og viden, for at begrænse risikoen for disruptioner. |

Kommissionens forslag

Ændring

(16)

Det er nødvendigt at forfølge en fælles strategisk EU-vision inden for højtydende data- og kvantedatabehandling for at realisere Unionens og dens medlemsstaters ambition om at sikre Europas førerposition og strategiske selvstændighed i den digitale økonomi. Målet ville være at etablere et økosystem i verdensklasse af en hypersammenkoblet, organiseret og sikker service- og datainfrastruktur inden for højtydende data- og kvantedatabehandling i Europa og kunne producere innovative og konkurrencedygtige højtydende data- og kvantedatabehandlingssystemer baseret på en forsyningskæde, der sikrer komponenter, teknologier og viden, for at begrænse risikoen for disruptioner.

| (16) | Det er nødvendigt at forfølge en fælles strategisk EU-vision inden for højtydende data- og kvantedatabehandling
  og sikre omstillingen fra simuleringscentreret højtydende databehandling og integrering af højtydende databehandling i et fuldt kontinuum af IT-infrastruktur, herunder andre økosystemer som f.eks. big data, kunstig intelligens og tingenes internet,
  for at realisere Unionens og dens medlemsstaters ambition om at sikre Europas førerposition og strategiske selvstændighed i den digitale
  omstilling og samtidig bevare en åben
  økonomi. Målet ville være at etablere et økosystem i verdensklasse af en hypersammenkoblet, organiseret og sikker service- og datainfrastruktur inden for højtydende data- og kvantedatabehandling i Europa og kunne producere innovative og konkurrencedygtige højtydende data- og kvantedatabehandlingssystemer baseret på en
  resilient og ansvarlig
  forsyningskæde, der sikrer
  tilgængeligheden af
  komponenter, teknologier og viden, for at begrænse risikoen for disruptioner
  og samtidig beskytte befolkningen og miljøet
  . |
| --- | --- |

(16)

Det er nødvendigt at forfølge en fælles strategisk EU-vision inden for højtydende data- og kvantedatabehandling
  og sikre omstillingen fra simuleringscentreret højtydende databehandling og integrering af højtydende databehandling i et fuldt kontinuum af IT-infrastruktur, herunder andre økosystemer som f.eks. big data, kunstig intelligens og tingenes internet,
  for at realisere Unionens og dens medlemsstaters ambition om at sikre Europas førerposition og strategiske selvstændighed i den digitale
  omstilling og samtidig bevare en åben
  økonomi. Målet ville være at etablere et økosystem i verdensklasse af en hypersammenkoblet, organiseret og sikker service- og datainfrastruktur inden for højtydende data- og kvantedatabehandling i Europa og kunne producere innovative og konkurrencedygtige højtydende data- og kvantedatabehandlingssystemer baseret på en
  resilient og ansvarlig
  forsyningskæde, der sikrer
  tilgængeligheden af
  komponenter, teknologier og viden, for at begrænse risikoen for disruptioner
  og samtidig beskytte befolkningen og miljøet
  .

Ændring 12

Forslag til forordning

Betragtning 17

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (17) | Et fællesforetagende er det bedste instrument med hensyn til at gennemføre den strategiske EU-vision for højtydende data- og kvantedatabehandling, der sikrer, at Unionen har supercomputere, kvantecomputere og datakapacitet i verdensklasse i forhold til dets økonomiske potentiale, som opfylder de europæiske brugeres behov og med den fornødne strategiske selvstændighed i forhold til kritiske højtydende data- og kvantedatabehandlingsteknologier. Fællesforetagendet er
  det bedste instrument
  til at overvinde de nuværende begrænsninger, som beskrevet i arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene, der ledsager denne forordning, og samtidig give
  den største økonomiske
  ,
  samfundsmæssige
  og
  miljømæssige
  effekt og sikre
  den bedste
  beskyttelse af Unionens interesser med hensyn til højtydende data- og kvantedatabehandling. Det kan samle ressourcer fra Unionen, medlemsstaterne og lande, der er associeret med Horisont Europa og programmet for et digitalt Europa samt Connecting Europe-faciliteten og den private sektor. Det kan gennemføre en udbudsramme og drive højtydende data- og kvantedatabehandlingssystemer i verdensklasse. Det kan lancere forsknings- og innovationsprogrammer til udvikling af europæiske teknologier og deres efterfølgende integration i supercomputersystemer i verdensklasse. |

Kommissionens forslag

Ændring

(17)

Et fællesforetagende er det bedste instrument med hensyn til at gennemføre den strategiske EU-vision for højtydende data- og kvantedatabehandling, der sikrer, at Unionen har supercomputere, kvantecomputere og datakapacitet i verdensklasse i forhold til dets økonomiske potentiale, som opfylder de europæiske brugeres behov og med den fornødne strategiske selvstændighed i forhold til kritiske højtydende data- og kvantedatabehandlingsteknologier. Fællesforetagendet er
  det bedste instrument
  til at overvinde de nuværende begrænsninger, som beskrevet i arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene, der ledsager denne forordning, og samtidig give
  den største økonomiske
  ,
  samfundsmæssige
  og
  miljømæssige
  effekt og sikre
  den bedste
  beskyttelse af Unionens interesser med hensyn til højtydende data- og kvantedatabehandling. Det kan samle ressourcer fra Unionen, medlemsstaterne og lande, der er associeret med Horisont Europa og programmet for et digitalt Europa samt Connecting Europe-faciliteten og den private sektor. Det kan gennemføre en udbudsramme og drive højtydende data- og kvantedatabehandlingssystemer i verdensklasse. Det kan lancere forsknings- og innovationsprogrammer til udvikling af europæiske teknologier og deres efterfølgende integration i supercomputersystemer i verdensklasse.

| (17) | Et fællesforetagende er det bedste
  disponible
  instrument med hensyn til at gennemføre den strategiske EU-vision for højtydende data- og kvantedatabehandling, der sikrer, at Unionen har supercomputere, kvantecomputere og datakapacitet i verdensklasse i forhold til dets økonomiske potentiale, som opfylder de europæiske brugeres behov og med den fornødne strategiske selvstændighed
  , og samtidig bevarer en åben økonomi,
  i forhold til kritiske højtydende data- og kvantedatabehandlingsteknologier. Fællesforetagendet er
  et af de instrumenter, der bidrager
  til at overvinde de nuværende begrænsninger, som beskrevet i arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene, der ledsager denne forordning, og samtidig give
  en stor økonomisk
  ,
  samfundsmæssig
  og
  miljømæssig
  effekt og sikre beskyttelse af Unionens interesser med hensyn til højtydende data- og kvantedatabehandling
  , hvis det finansieres, udvikles og implementeres på behørig vis
  . Det kan samle ressourcer fra Unionen, medlemsstaterne og lande, der er associeret med Horisont Europa og programmet for et digitalt Europa samt Connecting Europe-faciliteten og den private sektor. Det kan gennemføre en udbudsramme og drive højtydende data- og kvantedatabehandlingssystemer i verdensklasse. Det kan lancere forsknings- og innovationsprogrammer til udvikling af europæiske teknologier og deres efterfølgende integration i supercomputersystemer i verdensklasse. |
| --- | --- |

(17)

Et fællesforetagende er det bedste
  disponible
  instrument med hensyn til at gennemføre den strategiske EU-vision for højtydende data- og kvantedatabehandling, der sikrer, at Unionen har supercomputere, kvantecomputere og datakapacitet i verdensklasse i forhold til dets økonomiske potentiale, som opfylder de europæiske brugeres behov og med den fornødne strategiske selvstændighed
  , og samtidig bevarer en åben økonomi,
  i forhold til kritiske højtydende data- og kvantedatabehandlingsteknologier. Fællesforetagendet er
  et af de instrumenter, der bidrager
  til at overvinde de nuværende begrænsninger, som beskrevet i arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene, der ledsager denne forordning, og samtidig give
  en stor økonomisk
  ,
  samfundsmæssig
  og
  miljømæssig
  effekt og sikre beskyttelse af Unionens interesser med hensyn til højtydende data- og kvantedatabehandling
  , hvis det finansieres, udvikles og implementeres på behørig vis
  . Det kan samle ressourcer fra Unionen, medlemsstaterne og lande, der er associeret med Horisont Europa og programmet for et digitalt Europa samt Connecting Europe-faciliteten og den private sektor. Det kan gennemføre en udbudsramme og drive højtydende data- og kvantedatabehandlingssystemer i verdensklasse. Det kan lancere forsknings- og innovationsprogrammer til udvikling af europæiske teknologier og deres efterfølgende integration i supercomputersystemer i verdensklasse.

Ændring 13

Forslag til forordning

Betragtning 18

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (18) | Det europæiske fællesforetagende for højtydende databehandling er del af Institutionalised Partnerships-porteføljen under Horisont Europa, der bør stræbe efter at styrke
  EU's
  forskningskompetencer til at imødegå nye trusler og fremtidige udfordringer i et styrket europæisk forskningsrum, sikre bæredygtighedsdrevne EU-værdikæder og strategisk EU-selvstændighed inden for centrale teknologier og industrier og øge udbredelsen af innovative løsninger på klima-, miljø-, sundheds- og andre globale samfundsmæssige udfordringer i overensstemmelse med Unionens strategiske prioriteter, herunder at opnå klimaneutralitet i Unionen
  inden
  2050. |

Kommissionens forslag

Ændring

(18)

Det europæiske fællesforetagende for højtydende databehandling er del af Institutionalised Partnerships-porteføljen under Horisont Europa, der bør stræbe efter at styrke
  EU's
  forskningskompetencer til at imødegå nye trusler og fremtidige udfordringer i et styrket europæisk forskningsrum, sikre bæredygtighedsdrevne EU-værdikæder og strategisk EU-selvstændighed inden for centrale teknologier og industrier og øge udbredelsen af innovative løsninger på klima-, miljø-, sundheds- og andre globale samfundsmæssige udfordringer i overensstemmelse med Unionens strategiske prioriteter, herunder at opnå klimaneutralitet i Unionen
  inden
  2050.

| (18) | Det europæiske fællesforetagende for højtydende databehandling er del af Institutionalised Partnerships-porteføljen under Horisont Europa, der bør stræbe efter at styrke
  Unionens
  forskningskompetencer til at imødegå nye trusler og fremtidige udfordringer i et styrket europæisk forskningsrum, sikre
  miljømål og
  bæredygtighedsdrevne EU-værdikæder og strategisk EU-selvstændighed inden for centrale teknologier og industrier og øge udbredelsen af innovative løsninger på klima-, miljø-, sundheds- og andre globale samfundsmæssige udfordringer i overensstemmelse med Unionens strategiske prioriteter, herunder at opnå klimaneutralitet i Unionen
  senest i
  2050. |
| --- | --- |

(18)

Det europæiske fællesforetagende for højtydende databehandling er del af Institutionalised Partnerships-porteføljen under Horisont Europa, der bør stræbe efter at styrke
  Unionens
  forskningskompetencer til at imødegå nye trusler og fremtidige udfordringer i et styrket europæisk forskningsrum, sikre
  miljømål og
  bæredygtighedsdrevne EU-værdikæder og strategisk EU-selvstændighed inden for centrale teknologier og industrier og øge udbredelsen af innovative løsninger på klima-, miljø-, sundheds- og andre globale samfundsmæssige udfordringer i overensstemmelse med Unionens strategiske prioriteter, herunder at opnå klimaneutralitet i Unionen
  senest i
  2050.

Ændring 14

Forslag til forordning

Betragtning 19

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (19) | Fællesforetagendet bør oprettes og tages i drift senest i 
  starten af
  2021 indtil den 31. december 2033 for at udstyre Unionen med en organiseret, sikker og hypersammenkoblet supercomputerinfrastruktur og udvikle de nødvendige teknologier, applikationer og kompetencer til at nå exaskalakapacitet omkring 2022-2024 og post-exaskala omkring 2025-2027, samtidig med at et konkurrencedygtigt europæisk innovationsøkosystem for højtydende data- og kvantedatabehandling fremmes. |

Kommissionens forslag

Ændring

(19)

Fællesforetagendet bør oprettes og tages i drift senest i 
  starten af
  2021 indtil den 31. december 2033 for at udstyre Unionen med en organiseret, sikker og hypersammenkoblet supercomputerinfrastruktur og udvikle de nødvendige teknologier, applikationer og kompetencer til at nå exaskalakapacitet omkring 2022-2024 og post-exaskala omkring 2025-2027, samtidig med at et konkurrencedygtigt europæisk innovationsøkosystem for højtydende data- og kvantedatabehandling fremmes.

| (19) | Fællesforetagendet bør oprettes og tages i drift senest i 2021 indtil den 31. december 2033 for at udstyre Unionen med en organiseret, sikker og hypersammenkoblet supercomputerinfrastruktur og udvikle de nødvendige teknologier, applikationer og kompetencer til at nå exaskalakapacitet omkring 2022-2024 og post-exaskala omkring 2025-2027, samtidig med at et konkurrencedygtigt europæisk innovationsøkosystem for højtydende data- og kvantedatabehandling fremmes. |
| --- | --- |

(19)

Fællesforetagendet bør oprettes og tages i drift senest i 2021 indtil den 31. december 2033 for at udstyre Unionen med en organiseret, sikker og hypersammenkoblet supercomputerinfrastruktur og udvikle de nødvendige teknologier, applikationer og kompetencer til at nå exaskalakapacitet omkring 2022-2024 og post-exaskala omkring 2025-2027, samtidig med at et konkurrencedygtigt europæisk innovationsøkosystem for højtydende data- og kvantedatabehandling fremmes.

Ændring 15

Forslag til forordning

Betragtning 20

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (20) | Det offentlig-private partnerskab i form af fællesforetagendet bør kombinere de finansielle og tekniske midler, der er afgørende for at kunne mestre den kompleksitet, som følger af den stadigt tiltagende innovationshastighed på området. Derfor bør medlemmerne af fællesforetagendet være Unionen, medlemsstaterne og lande, der er associeret med Horisont Europa, programmet for et digitalt Europa eller Connecting Europe-faciliteten, som er enige om et fælles europæisk initiativ vedrørende højtydende data- og kvantedatabehandling, og sammenslutninger, som repræsenterer deres konstituerende enheder og andre organisationer med et eksplicit og aktivt engagement for at producere forskningsresultater og innovationsresultater, udvikle og idriftsætte højtydende data- eller kvantedatabehandlingskompetencer, eller bidrage til at afhjælpe manglen på færdigheder og fastholde knowhow inden for højtydende data- og kvantedatabehandling i Europa. Fællesforetagendet bør være åbent for nye medlemmer. |

Kommissionens forslag

Ændring

(20)

Det offentlig-private partnerskab i form af fællesforetagendet bør kombinere de finansielle og tekniske midler, der er afgørende for at kunne mestre den kompleksitet, som følger af den stadigt tiltagende innovationshastighed på området. Derfor bør medlemmerne af fællesforetagendet være Unionen, medlemsstaterne og lande, der er associeret med Horisont Europa, programmet for et digitalt Europa eller Connecting Europe-faciliteten, som er enige om et fælles europæisk initiativ vedrørende højtydende data- og kvantedatabehandling, og sammenslutninger, som repræsenterer deres konstituerende enheder og andre organisationer med et eksplicit og aktivt engagement for at producere forskningsresultater og innovationsresultater, udvikle og idriftsætte højtydende data- eller kvantedatabehandlingskompetencer, eller bidrage til at afhjælpe manglen på færdigheder og fastholde knowhow inden for højtydende data- og kvantedatabehandling i Europa. Fællesforetagendet bør være åbent for nye medlemmer.

| (20) | Det offentlig-private partnerskab i form af fællesforetagendet bør kombinere de finansielle og tekniske midler, der er afgørende for at kunne mestre den kompleksitet, som følger af den stadigt tiltagende innovationshastighed på området
  , og samtidig sikre, at fællesforetagendet fortsat fungerer enkelt og fleksibelt
  . Derfor bør medlemmerne af fællesforetagendet være Unionen, medlemsstaterne og lande, der er associeret med Horisont Europa, programmet for et digitalt Europa eller Connecting Europe-faciliteten, som er enige om et fælles europæisk initiativ vedrørende højtydende data- og kvantedatabehandling, og sammenslutninger, som repræsenterer deres konstituerende enheder og andre organisationer med et eksplicit og aktivt engagement for at producere forskningsresultater og innovationsresultater, udvikle og idriftsætte højtydende data- eller kvantedatabehandlingskompetencer, eller bidrage til at afhjælpe manglen på færdigheder og fastholde knowhow inden for højtydende data- og kvantedatabehandling i Europa. Fællesforetagendet bør være åbent for nye medlemmer.
  Udformningen og udarbejdelsen af nye undervisnings- og erhvervsuddannelsesprogrammer bliver afgørende, eftersom teknologierne og softwaren inden for højtydende databehandling og kvantedatabehandling ændrer sig konstant. Fællesforetagendet bør tilvejebringe en gunstig ramme til støtte for deltagende stater. For at maksimere effekten af indirekte aktioner bør der tages højde for de særlige forhold i fællesforetagendet for højtydende databehandling, med dets trepartsmodel, for så vidt angår forvaltningen af økonomiske bidrag fra deltagende stater. |
| --- | --- |

(20)

Det offentlig-private partnerskab i form af fællesforetagendet bør kombinere de finansielle og tekniske midler, der er afgørende for at kunne mestre den kompleksitet, som følger af den stadigt tiltagende innovationshastighed på området
  , og samtidig sikre, at fællesforetagendet fortsat fungerer enkelt og fleksibelt
  . Derfor bør medlemmerne af fællesforetagendet være Unionen, medlemsstaterne og lande, der er associeret med Horisont Europa, programmet for et digitalt Europa eller Connecting Europe-faciliteten, som er enige om et fælles europæisk initiativ vedrørende højtydende data- og kvantedatabehandling, og sammenslutninger, som repræsenterer deres konstituerende enheder og andre organisationer med et eksplicit og aktivt engagement for at producere forskningsresultater og innovationsresultater, udvikle og idriftsætte højtydende data- eller kvantedatabehandlingskompetencer, eller bidrage til at afhjælpe manglen på færdigheder og fastholde knowhow inden for højtydende data- og kvantedatabehandling i Europa. Fællesforetagendet bør være åbent for nye medlemmer.
  Udformningen og udarbejdelsen af nye undervisnings- og erhvervsuddannelsesprogrammer bliver afgørende, eftersom teknologierne og softwaren inden for højtydende databehandling og kvantedatabehandling ændrer sig konstant. Fællesforetagendet bør tilvejebringe en gunstig ramme til støtte for deltagende stater. For at maksimere effekten af indirekte aktioner bør der tages højde for de særlige forhold i fællesforetagendet for højtydende databehandling, med dets trepartsmodel, for så vidt angår forvaltningen af økonomiske bidrag fra deltagende stater.

Ændring 16

Forslag til forordning

Betragtning 25

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (25) | Fællesforetagendet bør beskæftige sig med klart definerede emner, der vil gøre det muligt for den akademiske verden og de europæiske industrier generelt at designe, udvikle og anvende de mest innovative teknologier inden for højtydende data- og kvantedatabehandling og etablere en integreret netbaseret infrastruktur i hele Unionen med højtydende data- og kvantedatabehandlingskapacitet i verdensklasse, højhastighedsforbindelser og de mest avancerede applikationer samt data- og softwaretjenester til sine videnskabsfolk og andre brugere på forkant med udviklingen fra industrien, herunder SMV'er og den offentlige sektor. Fællesforetagendet bør
  sigte mod
  udvikling og anvendelse af teknologier og infrastrukturer i verdensklasse
  for at imødekomme
  brugerne i den europæiske videnskabelige, industrielle og offentlige sektors krav. |

Kommissionens forslag

Ændring

(25)

Fællesforetagendet bør beskæftige sig med klart definerede emner, der vil gøre det muligt for den akademiske verden og de europæiske industrier generelt at designe, udvikle og anvende de mest innovative teknologier inden for højtydende data- og kvantedatabehandling og etablere en integreret netbaseret infrastruktur i hele Unionen med højtydende data- og kvantedatabehandlingskapacitet i verdensklasse, højhastighedsforbindelser og de mest avancerede applikationer samt data- og softwaretjenester til sine videnskabsfolk og andre brugere på forkant med udviklingen fra industrien, herunder SMV'er og den offentlige sektor. Fællesforetagendet bør
  sigte mod
  udvikling og anvendelse af teknologier og infrastrukturer i verdensklasse
  for at imødekomme
  brugerne i den europæiske videnskabelige, industrielle og offentlige sektors krav.

| (25) | Fællesforetagendet bør beskæftige sig med klart definerede emner, der vil gøre det muligt for den akademiske verden og de europæiske industrier generelt at designe, udvikle og anvende de mest innovative teknologier inden for højtydende data- og kvantedatabehandling og etablere en integreret netbaseret infrastruktur i hele Unionen med højtydende data- og kvantedatabehandlingskapacitet i verdensklasse, højhastighedsforbindelser og de mest avancerede applikationer samt data- og softwaretjenester til sine videnskabsfolk og andre brugere på forkant med udviklingen fra industrien, herunder SMV'er
  , nystartede virksomheder, innovative virksomheder
  og den offentlige sektor. Fællesforetagendet bør
  kunne arbejde smidigt, enkelt og fleksibelt for at sikre, at
  udvikling og anvendelse af teknologier og infrastrukturer i verdensklasse
  imødekommer
  brugerne i den europæiske videnskabelige, industrielle og offentlige sektors krav.
  Fællesforetagendet bør i væsentlig grad mindske adgangsbarriererne for SMV'er og nystartede virksomheder i forsknings- og udviklingsfasen (FoU), bl.a. udgifterne ved servicegebyrer, den tunge administrative byrde og manglen på offentligt kendskab, således at dets tjenester bliver mere åbne og bedre distribueret. Fællesforetagendet bør have fastsat et sæt klare og enkle regler, i overensstemmelse med EU-lovgivningen, især for intellektuelle ejendomsrettigheder, erstatningsansvar eller bidrag i naturalier til yderligere aktiviteter, for at gøre det mere attraktivt for alle interessenter, herunder især industrien og SMV'er. |
| --- | --- |

(25)

Fællesforetagendet bør beskæftige sig med klart definerede emner, der vil gøre det muligt for den akademiske verden og de europæiske industrier generelt at designe, udvikle og anvende de mest innovative teknologier inden for højtydende data- og kvantedatabehandling og etablere en integreret netbaseret infrastruktur i hele Unionen med højtydende data- og kvantedatabehandlingskapacitet i verdensklasse, højhastighedsforbindelser og de mest avancerede applikationer samt data- og softwaretjenester til sine videnskabsfolk og andre brugere på forkant med udviklingen fra industrien, herunder SMV'er
  , nystartede virksomheder, innovative virksomheder
  og den offentlige sektor. Fællesforetagendet bør
  kunne arbejde smidigt, enkelt og fleksibelt for at sikre, at
  udvikling og anvendelse af teknologier og infrastrukturer i verdensklasse
  imødekommer
  brugerne i den europæiske videnskabelige, industrielle og offentlige sektors krav.
  Fællesforetagendet bør i væsentlig grad mindske adgangsbarriererne for SMV'er og nystartede virksomheder i forsknings- og udviklingsfasen (FoU), bl.a. udgifterne ved servicegebyrer, den tunge administrative byrde og manglen på offentligt kendskab, således at dets tjenester bliver mere åbne og bedre distribueret. Fællesforetagendet bør have fastsat et sæt klare og enkle regler, i overensstemmelse med EU-lovgivningen, især for intellektuelle ejendomsrettigheder, erstatningsansvar eller bidrag i naturalier til yderligere aktiviteter, for at gøre det mere attraktivt for alle interessenter, herunder især industrien og SMV'er.

Ændring 17

Forslag til forordning

Betragtning 25 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (25a) | Fællesforetagendet bør opbygges omkring syv søjler, hvoraf en er administrativ og seks er tekniske. Infrastruktursøjlen, en del af søjlen for organisering af supercomputertjenester og søjlen for udvidelse af brug og kvalifikationer bør finansieres gennem programmet for et digitalt Europa. De resterende aktiviteter under søjlen for organisering af supercomputertjenester, herunder sammenkoblingen med Unionens fælles europæiske dataområder og sikre cloud-infrastrukturer, bør finansieres gennem Connecting Europe-faciliteten. Teknologisøjlen, applikationssøjlen og søjlen for internationalt samarbejde bør finansieres gennem Horisont Europa-rammeprogrammet. |

Kommissionens forslag

Ændring

(25a)

Fællesforetagendet bør opbygges omkring syv søjler, hvoraf en er administrativ og seks er tekniske. Infrastruktursøjlen, en del af søjlen for organisering af supercomputertjenester og søjlen for udvidelse af brug og kvalifikationer bør finansieres gennem programmet for et digitalt Europa. De resterende aktiviteter under søjlen for organisering af supercomputertjenester, herunder sammenkoblingen med Unionens fælles europæiske dataområder og sikre cloud-infrastrukturer, bør finansieres gennem Connecting Europe-faciliteten. Teknologisøjlen, applikationssøjlen og søjlen for internationalt samarbejde bør finansieres gennem Horisont Europa-rammeprogrammet.

Ændring 18

Forslag til forordning

Betragtning 26

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (26) | Fællesforetagendet
  bør gøre en indsats for at reducere det specifikke kompetencegab i relation til højtydende databehandling i Unionen
  ved tage del i bevidstgørelsestiltag og
  medvirke til opbygningen af ny viden og menneskelig kapital. |

Kommissionens forslag

Ændring

(26)

Fællesforetagendet
  bør gøre en indsats for at reducere det specifikke kompetencegab i relation til højtydende databehandling i Unionen
  ved tage del i bevidstgørelsestiltag og
  medvirke til opbygningen af ny viden og menneskelig kapital.

| (26) | Eftersom manglen på færdigheder er den primære hindring for adgang til forskning og innovation-infrastruktur og større investeringer i forskning og innovation og digitalisering og for adgang til højtydende databehandling og kvantedatabehandling
  bør
  fællesforetagendet
  gøre en
  aktiv
  indsats for at reducere det specifikke kompetencegab i relation til højtydende databehandling i Unionen
  gennem opkvalificering og omskoling og for at indføre tiltag med det formål at skabe bedre balance mellem kønnene og tage hensyn til kønsaspektet og samtidig også tiltrække og fastholde de bedste talenter. Det bør gøre dette ved at
  medvirke til opbygningen af ny viden og menneskelig kapital
  , ved at iværksætte bevidstgørelseskampagner og ved at fremme uddannelses- og formidlingsaktiviteter med inddragelse af akademiske netværk, videnskabelige netværk og vidennetværk, arbejdsmarkedets parter og økonomiske interesseorganisationer, medie-, industri- og SMV-organisationer og andre aktører og samtidig forhindre, at alle former for skævheder, navnlig køns- og raceskævheder, indføres i de algoritmer, produkter eller konklusioner, der følger af dets arbejde. Dette bør alt sammen indgå som en del af en koordineret oplysningsindsats for at informere potentielle brugere om de muligheder, som højtydende databehandling og kvantedatabehandling kan medføre. Der bør også tages hensyn til behovet for at opbygge kompetencer i forbindelse med indkøb, der foretages inden for rammerne af denne forordning. |
| --- | --- |

(26)

Eftersom manglen på færdigheder er den primære hindring for adgang til forskning og innovation-infrastruktur og større investeringer i forskning og innovation og digitalisering og for adgang til højtydende databehandling og kvantedatabehandling
  bør
  fællesforetagendet
  gøre en
  aktiv
  indsats for at reducere det specifikke kompetencegab i relation til højtydende databehandling i Unionen
  gennem opkvalificering og omskoling og for at indføre tiltag med det formål at skabe bedre balance mellem kønnene og tage hensyn til kønsaspektet og samtidig også tiltrække og fastholde de bedste talenter. Det bør gøre dette ved at
  medvirke til opbygningen af ny viden og menneskelig kapital
  , ved at iværksætte bevidstgørelseskampagner og ved at fremme uddannelses- og formidlingsaktiviteter med inddragelse af akademiske netværk, videnskabelige netværk og vidennetværk, arbejdsmarkedets parter og økonomiske interesseorganisationer, medie-, industri- og SMV-organisationer og andre aktører og samtidig forhindre, at alle former for skævheder, navnlig køns- og raceskævheder, indføres i de algoritmer, produkter eller konklusioner, der følger af dets arbejde. Dette bør alt sammen indgå som en del af en koordineret oplysningsindsats for at informere potentielle brugere om de muligheder, som højtydende databehandling og kvantedatabehandling kan medføre. Der bør også tages hensyn til behovet for at opbygge kompetencer i forbindelse med indkøb, der foretages inden for rammerne af denne forordning.

Ændring 19

Forslag til forordning

Betragtning 26 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (26a) | I betragtning af en mangel på færdigheder og erfaring er en hindring for at få adgang til højtydende databehandling og kvantecomputerteknologier, bør fællesforetagendet tilskynde til udarbejdelse af specifikke universitetsgrader og uddannelsesprogrammer inden for kvantedatabehandling på grund af det stigende behov for eksperter, som vil komme på dette område, og for at undgå at skabe en flaskehals hvad angår kvanteteknologi. I den forbindelse kan fællesforetagendet bidrage til at højne færdigheds- og erfaringsniveauet i hele Unionen blandt studerende, akademikere og eksperter (sikre ligevægt mellem kønnene) på de relevante områder, opgradere kompetencer, der kombinerer software og industriens ekspertise med forståelse af frontlinjeforskning inden for videnskab og innovation, idet der lægges særlig vægt på kønsperspektivet og vedtages foranstaltninger for at fremme kønsbalancen på dette område, samtidig med at der sikres den bredest mulige geografiske dækning i Unionen. |

Kommissionens forslag

Ændring

(26a)

I betragtning af en mangel på færdigheder og erfaring er en hindring for at få adgang til højtydende databehandling og kvantecomputerteknologier, bør fællesforetagendet tilskynde til udarbejdelse af specifikke universitetsgrader og uddannelsesprogrammer inden for kvantedatabehandling på grund af det stigende behov for eksperter, som vil komme på dette område, og for at undgå at skabe en flaskehals hvad angår kvanteteknologi. I den forbindelse kan fællesforetagendet bidrage til at højne færdigheds- og erfaringsniveauet i hele Unionen blandt studerende, akademikere og eksperter (sikre ligevægt mellem kønnene) på de relevante områder, opgradere kompetencer, der kombinerer software og industriens ekspertise med forståelse af frontlinjeforskning inden for videnskab og innovation, idet der lægges særlig vægt på kønsperspektivet og vedtages foranstaltninger for at fremme kønsbalancen på dette område, samtidig med at der sikres den bredest mulige geografiske dækning i Unionen.

Ændring 20

Forslag til forordning

Betragtning 27

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (27) | I overensstemmelse med Unionens eksterne politikmål og internationale forpligtelser bør fællesforetagendet fremme samarbejdet mellem Unionen og internationale aktører ved at fastlægge en samarbejdsstrategi, herunder kortlægge og fremme samarbejdsområder inden for FoU og kompetenceudvikling, og gennemføre aktioner, hvor der er en gensidig fordel, samt sikre en adgangspolitik for respektive højtydende data- og kvantedatabehandlingskapaciteter og -applikationer, som
  primært
  er baseret på gensidighed. |

Kommissionens forslag

Ændring

(27)

I overensstemmelse med Unionens eksterne politikmål og internationale forpligtelser bør fællesforetagendet fremme samarbejdet mellem Unionen og internationale aktører ved at fastlægge en samarbejdsstrategi, herunder kortlægge og fremme samarbejdsområder inden for FoU og kompetenceudvikling, og gennemføre aktioner, hvor der er en gensidig fordel, samt sikre en adgangspolitik for respektive højtydende data- og kvantedatabehandlingskapaciteter og -applikationer, som
  primært
  er baseret på gensidighed.

| (27) | I overensstemmelse med Unionens eksterne politikmål og internationale forpligtelser bør fællesforetagendet fremme samarbejdet mellem Unionen og internationale aktører ved at fastlægge en samarbejdsstrategi, herunder kortlægge og fremme samarbejdsområder inden for FoU og kompetenceudvikling, og gennemføre aktioner, hvor der er en gensidig fordel, samt sikre en adgangspolitik for respektive højtydende data- og kvantedatabehandlingskapaciteter og -applikationer, som er baseret på gensidighed. |
| --- | --- |

(27)

I overensstemmelse med Unionens eksterne politikmål og internationale forpligtelser bør fællesforetagendet fremme samarbejdet mellem Unionen og internationale aktører ved at fastlægge en samarbejdsstrategi, herunder kortlægge og fremme samarbejdsområder inden for FoU og kompetenceudvikling, og gennemføre aktioner, hvor der er en gensidig fordel, samt sikre en adgangspolitik for respektive højtydende data- og kvantedatabehandlingskapaciteter og -applikationer, som er baseret på gensidighed.

Ændring 21

Forslag til forordning

Betragtning 28

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (28) | Fællesforetagendet bør sigte mod at forbedre udnyttelsen af resultaterne af højtydende databehandlingsteknologier i Europa. Det bør også sigte mod at beskytte investeringerne i de supercomputere, det erhverver. I den forbindelse bør det træffe relevante foranstaltninger for at sikre forsyningskæden af anskaffede teknologier, der bør dække hele levetiden af disse supercomputere. |

Kommissionens forslag

Ændring

(28)

Fællesforetagendet bør sigte mod at forbedre udnyttelsen af resultaterne af højtydende databehandlingsteknologier i Europa. Det bør også sigte mod at beskytte investeringerne i de supercomputere, det erhverver. I den forbindelse bør det træffe relevante foranstaltninger for at sikre forsyningskæden af anskaffede teknologier, der bør dække hele levetiden af disse supercomputere.

| (28) | Fællesforetagendet bør samarbejde med partnerskabet om avanceret databehandling i Europa (PRACE), GÉANT-netværket og andre europæiske og nationale supercomputer- og datainfrastrukturer.
  Fællesforetagendet bør sigte mod at forbedre udnyttelsen af resultaterne af højtydende databehandlingsteknologier i Europa. Det bør også sigte mod at beskytte investeringerne i de supercomputere, det erhverver. I den forbindelse bør det træffe relevante foranstaltninger for at sikre forsyningskæden af anskaffede teknologier, der bør dække hele levetiden af disse supercomputere. |
| --- | --- |

(28)

Fællesforetagendet bør samarbejde med partnerskabet om avanceret databehandling i Europa (PRACE), GÉANT-netværket og andre europæiske og nationale supercomputer- og datainfrastrukturer.
  Fællesforetagendet bør sigte mod at forbedre udnyttelsen af resultaterne af højtydende databehandlingsteknologier i Europa. Det bør også sigte mod at beskytte investeringerne i de supercomputere, det erhverver. I den forbindelse bør det træffe relevante foranstaltninger for at sikre forsyningskæden af anskaffede teknologier, der bør dække hele levetiden af disse supercomputere.

Ændring 22

Forslag til forordning

Betragtning 30

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (30) | For at fællesforetagendet kan nå sine mål med at designe, udvikle og anvende de mest innovative teknologier inden for højtydende data- og kvantedatabehandling, bør det yde finansiel støtte, navnlig i form af tilskud og udbud efter åbne og konkurrencedygtige indkaldelser af forslag og udbud på grundlag af årlige arbejdsprogrammer. Den finansielle støtte bør navnlig være målrettet mod konstaterede markedssvigt, der hindrer udviklingen af det pågældende program, og bør have en tilskyndelsesvirkning, således at modtagerens adfærd ændres. |

Kommissionens forslag

Ændring

(30)

For at fællesforetagendet kan nå sine mål med at designe, udvikle og anvende de mest innovative teknologier inden for højtydende data- og kvantedatabehandling, bør det yde finansiel støtte, navnlig i form af tilskud og udbud efter åbne og konkurrencedygtige indkaldelser af forslag og udbud på grundlag af årlige arbejdsprogrammer. Den finansielle støtte bør navnlig være målrettet mod konstaterede markedssvigt, der hindrer udviklingen af det pågældende program, og bør have en tilskyndelsesvirkning, således at modtagerens adfærd ændres.

| (30) | For at fællesforetagendet kan nå sine mål med at designe, udvikle og anvende de mest innovative teknologier inden for højtydende data- og kvantedatabehandling, bør det yde finansiel støtte, navnlig i form af tilskud og udbud efter åbne
  , retfærdige, gennemsigtige
  og konkurrencedygtige indkaldelser af forslag og udbud på grundlag af årlige arbejdsprogrammer. Den finansielle støtte bør navnlig være målrettet mod konstaterede markedssvigt, der hindrer udviklingen af det pågældende program, og bør have en tilskyndelsesvirkning, således at modtagerens adfærd ændres. |
| --- | --- |

(30)

For at fællesforetagendet kan nå sine mål med at designe, udvikle og anvende de mest innovative teknologier inden for højtydende data- og kvantedatabehandling, bør det yde finansiel støtte, navnlig i form af tilskud og udbud efter åbne
  , retfærdige, gennemsigtige
  og konkurrencedygtige indkaldelser af forslag og udbud på grundlag af årlige arbejdsprogrammer. Den finansielle støtte bør navnlig være målrettet mod konstaterede markedssvigt, der hindrer udviklingen af det pågældende program, og bør have en tilskyndelsesvirkning, således at modtagerens adfærd ændres.

Ændring 23

Forslag til forordning

Betragtning 31

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (31) | For at nå målsætningerne om at øge industriens innovationspotentiale, navnlig i SMV'erne, bidrage til at mindske det kompetencegab, som specifikt er relateret til højtydende data- og kvantedatabehandling, støtte en forøgelse af viden og menneskelig kapital og fremme en højtydende data- og kvantedatabehandlingskapacitet bør fællesforetagendet støtte oprettelsen af, og navnlig netværkssamarbejde og koordinering mellem, nationale kompetencecentre for højtydende databehandling i hele Unionen. Disse kompetencecentre bør efter anmodning levere højtydende data- og kvantedatabehandlingstjenester til industrien, den akademiske verden og offentlige myndigheder. De bør primært fremme og give adgang til innovationsøkosystemet for højtydende databehandling, lette adgangen til supercomputere og kvantecomputere, håndtere den betydelige mangel på kvalificerede tekniske eksperter ved at iværksætte oplysningskampagner og uddannelses- og outreachaktiviteter og indlede netværksaktiviteter med interessenter og andre kompetencecentre for at fremme en bredere innovation, bl.a. ved at udveksle og fremme bedste praksis vedrørende use cases eller anvendelseserfaringer, ved at dele deres uddannelsesfaciliteter og -erfaringer, ved at muliggøre fælles udvikling og udveksling af parallelle regler eller ved at støtte udvekslingen af innovative applikationer og værktøjer til offentlige og private brugere, navnlig SMV'er. |

Kommissionens forslag

Ændring

(31)

For at nå målsætningerne om at øge industriens innovationspotentiale, navnlig i SMV'erne, bidrage til at mindske det kompetencegab, som specifikt er relateret til højtydende data- og kvantedatabehandling, støtte en forøgelse af viden og menneskelig kapital og fremme en højtydende data- og kvantedatabehandlingskapacitet bør fællesforetagendet støtte oprettelsen af, og navnlig netværkssamarbejde og koordinering mellem, nationale kompetencecentre for højtydende databehandling i hele Unionen. Disse kompetencecentre bør efter anmodning levere højtydende data- og kvantedatabehandlingstjenester til industrien, den akademiske verden og offentlige myndigheder. De bør primært fremme og give adgang til innovationsøkosystemet for højtydende databehandling, lette adgangen til supercomputere og kvantecomputere, håndtere den betydelige mangel på kvalificerede tekniske eksperter ved at iværksætte oplysningskampagner og uddannelses- og outreachaktiviteter og indlede netværksaktiviteter med interessenter og andre kompetencecentre for at fremme en bredere innovation, bl.a. ved at udveksle og fremme bedste praksis vedrørende use cases eller anvendelseserfaringer, ved at dele deres uddannelsesfaciliteter og -erfaringer, ved at muliggøre fælles udvikling og udveksling af parallelle regler eller ved at støtte udvekslingen af innovative applikationer og værktøjer til offentlige og private brugere, navnlig SMV'er.

| (31) | For at nå målsætningerne om at øge industriens innovationspotentiale, navnlig i SMV'erne,
  nystartede virksomheder og innovative virksomheder
  , bidrage til at mindske det kompetencegab, som specifikt er relateret til højtydende data- og kvantedatabehandling, støtte en forøgelse af viden og menneskelig kapital og fremme en højtydende data- og kvantedatabehandlingskapacitet bør fællesforetagendet støtte oprettelsen af, og navnlig netværkssamarbejde og koordinering mellem, nationale kompetencecentre for højtydende databehandling i hele Unionen. Disse kompetencecentre bør efter anmodning levere højtydende data- og kvantedatabehandlingstjenester til industrien, den akademiske verden og offentlige myndigheder
  samt give personer og ikkestatslige organisationer (NGO’er) mulighed for at bruge databehandlingskraften til samfunds- og miljømæssigt gavnlige mål
  . De bør primært fremme og give adgang til innovationsøkosystemet for højtydende databehandling, lette adgangen til supercomputere og kvantecomputere, håndtere den betydelige mangel på kvalificerede tekniske eksperter ved at iværksætte oplysningskampagner og uddannelses- og outreachaktiviteter og indlede netværksaktiviteter med interessenter og andre kompetencecentre for at fremme en bredere innovation, bl.a. ved at udveksle og fremme bedste praksis vedrørende use cases eller anvendelseserfaringer, ved at dele deres uddannelsesfaciliteter og -erfaringer, ved at muliggøre fælles udvikling og udveksling af parallelle regler eller ved at støtte udvekslingen af innovative applikationer og værktøjer til offentlige og private brugere, navnlig SMV'er,
  nystartede virksomheder og innovative virksomheder
  .
  For at undgå overlapning bør der sikres synergi og koordinering med andre lignende strukturer såsom de digitale innovationsknudepunkter. |
| --- | --- |

(31)

For at nå målsætningerne om at øge industriens innovationspotentiale, navnlig i SMV'erne,
  nystartede virksomheder og innovative virksomheder
  , bidrage til at mindske det kompetencegab, som specifikt er relateret til højtydende data- og kvantedatabehandling, støtte en forøgelse af viden og menneskelig kapital og fremme en højtydende data- og kvantedatabehandlingskapacitet bør fællesforetagendet støtte oprettelsen af, og navnlig netværkssamarbejde og koordinering mellem, nationale kompetencecentre for højtydende databehandling i hele Unionen. Disse kompetencecentre bør efter anmodning levere højtydende data- og kvantedatabehandlingstjenester til industrien, den akademiske verden og offentlige myndigheder
  samt give personer og ikkestatslige organisationer (NGO’er) mulighed for at bruge databehandlingskraften til samfunds- og miljømæssigt gavnlige mål
  . De bør primært fremme og give adgang til innovationsøkosystemet for højtydende databehandling, lette adgangen til supercomputere og kvantecomputere, håndtere den betydelige mangel på kvalificerede tekniske eksperter ved at iværksætte oplysningskampagner og uddannelses- og outreachaktiviteter og indlede netværksaktiviteter med interessenter og andre kompetencecentre for at fremme en bredere innovation, bl.a. ved at udveksle og fremme bedste praksis vedrørende use cases eller anvendelseserfaringer, ved at dele deres uddannelsesfaciliteter og -erfaringer, ved at muliggøre fælles udvikling og udveksling af parallelle regler eller ved at støtte udvekslingen af innovative applikationer og værktøjer til offentlige og private brugere, navnlig SMV'er,
  nystartede virksomheder og innovative virksomheder
  .
  For at undgå overlapning bør der sikres synergi og koordinering med andre lignende strukturer såsom de digitale innovationsknudepunkter.

Ændring 24

Forslag til forordning

Betragtning 33

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (33) | Fællesforetagendet bør hypersammenkoble alle de supercomputere og datainfrastrukturer, det vil eje eller være medejer af, med avancerede netværksteknologier for at gøre dem bredt tilgængelige i hele Unionen, og bør sammenkoble og organisere sine supercomputer- og kvantedatabehandlingsdatainfrastruktur, samt nationale, regionale og andre databehandlingsinfrastrukturer med en fælles platform. Fællesforetagendet bør også sikre sammenkobling af den organiserede, sikre service- og datainfrastruktur inden for supercomputere og kvantedatabehandling med det fælles europæiske dataområde og de organiserede, sikre cloud-infrastrukturer, som bekendtgjort i Kommissionens meddelelse af 19. februar 2020»En europæisk strategi for data«, for uhindret tilvejebringelse af tjenester til mange forskellige offentlige og private brugere i hele Europa. |

Kommissionens forslag

Ændring

(33)

Fællesforetagendet bør hypersammenkoble alle de supercomputere og datainfrastrukturer, det vil eje eller være medejer af, med avancerede netværksteknologier for at gøre dem bredt tilgængelige i hele Unionen, og bør sammenkoble og organisere sine supercomputer- og kvantedatabehandlingsdatainfrastruktur, samt nationale, regionale og andre databehandlingsinfrastrukturer med en fælles platform. Fællesforetagendet bør også sikre sammenkobling af den organiserede, sikre service- og datainfrastruktur inden for supercomputere og kvantedatabehandling med det fælles europæiske dataområde og de organiserede, sikre cloud-infrastrukturer, som bekendtgjort i Kommissionens meddelelse af 19. februar 2020»En europæisk strategi for data«, for uhindret tilvejebringelse af tjenester til mange forskellige offentlige og private brugere i hele Europa.

| (33) | Fællesforetagendet bør hypersammenkoble alle de supercomputere og datainfrastrukturer, det vil eje eller være medejer af, med avancerede netværksteknologier for at gøre dem bredt tilgængelige i hele Unionen,
  navnlig for SMV'er, nystartede virksomheder i FoU-fasen og forskere,
  og bør sammenkoble og organisere sine supercomputer- og kvantedatabehandlingsdatainfrastruktur, samt nationale, regionale og andre databehandlingsinfrastrukturer med en fælles platform
  , således at der dannes et stærkt europæisk økosystem, hvor hver cloud-bruger har potentiel adgang til højklassecomputerressourcer samt til videnskabelige og kommercielle datalagre, samtidig med at der tilvejebringes ressourcer til at bringe interaktiv behandling tættere på højtydende databehandlingssystemer og store databaser. Desuden er der også behov for interaktive databehandlingstjenester til at gøre samarbejdsbaserede arbejdsmetoder nemmere
  . Fællesforetagendet bør også sikre sammenkobling af den organiserede, sikre service- og datainfrastruktur inden for supercomputere og kvantedatabehandling
  , den europæiske åbne videnskabscloud (EOSC), GAIA — X og
  med det fælles europæiske dataområde og de organiserede, sikre cloud-infrastrukturer, som bekendtgjort i Kommissionens meddelelse af 19. februar 2020»En europæisk strategi for data«, for uhindret tilvejebringelse af tjenester til mange forskellige offentlige og private brugere i hele Europa
  og støtte anvendelsen af åbne standarder, open source-software, hardware og platforme og, hvor det er relevant, åbne API-grænseflader i et forsøg på at opnå interoperabilitet
  . |
| --- | --- |

(33)

Fællesforetagendet bør hypersammenkoble alle de supercomputere og datainfrastrukturer, det vil eje eller være medejer af, med avancerede netværksteknologier for at gøre dem bredt tilgængelige i hele Unionen,
  navnlig for SMV'er, nystartede virksomheder i FoU-fasen og forskere,
  og bør sammenkoble og organisere sine supercomputer- og kvantedatabehandlingsdatainfrastruktur, samt nationale, regionale og andre databehandlingsinfrastrukturer med en fælles platform
  , således at der dannes et stærkt europæisk økosystem, hvor hver cloud-bruger har potentiel adgang til højklassecomputerressourcer samt til videnskabelige og kommercielle datalagre, samtidig med at der tilvejebringes ressourcer til at bringe interaktiv behandling tættere på højtydende databehandlingssystemer og store databaser. Desuden er der også behov for interaktive databehandlingstjenester til at gøre samarbejdsbaserede arbejdsmetoder nemmere
  . Fællesforetagendet bør også sikre sammenkobling af den organiserede, sikre service- og datainfrastruktur inden for supercomputere og kvantedatabehandling
  , den europæiske åbne videnskabscloud (EOSC), GAIA — X og
  med det fælles europæiske dataområde og de organiserede, sikre cloud-infrastrukturer, som bekendtgjort i Kommissionens meddelelse af 19. februar 2020»En europæisk strategi for data«, for uhindret tilvejebringelse af tjenester til mange forskellige offentlige og private brugere i hele Europa
  og støtte anvendelsen af åbne standarder, open source-software, hardware og platforme og, hvor det er relevant, åbne API-grænseflader i et forsøg på at opnå interoperabilitet
  .

Ændring 25

Forslag til forordning

Betragtning 34

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (34) | Henholdsvis Horisont Europa og programmet for et digitalt Europa bør bidrage til at mindske forsknings- og innovationskløften i Unionen og idriftsætte en bred vifte af supercomputerkapacitet ved at fremme synergier med
  de europæiske struktur- og investeringsfonde (ESI-fondene)
  . Fællesforetagendet bør derfor søge at udvikle tætte interaktioner med
  ESI-fondene, som
  specifikt
  kan
  bidrage til at styrke lokal, regional og national forsknings- og innovationskapacitet. |

Kommissionens forslag

Ændring

(34)

Henholdsvis Horisont Europa og programmet for et digitalt Europa bør bidrage til at mindske forsknings- og innovationskløften i Unionen og idriftsætte en bred vifte af supercomputerkapacitet ved at fremme synergier med
  de europæiske struktur- og investeringsfonde (ESI-fondene)
  . Fællesforetagendet bør derfor søge at udvikle tætte interaktioner med
  ESI-fondene, som
  specifikt
  kan
  bidrage til at styrke lokal, regional og national forsknings- og innovationskapacitet.

| (34) | Henholdsvis Horisont Europa og programmet for et digitalt Europa bør bidrage til at mindske forsknings- og innovationskløften i Unionen og idriftsætte en bred vifte af supercomputerkapacitet ved at fremme synergier med
  alle relevante programmer og politikker, idet der lægges særlig vægt på Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), Den Europæiske Socialfond Plus (ESF+), Den Europæiske Hav- og Fiskerifond
  (
  EHFF) og Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL
  )
  såvel som genopretnings- og resiliensfaciliteten, InvestEU og andre EIB-programmer
  . Fællesforetagendet bør derfor søge at udvikle tætte interaktioner med
  disse fonde med henblik på
  specifikt
  at
  bidrage til at styrke lokal, regional og national forsknings- og innovationskapacitet. |
| --- | --- |

(34)

Henholdsvis Horisont Europa og programmet for et digitalt Europa bør bidrage til at mindske forsknings- og innovationskløften i Unionen og idriftsætte en bred vifte af supercomputerkapacitet ved at fremme synergier med
  alle relevante programmer og politikker, idet der lægges særlig vægt på Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), Den Europæiske Socialfond Plus (ESF+), Den Europæiske Hav- og Fiskerifond
  (
  EHFF) og Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL
  )
  såvel som genopretnings- og resiliensfaciliteten, InvestEU og andre EIB-programmer
  . Fællesforetagendet bør derfor søge at udvikle tætte interaktioner med
  disse fonde med henblik på
  specifikt
  at
  bidrage til at styrke lokal, regional og national forsknings- og innovationskapacitet.

Ændring 26

Forslag til forordning

Betragtning 35

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (35) | Fællesforetagendet bør skabe gunstige rammer for de deltagende stater, der er medlemsstater, så de kan benytte
  EIS-fondene
  til erhvervelse af højtydende data- og kvantedatabehandlings- og datainfrastrukturer og deres sammenkobling. Brug af
  ESI-fondene
  i fællesforetagendets aktiviteter er afgørende for udviklingen af en integreret, organiseret, sikker og hypersammenkoblet datainfrastruktur i verdensklasse inden for højtydende data- og kvantedatabehandling
  , eftersom fordelene ved en sådan infrastruktur ikke kun gælder brugerne i medlemsstaterne
  . Hvis deltagende medlemsstater beslutter at benytte
  ESI-fondene
  som bidrag til supercomputernes og kvantecomputernes erhvervelsesomkostninger bør
  fællesforetagendet tage hensyn til Unionens andel af ESI-fondene i den pågældende deltagende stat
  og
  kun medregne den nationale andel af ESI-fondene som nationalt bidrag til fællesforetagendets budget
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(35)

Fællesforetagendet bør skabe gunstige rammer for de deltagende stater, der er medlemsstater, så de kan benytte
  EIS-fondene
  til erhvervelse af højtydende data- og kvantedatabehandlings- og datainfrastrukturer og deres sammenkobling. Brug af
  ESI-fondene
  i fællesforetagendets aktiviteter er afgørende for udviklingen af en integreret, organiseret, sikker og hypersammenkoblet datainfrastruktur i verdensklasse inden for højtydende data- og kvantedatabehandling
  , eftersom fordelene ved en sådan infrastruktur ikke kun gælder brugerne i medlemsstaterne
  . Hvis deltagende medlemsstater beslutter at benytte
  ESI-fondene
  som bidrag til supercomputernes og kvantecomputernes erhvervelsesomkostninger bør
  fællesforetagendet tage hensyn til Unionens andel af ESI-fondene i den pågældende deltagende stat
  og
  kun medregne den nationale andel af ESI-fondene som nationalt bidrag til fællesforetagendets budget
  .

| (35) | Fællesforetagendet bør skabe gunstige rammer for de deltagende stater, der er medlemsstater, så de kan benytte
  finansielle bidrag
  til
  ESI-fondene, genopretnings- og resiliensfaciliteten og i henhold til programmer, der medfinansieres af EFRU, EFS+, EHFF og ELFUL,
  til erhvervelse af højtydende data- og kvantedatabehandlings- og datainfrastrukturer og deres sammenkobling. Brug af
  finansielle bidrag
  i fællesforetagendets aktiviteter er afgørende for udviklingen
  i hele Unionen
  af en integreret
  , ekspertisebaseret
  , organiseret, sikker og hypersammenkoblet datainfrastruktur i verdensklasse inden for højtydende data- og kvantedatabehandling. Hvis deltagende medlemsstater beslutter at benytte
  disse finansielle bidrag
  som bidrag til supercomputernes og kvantecomputernes erhvervelsesomkostninger, bør
  disse bidrag betragtes som nationale bidrag til fællesforetagendets budget, forudsat at artikel 106 og andre gældende bestemmelser i forordning (EU) .../...

   (1a)

  og de fondsspecifikke forordninger overholdes
  . |
| --- | --- |

(35)

Fællesforetagendet bør skabe gunstige rammer for de deltagende stater, der er medlemsstater, så de kan benytte
  finansielle bidrag
  til
  ESI-fondene, genopretnings- og resiliensfaciliteten og i henhold til programmer, der medfinansieres af EFRU, EFS+, EHFF og ELFUL,
  til erhvervelse af højtydende data- og kvantedatabehandlings- og datainfrastrukturer og deres sammenkobling. Brug af
  finansielle bidrag
  i fællesforetagendets aktiviteter er afgørende for udviklingen
  i hele Unionen
  af en integreret
  , ekspertisebaseret
  , organiseret, sikker og hypersammenkoblet datainfrastruktur i verdensklasse inden for højtydende data- og kvantedatabehandling. Hvis deltagende medlemsstater beslutter at benytte
  disse finansielle bidrag
  som bidrag til supercomputernes og kvantecomputernes erhvervelsesomkostninger, bør
  disse bidrag betragtes som nationale bidrag til fællesforetagendets budget, forudsat at artikel 106 og andre gældende bestemmelser i forordning (EU) .../...

   (1a)

  og de fondsspecifikke forordninger overholdes
  .

Ændring 27

Forslag til forordning

Betragtning 35 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (35a) | Midler fra genopretnings- og resiliensfaciliteten bør kunne supplere de aktioner, der finansieres af fællesforetagendet, forudsat at støtten under genopretnings- og resiliensfaciliteten er et supplement til støtten fra fællesforetagendets EU-midler, og at den ikke dækker de samme omkostninger, selv om genopretnings- og resiliensfaciliteten ikke bør regnes som et nationalt bidrag til fællesforetagendets budget. |

Kommissionens forslag

Ændring

(35a)

Midler fra genopretnings- og resiliensfaciliteten bør kunne supplere de aktioner, der finansieres af fællesforetagendet, forudsat at støtten under genopretnings- og resiliensfaciliteten er et supplement til støtten fra fællesforetagendets EU-midler, og at den ikke dækker de samme omkostninger, selv om genopretnings- og resiliensfaciliteten ikke bør regnes som et nationalt bidrag til fællesforetagendets budget.

Ændring 28

Forslag til forordning

Betragtning 36

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (36) | Unionens bidrag fra programmet for et digitalt Europa bør delvist dække erhvervelsesomkostningerne for højklassesupercomputere, kvantecomputere, industrial-grade supercomputere og mellemklassesupercomputere for at være i overensstemmelse med fællesforetagendets mål om at bidrage til en sammenlægning af ressourcerne med henblik på at udstyre Unionen med supercomputere og kvantecomputere i topklasse. De resterende omkostninger ved disse supercomputere og kvantecomputere bør dækkes af de deltagende stater eller de private medlemmer eller konsortiet af private partnere. Andelen af Unionens adgangstid til disse supercomputere eller kvantecomputere bør være direkte proportional med Unionens finansielle bidrag til anskaffelse af disse supercomputere og kvantecomputere og bør ikke overstige 50 % af den samlede adgangstid til disse supercomputere eller kvantecomputere. |

Kommissionens forslag

Ændring

(36)

Unionens bidrag fra programmet for et digitalt Europa bør delvist dække erhvervelsesomkostningerne for højklassesupercomputere, kvantecomputere, industrial-grade supercomputere og mellemklassesupercomputere for at være i overensstemmelse med fællesforetagendets mål om at bidrage til en sammenlægning af ressourcerne med henblik på at udstyre Unionen med supercomputere og kvantecomputere i topklasse. De resterende omkostninger ved disse supercomputere og kvantecomputere bør dækkes af de deltagende stater eller de private medlemmer eller konsortiet af private partnere. Andelen af Unionens adgangstid til disse supercomputere eller kvantecomputere bør være direkte proportional med Unionens finansielle bidrag til anskaffelse af disse supercomputere og kvantecomputere og bør ikke overstige 50 % af den samlede adgangstid til disse supercomputere eller kvantecomputere.

| (36) | Unionens bidrag fra programmet for et digitalt Europa bør delvist dække erhvervelsesomkostningerne for højklassesupercomputere, kvantecomputere, industrial-grade supercomputere
  , der som minimum er i mellemklassen,
  og mellemklassesupercomputere for at være i overensstemmelse med fællesforetagendets mål om at bidrage til en sammenlægning af ressourcerne med henblik på at udstyre Unionen med supercomputere og kvantecomputere i topklasse. De resterende omkostninger ved disse supercomputere og kvantecomputere bør dækkes af de deltagende stater eller de private medlemmer eller konsortiet af private partnere. Andelen af Unionens adgangstid til disse supercomputere eller kvantecomputere bør være direkte proportional med Unionens finansielle bidrag til anskaffelse af disse supercomputere og kvantecomputere og bør ikke overstige 50 % af den samlede adgangstid til disse supercomputere eller kvantecomputere. |
| --- | --- |

(36)

Unionens bidrag fra programmet for et digitalt Europa bør delvist dække erhvervelsesomkostningerne for højklassesupercomputere, kvantecomputere, industrial-grade supercomputere
  , der som minimum er i mellemklassen,
  og mellemklassesupercomputere for at være i overensstemmelse med fællesforetagendets mål om at bidrage til en sammenlægning af ressourcerne med henblik på at udstyre Unionen med supercomputere og kvantecomputere i topklasse. De resterende omkostninger ved disse supercomputere og kvantecomputere bør dækkes af de deltagende stater eller de private medlemmer eller konsortiet af private partnere. Andelen af Unionens adgangstid til disse supercomputere eller kvantecomputere bør være direkte proportional med Unionens finansielle bidrag til anskaffelse af disse supercomputere og kvantecomputere og bør ikke overstige 50 % af den samlede adgangstid til disse supercomputere eller kvantecomputere.

Ændring 29

Forslag til forordning

Betragtning 37

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (37) | Fællesforetagende bør være ejer af de højklassesupercomputere og kvantecomputere, det har erhvervet. Driften af hver højklassesupercomputer eller kvantecomputer bør overdrages til en værtsenhed. Værtsenheden bør kunne repræsentere en enkelt deltagende stat, der er en medlemsstat, eller et værtskonsortium af deltagende stater. Værtsenheden bør kunne give et nøjagtigt overslag over og kontrollere supercomputerens driftsomkostninger ved f.eks. at sikre en funktionel adskillelse og så vidt muligt en fysisk adskillelse af fællesforetagendets højklassesupercomputere eller kvantecomputere og ethvert nationalt eller regionalt databehandlingssystem, det driver. Værtsenheden bør udvælges af fællesforetagendets bestyrelse (»bestyrelsen«) efter en indkaldelse af interessetilkendegivelser, der evalueres af uafhængige eksperter. Når der er udvalgt en værtsenhed, bør den deltagende stat, hvor værtsenheden er etableret, eller værtskonsortiet kunne beslutte at opfordre andre deltagende stater til at tilslutte sig og bidrage til finansieringen af den højklassesupercomputer eller kvantecomputer, der skal installeres i den udvalgte værtsenhed. Hvis yderligere deltagende stater tilslutter sig det valgte værtskonsortium, berører det ikke Unionens adgangstid til supercomputerne. Bidragene fra de deltagende stater i et værtskonsortium til supercomputerne eller kvantecomputerne bør omsættes til andele af adgangstiden til denne supercomputer eller kvantecomputer. De deltagende stater aftaler selv indbyrdes, hvordan deres andel af adgangstiden til supercomputeren eller kvantecomputeren fordeles. |

Kommissionens forslag

Ændring

(37)

Fællesforetagende bør være ejer af de højklassesupercomputere og kvantecomputere, det har erhvervet. Driften af hver højklassesupercomputer eller kvantecomputer bør overdrages til en værtsenhed. Værtsenheden bør kunne repræsentere en enkelt deltagende stat, der er en medlemsstat, eller et værtskonsortium af deltagende stater. Værtsenheden bør kunne give et nøjagtigt overslag over og kontrollere supercomputerens driftsomkostninger ved f.eks. at sikre en funktionel adskillelse og så vidt muligt en fysisk adskillelse af fællesforetagendets højklassesupercomputere eller kvantecomputere og ethvert nationalt eller regionalt databehandlingssystem, det driver. Værtsenheden bør udvælges af fællesforetagendets bestyrelse (»bestyrelsen«) efter en indkaldelse af interessetilkendegivelser, der evalueres af uafhængige eksperter. Når der er udvalgt en værtsenhed, bør den deltagende stat, hvor værtsenheden er etableret, eller værtskonsortiet kunne beslutte at opfordre andre deltagende stater til at tilslutte sig og bidrage til finansieringen af den højklassesupercomputer eller kvantecomputer, der skal installeres i den udvalgte værtsenhed. Hvis yderligere deltagende stater tilslutter sig det valgte værtskonsortium, berører det ikke Unionens adgangstid til supercomputerne. Bidragene fra de deltagende stater i et værtskonsortium til supercomputerne eller kvantecomputerne bør omsættes til andele af adgangstiden til denne supercomputer eller kvantecomputer. De deltagende stater aftaler selv indbyrdes, hvordan deres andel af adgangstiden til supercomputeren eller kvantecomputeren fordeles.

| (37) | Fællesforetagende bør være ejer af de højklassesupercomputere og kvantecomputere, det har erhvervet. Driften af hver højklassesupercomputer eller kvantecomputer bør overdrages til en værtsenhed. Værtsenheden bør kunne repræsentere en enkelt deltagende stat, der er en medlemsstat, eller et værtskonsortium af deltagende stater. Værtsenheden bør kunne give et nøjagtigt overslag over og kontrollere supercomputerens driftsomkostninger ved f.eks. at sikre en funktionel adskillelse og så vidt muligt en fysisk adskillelse af fællesforetagendets højklassesupercomputere eller kvantecomputere og ethvert nationalt eller regionalt databehandlingssystem, det driver. Værtsenheden bør
  udarbejde en bæredygtig energiforvaltningsplan for den erhvervede infrastruktur. Værtsenheden bør
  udvælges af fællesforetagendets bestyrelse (»bestyrelsen«) efter en
  åben, retfærdig og gennemsigtig
  indkaldelse af interessetilkendegivelser, der evalueres af uafhængige eksperter. Når der er udvalgt en værtsenhed, bør den deltagende stat, hvor værtsenheden er etableret, eller værtskonsortiet kunne beslutte at opfordre andre deltagende stater til at tilslutte sig og bidrage til finansieringen af den højklassesupercomputer eller kvantecomputer, der skal installeres i den udvalgte værtsenhed. Hvis yderligere deltagende stater tilslutter sig det valgte værtskonsortium, berører det ikke Unionens adgangstid til supercomputerne. Bidragene fra de deltagende stater i et værtskonsortium til supercomputerne eller kvantecomputerne bør omsættes til andele af adgangstiden til denne supercomputer eller kvantecomputer. De deltagende stater aftaler selv indbyrdes, hvordan deres andel af adgangstiden til supercomputeren eller kvantecomputeren fordeles. |
| --- | --- |

(37)

Fællesforetagende bør være ejer af de højklassesupercomputere og kvantecomputere, det har erhvervet. Driften af hver højklassesupercomputer eller kvantecomputer bør overdrages til en værtsenhed. Værtsenheden bør kunne repræsentere en enkelt deltagende stat, der er en medlemsstat, eller et værtskonsortium af deltagende stater. Værtsenheden bør kunne give et nøjagtigt overslag over og kontrollere supercomputerens driftsomkostninger ved f.eks. at sikre en funktionel adskillelse og så vidt muligt en fysisk adskillelse af fællesforetagendets højklassesupercomputere eller kvantecomputere og ethvert nationalt eller regionalt databehandlingssystem, det driver. Værtsenheden bør
  udarbejde en bæredygtig energiforvaltningsplan for den erhvervede infrastruktur. Værtsenheden bør
  udvælges af fællesforetagendets bestyrelse (»bestyrelsen«) efter en
  åben, retfærdig og gennemsigtig
  indkaldelse af interessetilkendegivelser, der evalueres af uafhængige eksperter. Når der er udvalgt en værtsenhed, bør den deltagende stat, hvor værtsenheden er etableret, eller værtskonsortiet kunne beslutte at opfordre andre deltagende stater til at tilslutte sig og bidrage til finansieringen af den højklassesupercomputer eller kvantecomputer, der skal installeres i den udvalgte værtsenhed. Hvis yderligere deltagende stater tilslutter sig det valgte værtskonsortium, berører det ikke Unionens adgangstid til supercomputerne. Bidragene fra de deltagende stater i et værtskonsortium til supercomputerne eller kvantecomputerne bør omsættes til andele af adgangstiden til denne supercomputer eller kvantecomputer. De deltagende stater aftaler selv indbyrdes, hvordan deres andel af adgangstiden til supercomputeren eller kvantecomputeren fordeles.

Ændring 30

Forslag til forordning

Betragtning 39

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (39) | Fællesforetagendet bør i fællesskab med de deltagende stater anskaffe mellemklassesupercomputerne. Driften af hver mellemklassesupercomputer bør overdrages til en værtsenhed. Værtsenheden bør kunne repræsentere en enkelt deltagende stat, der er en medlemsstat, eller et værtskonsortium af deltagende stater. Fællesforetagendet bør eje den del, der svarer til Unionens andel af de finansielle bidrag til disse erhvervelsesomkostninger fra midler under programmet for et digitalt Europa. Værtsenheden bør udvælges af bestyrelsen efter en indkaldelse af interessetilkendegivelser, der evalueres af uafhængige eksperter. Andelen af Unionens adgangstid til hver mellemklassesupercomputer bør være direkte proportional med Unionens finansielle bidrag fra midler under programmet for et digitalt Europa til omkostningerne ved erhvervelse af denne mellemklassesupercomputer. Fællesforetagendet bør kunne overføre ejerskabet til værtsenheden, eller når fællesforetagendet skal afvikles. Værtsenheden bør refundere fællesforetagendet restværdien af supercomputeren. |

Kommissionens forslag

Ændring

(39)

Fællesforetagendet bør i fællesskab med de deltagende stater anskaffe mellemklassesupercomputerne. Driften af hver mellemklassesupercomputer bør overdrages til en værtsenhed. Værtsenheden bør kunne repræsentere en enkelt deltagende stat, der er en medlemsstat, eller et værtskonsortium af deltagende stater. Fællesforetagendet bør eje den del, der svarer til Unionens andel af de finansielle bidrag til disse erhvervelsesomkostninger fra midler under programmet for et digitalt Europa. Værtsenheden bør udvælges af bestyrelsen efter en indkaldelse af interessetilkendegivelser, der evalueres af uafhængige eksperter. Andelen af Unionens adgangstid til hver mellemklassesupercomputer bør være direkte proportional med Unionens finansielle bidrag fra midler under programmet for et digitalt Europa til omkostningerne ved erhvervelse af denne mellemklassesupercomputer. Fællesforetagendet bør kunne overføre ejerskabet til værtsenheden, eller når fællesforetagendet skal afvikles. Værtsenheden bør refundere fællesforetagendet restværdien af supercomputeren.

| (39) | Fællesforetagendet bør i fællesskab med de deltagende stater anskaffe mellemklassesupercomputerne. Driften af hver mellemklassesupercomputer bør overdrages til en værtsenhed. Værtsenheden bør kunne repræsentere en enkelt deltagende stat, der er en medlemsstat, eller et værtskonsortium af deltagende stater. Fællesforetagendet bør eje den del, der svarer til Unionens andel af de finansielle bidrag til disse erhvervelsesomkostninger fra midler under programmet for et digitalt Europa. Værtsenheden bør udvælges af bestyrelsen efter en
  åben, retfærdig og gennemsigtig
  indkaldelse af interessetilkendegivelser, der evalueres af uafhængige eksperter. Andelen af Unionens adgangstid til hver mellemklassesupercomputer bør være direkte proportional med Unionens finansielle bidrag fra midler under programmet for et digitalt Europa til omkostningerne ved erhvervelse af denne mellemklassesupercomputer. Fællesforetagendet bør kunne overføre ejerskabet til værtsenheden, eller når fællesforetagendet skal afvikles. Værtsenheden bør refundere fællesforetagendet restværdien af supercomputeren. |
| --- | --- |

(39)

Fællesforetagendet bør i fællesskab med de deltagende stater anskaffe mellemklassesupercomputerne. Driften af hver mellemklassesupercomputer bør overdrages til en værtsenhed. Værtsenheden bør kunne repræsentere en enkelt deltagende stat, der er en medlemsstat, eller et værtskonsortium af deltagende stater. Fællesforetagendet bør eje den del, der svarer til Unionens andel af de finansielle bidrag til disse erhvervelsesomkostninger fra midler under programmet for et digitalt Europa. Værtsenheden bør udvælges af bestyrelsen efter en
  åben, retfærdig og gennemsigtig
  indkaldelse af interessetilkendegivelser, der evalueres af uafhængige eksperter. Andelen af Unionens adgangstid til hver mellemklassesupercomputer bør være direkte proportional med Unionens finansielle bidrag fra midler under programmet for et digitalt Europa til omkostningerne ved erhvervelse af denne mellemklassesupercomputer. Fællesforetagendet bør kunne overføre ejerskabet til værtsenheden, eller når fællesforetagendet skal afvikles. Værtsenheden bør refundere fællesforetagendet restværdien af supercomputeren.

Ændring 31

Forslag til forordning

Betragtning 39 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (39a) | For at fremme en afbalanceret fordeling i hele Unionen af EuroHPC-supercomputere og fremvæksten af et lettilgængeligt organiseret infrastrukturøkosystem bør der gælde særlige godkendelsesbetingelser i indkaldelser af interessetilkendegivelser for en EuroHPC-supercomputer til en deltagende stat, som allerede hoster en EuroHPC-supercomputer. |

Kommissionens forslag

Ændring

(39a)

For at fremme en afbalanceret fordeling i hele Unionen af EuroHPC-supercomputere og fremvæksten af et lettilgængeligt organiseret infrastrukturøkosystem bør der gælde særlige godkendelsesbetingelser i indkaldelser af interessetilkendegivelser for en EuroHPC-supercomputer til en deltagende stat, som allerede hoster en EuroHPC-supercomputer.

Ændring 32

Forslag til forordning

Betragtning 40

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (40) | Fællesforetagendet bør sammen med de private medlemmer eller et konsortium af private partnere kunne anskaffe industrial-grade supercomputere. Driften af hver af sådanne supercomputere bør overdrages til en eksisterende værtsenhed. Værtsenheden bør kunne inddrage de private medlemmer eller konsortiet af private partnere i erhvervelsen og driften af supercomputeren. Fællesforetagendet bør eje den del, der svarer til Unionens andel af de finansielle bidrag til disse erhvervelsesomkostninger fra midler under programmet for et digitalt Europa. Værtsenheden og dens associerede private medlemmer eller konsortium af private partnere bør udvælges af bestyrelsen efter en
  indkaldelse
  af interessetilkendegivelser
  , der
  evalueres af uafhængige eksperter. Andelen af Unionens adgangstid til hver af disse supercomputere bør være direkte proportional med Unionens finansielle bidrag fra midler under programmet for et digitalt Europa til omkostningerne ved erhvervelse af denne industrial-grade supercomputer. Fællesforetagendet bør kunne indgå en aftale med de private medlemmer eller konsortiet af private partnere om salg af supercomputeren til en anden enhed eller dens nedlukning. Alternativt bør fællesforetagendet kunne overdrage ejerskabet til supercomputeren til de private medlemmer eller konsortiet af private partnere. I disse tilfælde eller hvor fællesforetagendet afvikles, bør de private medlemmer eller konsortiet af private partnere refundere fællesforetagendet restværdien af Unionens andel af supercomputeren. I tilfælde af at fællesforetagendet og de private medlemmer eller konsortiet af private partnere beslutter at foretage nedlukning af supercomputeren, når den er fuldt afskrevet, bør sådanne omkostninger dækkes af de private medlemmer eller konsortiet af private partnere. |

Kommissionens forslag

Ændring

(40)

Fællesforetagendet bør sammen med de private medlemmer eller et konsortium af private partnere kunne anskaffe industrial-grade supercomputere. Driften af hver af sådanne supercomputere bør overdrages til en eksisterende værtsenhed. Værtsenheden bør kunne inddrage de private medlemmer eller konsortiet af private partnere i erhvervelsen og driften af supercomputeren. Fællesforetagendet bør eje den del, der svarer til Unionens andel af de finansielle bidrag til disse erhvervelsesomkostninger fra midler under programmet for et digitalt Europa. Værtsenheden og dens associerede private medlemmer eller konsortium af private partnere bør udvælges af bestyrelsen efter en
  indkaldelse
  af interessetilkendegivelser
  , der
  evalueres af uafhængige eksperter. Andelen af Unionens adgangstid til hver af disse supercomputere bør være direkte proportional med Unionens finansielle bidrag fra midler under programmet for et digitalt Europa til omkostningerne ved erhvervelse af denne industrial-grade supercomputer. Fællesforetagendet bør kunne indgå en aftale med de private medlemmer eller konsortiet af private partnere om salg af supercomputeren til en anden enhed eller dens nedlukning. Alternativt bør fællesforetagendet kunne overdrage ejerskabet til supercomputeren til de private medlemmer eller konsortiet af private partnere. I disse tilfælde eller hvor fællesforetagendet afvikles, bør de private medlemmer eller konsortiet af private partnere refundere fællesforetagendet restværdien af Unionens andel af supercomputeren. I tilfælde af at fællesforetagendet og de private medlemmer eller konsortiet af private partnere beslutter at foretage nedlukning af supercomputeren, når den er fuldt afskrevet, bør sådanne omkostninger dækkes af de private medlemmer eller konsortiet af private partnere.

| (40) | Fællesforetagendet bør sammen med de private medlemmer eller et konsortium af private partnere kunne anskaffe industrial-grade supercomputere
  , der som minimum er i mellemklassen
  . Driften af hver af sådanne supercomputere bør overdrages til en eksisterende værtsenhed. Værtsenheden bør kunne inddrage de private medlemmer eller konsortiet af private partnere i erhvervelsen og driften af supercomputeren. Fællesforetagendet bør eje den del, der svarer til Unionens andel af de finansielle bidrag til disse erhvervelsesomkostninger fra midler under programmet for et digitalt Europa. Værtsenheden og dens associerede private medlemmer eller konsortium af private partnere bør udvælges af bestyrelsen efter en
  gennemsigtig, åben og konkurrencedygtig procedure, og indkaldelsen
  af interessetilkendegivelser
  bør
  evalueres af uafhængige eksperter. Andelen af Unionens adgangstid til hver af disse supercomputere bør være direkte proportional med Unionens finansielle bidrag fra midler under programmet for et digitalt Europa til omkostningerne ved erhvervelse af denne industrial-grade supercomputer. Fællesforetagendet bør kunne indgå en aftale med de private medlemmer eller konsortiet af private partnere om salg af supercomputeren til en anden enhed eller dens nedlukning. Alternativt bør fællesforetagendet kunne overdrage ejerskabet til supercomputeren til de private medlemmer eller konsortiet af private partnere. I disse tilfælde eller hvor fællesforetagendet afvikles, bør de private medlemmer eller konsortiet af private partnere refundere fællesforetagendet restværdien af Unionens andel af supercomputeren. I tilfælde af at fællesforetagendet og de private medlemmer eller konsortiet af private partnere beslutter at foretage nedlukning af supercomputeren, når den er fuldt afskrevet, bør sådanne omkostninger dækkes af de private medlemmer eller konsortiet af private partnere. |
| --- | --- |

(40)

Fællesforetagendet bør sammen med de private medlemmer eller et konsortium af private partnere kunne anskaffe industrial-grade supercomputere
  , der som minimum er i mellemklassen
  . Driften af hver af sådanne supercomputere bør overdrages til en eksisterende værtsenhed. Værtsenheden bør kunne inddrage de private medlemmer eller konsortiet af private partnere i erhvervelsen og driften af supercomputeren. Fællesforetagendet bør eje den del, der svarer til Unionens andel af de finansielle bidrag til disse erhvervelsesomkostninger fra midler under programmet for et digitalt Europa. Værtsenheden og dens associerede private medlemmer eller konsortium af private partnere bør udvælges af bestyrelsen efter en
  gennemsigtig, åben og konkurrencedygtig procedure, og indkaldelsen
  af interessetilkendegivelser
  bør
  evalueres af uafhængige eksperter. Andelen af Unionens adgangstid til hver af disse supercomputere bør være direkte proportional med Unionens finansielle bidrag fra midler under programmet for et digitalt Europa til omkostningerne ved erhvervelse af denne industrial-grade supercomputer. Fællesforetagendet bør kunne indgå en aftale med de private medlemmer eller konsortiet af private partnere om salg af supercomputeren til en anden enhed eller dens nedlukning. Alternativt bør fællesforetagendet kunne overdrage ejerskabet til supercomputeren til de private medlemmer eller konsortiet af private partnere. I disse tilfælde eller hvor fællesforetagendet afvikles, bør de private medlemmer eller konsortiet af private partnere refundere fællesforetagendet restværdien af Unionens andel af supercomputeren. I tilfælde af at fællesforetagendet og de private medlemmer eller konsortiet af private partnere beslutter at foretage nedlukning af supercomputeren, når den er fuldt afskrevet, bør sådanne omkostninger dækkes af de private medlemmer eller konsortiet af private partnere.

Ændring 33

Forslag til forordning

Betragtning 41

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (41) | Med hensyn til industrial-grade supercomputere bør fællesforetagendet tage hensyn til de særlige behov, som industrielle brugere har, som f.eks. adgangsprocedurer og kvalitet og type af tjenester, databeskyttelse, beskyttelse af industriel innovation og intellektuelle ejendomsrettigheder, brugbarhed, tillid og andre krav til fortrolighed og sikkerhed. |

Kommissionens forslag

Ændring

(41)

Med hensyn til industrial-grade supercomputere bør fællesforetagendet tage hensyn til de særlige behov, som industrielle brugere har, som f.eks. adgangsprocedurer og kvalitet og type af tjenester, databeskyttelse, beskyttelse af industriel innovation og intellektuelle ejendomsrettigheder, brugbarhed, tillid og andre krav til fortrolighed og sikkerhed.

| (41) | På mellemlang sigt bør fællesforetagendet sigte mod at definere og indføre alle EuroHPC-supercomputere og bør sikre, at de opfylder de højest mulige sikkerhedsstandarder og -krav, navnlig standarder for og krav til cybersikkerhed, tilgængelighed og brugbarhed, navnlig for industrien og SMV'erne.
  Med hensyn til industrial-grade supercomputere bør fællesforetagendet tage hensyn til de særlige behov, som industrielle brugere har, som f.eks. adgangsprocedurer og kvalitet og type af tjenester, databeskyttelse, beskyttelse af industriel innovation og intellektuelle ejendomsrettigheder, brugbarhed, tillid og andre krav til fortrolighed og sikkerhed. |
| --- | --- |

(41)

På mellemlang sigt bør fællesforetagendet sigte mod at definere og indføre alle EuroHPC-supercomputere og bør sikre, at de opfylder de højest mulige sikkerhedsstandarder og -krav, navnlig standarder for og krav til cybersikkerhed, tilgængelighed og brugbarhed, navnlig for industrien og SMV'erne.
  Med hensyn til industrial-grade supercomputere bør fællesforetagendet tage hensyn til de særlige behov, som industrielle brugere har, som f.eks. adgangsprocedurer og kvalitet og type af tjenester, databeskyttelse, beskyttelse af industriel innovation og intellektuelle ejendomsrettigheder, brugbarhed, tillid og andre krav til fortrolighed og sikkerhed.

Ændring 34

Forslag til forordning

Betragtning 42

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (42) | Der bør ved design og drift af de supercomputere, som støttes af fællesforetagendet, tages
  hensyn til
  energieffektiviteten
  og
  den miljømæssige bæredygtighed, f.eks. ved at anvende energibesparende
  teknologi
  , dynamisk energibesparende teknologi og genanvendelsesteknologi, såsom avanceret køle- og varmegenvinding. |

Kommissionens forslag

Ændring

(42)

Der bør ved design og drift af de supercomputere, som støttes af fællesforetagendet, tages
  hensyn til
  energieffektiviteten
  og
  den miljømæssige bæredygtighed, f.eks. ved at anvende energibesparende
  teknologi
  , dynamisk energibesparende teknologi og genanvendelsesteknologi, såsom avanceret køle- og varmegenvinding.

| (42) | Der bør ved design og drift af de supercomputere, som støttes af fællesforetagendet,
  til enhver tid
  tages
  højde for
  energieffektiviteten, den miljømæssige bæredygtighed
  og den cirkularitet, der bidrager til kulstofneutralitet, bl.a. ved at benytte købsaftaler for vedvarende energi, idet der tages hensyn til merværdien af deres integration i det omfattende energisystem, som eksisterer de steder, hvor de er placeret
  , f.eks. ved at anvende
  elektricitet fra vedvarende kilder,
  energibesparende
  teknologier
  , dynamisk energibesparende teknologi og genanvendelsesteknologi, såsom avanceret køle- og varmegenvinding. |
| --- | --- |

(42)

Der bør ved design og drift af de supercomputere, som støttes af fællesforetagendet,
  til enhver tid
  tages
  højde for
  energieffektiviteten, den miljømæssige bæredygtighed
  og den cirkularitet, der bidrager til kulstofneutralitet, bl.a. ved at benytte købsaftaler for vedvarende energi, idet der tages hensyn til merværdien af deres integration i det omfattende energisystem, som eksisterer de steder, hvor de er placeret
  , f.eks. ved at anvende
  elektricitet fra vedvarende kilder,
  energibesparende
  teknologier
  , dynamisk energibesparende teknologi og genanvendelsesteknologi, såsom avanceret køle- og varmegenvinding.

Ændring 35

Forslag til forordning

Betragtning 42 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (42a) | Fællesforetagendet bør imødegå det voksende energibehov på grund af den øgede anvendelse af højtydende databehandlingsinfrastruktur ved at ensrette dets målsætninger med relevante strategier og relevant politik og lovgivning i energisektoren. Ved at kombinere strømbesparende servere med avancerede redskaber til belastningsstyring vil fællesforetagendet desuden øge effektiviteten både lokalt og i skyen og derved reducere omkostningerne og datacentrenes CO2-aftryk. |

Kommissionens forslag

Ændring

(42a)

Fællesforetagendet bør imødegå det voksende energibehov på grund af den øgede anvendelse af højtydende databehandlingsinfrastruktur ved at ensrette dets målsætninger med relevante strategier og relevant politik og lovgivning i energisektoren. Ved at kombinere strømbesparende servere med avancerede redskaber til belastningsstyring vil fællesforetagendet desuden øge effektiviteten både lokalt og i skyen og derved reducere omkostningerne og datacentrenes CO2-aftryk.

Ændring 36

Forslag til forordning

Betragtning 44

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (44) | Tildeling til brugerne af adgangstid til fællesforetagendets supercomputere bør være vederlagsfri for offentlige brugere. Det bør også være vederlagsfrit for private brugere til anvendelsesformål med tilknytning til forsknings- og innovationsaktiviteter
  , der finansieres via Horisont Europa eller programmet for et digitalt Europa,
  og med tilknytning til private SMV'ers innovationsaktiviteter,
  hvis det er relevant
  . En sådan tildeling af adgangstid bør primært baseres på åbne indkaldelser af interessetilkendegivelser, som fællesforetagendet iværksætter, og som evalueres af uafhængige eksperter. Med undtagelse af
  SME-brugere
  , som foretager private innovationsaktiviteter, skal alle brugere, der udnytter vederlagsfri adgangstid til fællesforetagendets supercomputere, have en åben tilgang til videnskab og udbrede den viden, der er opnået gennem denne adgang, jf. Horisont Europa-forordningen. Tildeling til brugerne af adgangstid til andre økonomiske aktiviteter end private SMV'ers innovationsaktiviteter (som står over for særlige markedssvigt), bør gives på pay-per-use basis
  , baseret på markedspriser
  . Tildeling af adgangstid til sådanne økonomiske aktiviteter bør være tilladt, men begrænset, og gebyrets størrelse bør fastsættes af bestyrelsen. Adgangsrettigheder bør tildeles på en gennemsigtig måde. Bestyrelsen bør fastsætte specifikke regler for tildeling af vederlagsfri adgangstid, hvor det er relevant, og uden indkaldelse af interessetilkendegivelser med hensyn til initiativer, der anses for strategiske af enten Unionen eller bestyrelsen. Repræsentative eksempler på Unionens strategiske initiativer: Destination Earth, Human Brain Project Flagship, »1+ Million Genomes«-initiativet, de fælles europæiske dataområder i domæner af offentlig interesse, og navnlig sundhedsdataområdet, ekspertise- og kompetencecentre for højtydende databehandling, digitale innovationsknudepunkter m.v. Efter anmodning fra Unionen bør fællesforetagendet tildele direkte adgangstid på midlertidig eller permanent basis til strategiske initiativer og eksisterende eller fremtidige applikationsplatforme, som den anser for væsentlige med hensyn til at yde sundhedsrelaterede eller andre vigtige nødhjælpstjenester for almenvellet, i nød- og krisestyringssituationer eller i tilfælde, som Unionen finder nødvendige for dens sikkerhed og forsvar. Fællesforetagendet bør have tilladelse til at udføre nogle begrænsede økonomiske aktiviteter til kommercielle formål. Brugere bosiddende, etableret eller med hjemsted i en EU-medlemsstat eller et land, der er associeret med programmet for et digitalt Europa eller Horisont Europa, skal gives adgang. Adgangsrettighederne skal være rimelige for enhver bruger og tildeles på en gennemsigtig måde. Bestyrelsen bør fastlægge og overvåge adgangsrettighederne til Unionens andel af adgangstid til hver supercomputer. |

Kommissionens forslag

Ændring

(44)

Tildeling til brugerne af adgangstid til fællesforetagendets supercomputere bør være vederlagsfri for offentlige brugere. Det bør også være vederlagsfrit for private brugere til anvendelsesformål med tilknytning til forsknings- og innovationsaktiviteter
  , der finansieres via Horisont Europa eller programmet for et digitalt Europa,
  og med tilknytning til private SMV'ers innovationsaktiviteter,
  hvis det er relevant
  . En sådan tildeling af adgangstid bør primært baseres på åbne indkaldelser af interessetilkendegivelser, som fællesforetagendet iværksætter, og som evalueres af uafhængige eksperter. Med undtagelse af
  SME-brugere
  , som foretager private innovationsaktiviteter, skal alle brugere, der udnytter vederlagsfri adgangstid til fællesforetagendets supercomputere, have en åben tilgang til videnskab og udbrede den viden, der er opnået gennem denne adgang, jf. Horisont Europa-forordningen. Tildeling til brugerne af adgangstid til andre økonomiske aktiviteter end private SMV'ers innovationsaktiviteter (som står over for særlige markedssvigt), bør gives på pay-per-use basis
  , baseret på markedspriser
  . Tildeling af adgangstid til sådanne økonomiske aktiviteter bør være tilladt, men begrænset, og gebyrets størrelse bør fastsættes af bestyrelsen. Adgangsrettigheder bør tildeles på en gennemsigtig måde. Bestyrelsen bør fastsætte specifikke regler for tildeling af vederlagsfri adgangstid, hvor det er relevant, og uden indkaldelse af interessetilkendegivelser med hensyn til initiativer, der anses for strategiske af enten Unionen eller bestyrelsen. Repræsentative eksempler på Unionens strategiske initiativer: Destination Earth, Human Brain Project Flagship, »1+ Million Genomes«-initiativet, de fælles europæiske dataområder i domæner af offentlig interesse, og navnlig sundhedsdataområdet, ekspertise- og kompetencecentre for højtydende databehandling, digitale innovationsknudepunkter m.v. Efter anmodning fra Unionen bør fællesforetagendet tildele direkte adgangstid på midlertidig eller permanent basis til strategiske initiativer og eksisterende eller fremtidige applikationsplatforme, som den anser for væsentlige med hensyn til at yde sundhedsrelaterede eller andre vigtige nødhjælpstjenester for almenvellet, i nød- og krisestyringssituationer eller i tilfælde, som Unionen finder nødvendige for dens sikkerhed og forsvar. Fællesforetagendet bør have tilladelse til at udføre nogle begrænsede økonomiske aktiviteter til kommercielle formål. Brugere bosiddende, etableret eller med hjemsted i en EU-medlemsstat eller et land, der er associeret med programmet for et digitalt Europa eller Horisont Europa, skal gives adgang. Adgangsrettighederne skal være rimelige for enhver bruger og tildeles på en gennemsigtig måde. Bestyrelsen bør fastlægge og overvåge adgangsrettighederne til Unionens andel af adgangstid til hver supercomputer.

| (44) | Tildeling til brugerne af adgangstid til fællesforetagendets supercomputere bør være vederlagsfri for offentlige brugere. Det bør også være vederlagsfrit for private brugere
  , herunder NGO'er og enkeltpersoner,
  til anvendelsesformål med tilknytning til forsknings- og innovationsaktivitetsprojekter og med tilknytning til private SMV'ers innovationsaktiviteter
  og nystartede virksomheder
  ,
  baseret på retfærdige og gennemsigtige kriterier og procedurer
  . En sådan tildeling af adgangstid bør primært baseres på
  periodiske, fagfællebedømte og
  åbne
  samt gennemsigtige
  indkaldelser af interessetilkendegivelser, som fællesforetagendet iværksætter, og som evalueres af uafhængige eksperter
  med henblik på at sikre en velafbalanceret og passende tildeling af højtydende databehandlingsressourcer
  . Med undtagelse af
  SMV'ers og nystartede virksomheders brugere
  , som foretager private innovationsaktiviteter, skal alle brugere, der udnytter vederlagsfri adgangstid til fællesforetagendets supercomputere, have en åben tilgang til videnskab og udbrede den viden, der er opnået gennem denne adgang, jf. Horisont Europa-forordningen. Tildeling til brugerne af adgangstid til andre økonomiske aktiviteter end private SMV'ers
  og nystartede virksomheders
  innovationsaktiviteter (som står over for særlige markedssvigt), bør gives på pay-per-use basis
  ud fra omkostningsbaserede priser
  . Tildeling af adgangstid til sådanne økonomiske aktiviteter bør være tilladt, men begrænset, og gebyrets størrelse bør fastsættes af bestyrelsen
  på en gennemsigtig måde
  . Adgangsrettigheder bør tildeles på en
  åben og
  gennemsigtig måde. Bestyrelsen bør fastsætte specifikke regler for tildeling af vederlagsfri adgangstid, hvor det er relevant, og uden indkaldelse af interessetilkendegivelser med hensyn til initiativer, der anses for strategiske af enten Unionen eller bestyrelsen. Repræsentative eksempler på Unionens strategiske initiativer: Destination Earth, Human Brain Project Flagship, »1+ Million Genomes«-initiativet, de fælles europæiske dataområder i domæner af offentlig interesse, og navnlig sundhedsdataområdet, ekspertise- og kompetencecentre for højtydende databehandling, digitale innovationsknudepunkter m.v. Efter anmodning fra Unionen bør fællesforetagendet tildele direkte adgangstid på midlertidig eller permanent basis til strategiske initiativer og eksisterende eller fremtidige applikationsplatforme, som den anser for væsentlige med hensyn til at yde sundhedsrelaterede eller andre vigtige nødhjælpstjenester for almenvellet, i nød- og krisestyringssituationer eller i tilfælde, som Unionen finder nødvendige for dens sikkerhed og forsvar. Fællesforetagendet bør have tilladelse til at udføre nogle begrænsede økonomiske aktiviteter til kommercielle formål. Brugere bosiddende, etableret eller med hjemsted i en EU-medlemsstat eller et land, der er associeret med programmet for et digitalt Europa eller Horisont Europa, skal gives adgang. Adgangsrettighederne skal være rimelige for enhver bruger og tildeles på en
  åben og
  gennemsigtig måde. Bestyrelsen bør fastlægge og overvåge adgangsrettighederne til Unionens andel af adgangstid til hver supercomputer. |
| --- | --- |

(44)

Tildeling til brugerne af adgangstid til fællesforetagendets supercomputere bør være vederlagsfri for offentlige brugere. Det bør også være vederlagsfrit for private brugere
  , herunder NGO'er og enkeltpersoner,
  til anvendelsesformål med tilknytning til forsknings- og innovationsaktivitetsprojekter og med tilknytning til private SMV'ers innovationsaktiviteter
  og nystartede virksomheder
  ,
  baseret på retfærdige og gennemsigtige kriterier og procedurer
  . En sådan tildeling af adgangstid bør primært baseres på
  periodiske, fagfællebedømte og
  åbne
  samt gennemsigtige
  indkaldelser af interessetilkendegivelser, som fællesforetagendet iværksætter, og som evalueres af uafhængige eksperter
  med henblik på at sikre en velafbalanceret og passende tildeling af højtydende databehandlingsressourcer
  . Med undtagelse af
  SMV'ers og nystartede virksomheders brugere
  , som foretager private innovationsaktiviteter, skal alle brugere, der udnytter vederlagsfri adgangstid til fællesforetagendets supercomputere, have en åben tilgang til videnskab og udbrede den viden, der er opnået gennem denne adgang, jf. Horisont Europa-forordningen. Tildeling til brugerne af adgangstid til andre økonomiske aktiviteter end private SMV'ers
  og nystartede virksomheders
  innovationsaktiviteter (som står over for særlige markedssvigt), bør gives på pay-per-use basis
  ud fra omkostningsbaserede priser
  . Tildeling af adgangstid til sådanne økonomiske aktiviteter bør være tilladt, men begrænset, og gebyrets størrelse bør fastsættes af bestyrelsen
  på en gennemsigtig måde
  . Adgangsrettigheder bør tildeles på en
  åben og
  gennemsigtig måde. Bestyrelsen bør fastsætte specifikke regler for tildeling af vederlagsfri adgangstid, hvor det er relevant, og uden indkaldelse af interessetilkendegivelser med hensyn til initiativer, der anses for strategiske af enten Unionen eller bestyrelsen. Repræsentative eksempler på Unionens strategiske initiativer: Destination Earth, Human Brain Project Flagship, »1+ Million Genomes«-initiativet, de fælles europæiske dataområder i domæner af offentlig interesse, og navnlig sundhedsdataområdet, ekspertise- og kompetencecentre for højtydende databehandling, digitale innovationsknudepunkter m.v. Efter anmodning fra Unionen bør fællesforetagendet tildele direkte adgangstid på midlertidig eller permanent basis til strategiske initiativer og eksisterende eller fremtidige applikationsplatforme, som den anser for væsentlige med hensyn til at yde sundhedsrelaterede eller andre vigtige nødhjælpstjenester for almenvellet, i nød- og krisestyringssituationer eller i tilfælde, som Unionen finder nødvendige for dens sikkerhed og forsvar. Fællesforetagendet bør have tilladelse til at udføre nogle begrænsede økonomiske aktiviteter til kommercielle formål. Brugere bosiddende, etableret eller med hjemsted i en EU-medlemsstat eller et land, der er associeret med programmet for et digitalt Europa eller Horisont Europa, skal gives adgang. Adgangsrettighederne skal være rimelige for enhver bruger og tildeles på en
  åben og
  gennemsigtig måde. Bestyrelsen bør fastlægge og overvåge adgangsrettighederne til Unionens andel af adgangstid til hver supercomputer.

Ændring 37

Forslag til forordning

Betragtning 47

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (47) | Fællesforetagendets forvaltning bør varetages af to organer: en bestyrelse og et industrielt og videnskabeligt rådgivende organ. Bestyrelsen bør bestå af repræsentanter for Unionen og de deltagende stater. Bestyrelsen bør være ansvarlig for strategiske politiske beslutninger og finansieringsbeslutninger vedrørende fællesforetagendets aktiviteter, navnlig for alle offentlige udbudsaktiviteter. Det Industrielle og Videnskabelige Rådgivende Udvalg skal omfatte repræsentanter for den akademiske verden og industrien såsom brugere og teknologileverandører. Det bør yde uafhængig rådgivning til bestyrelsen om den strategiske forsknings- og innovationsdagsorden, erhvervelse og drift af de supercomputere, der ejes af fællesforetagendet, kapacitetsopbygning og udvidelse af aktivitetsprogrammer samt organisering, og aktivitetsprogrammer for internationalt samarbejde. |

Kommissionens forslag

Ændring

(47)

Fællesforetagendets forvaltning bør varetages af to organer: en bestyrelse og et industrielt og videnskabeligt rådgivende organ. Bestyrelsen bør bestå af repræsentanter for Unionen og de deltagende stater. Bestyrelsen bør være ansvarlig for strategiske politiske beslutninger og finansieringsbeslutninger vedrørende fællesforetagendets aktiviteter, navnlig for alle offentlige udbudsaktiviteter. Det Industrielle og Videnskabelige Rådgivende Udvalg skal omfatte repræsentanter for den akademiske verden og industrien såsom brugere og teknologileverandører. Det bør yde uafhængig rådgivning til bestyrelsen om den strategiske forsknings- og innovationsdagsorden, erhvervelse og drift af de supercomputere, der ejes af fællesforetagendet, kapacitetsopbygning og udvidelse af aktivitetsprogrammer samt organisering, og aktivitetsprogrammer for internationalt samarbejde.

| (47) | Fællesforetagendets forvaltning bør varetages af to organer: en bestyrelse og et industrielt og videnskabeligt rådgivende organ. Bestyrelsen bør bestå af repræsentanter for Unionen og de deltagende stater. Bestyrelsen bør være ansvarlig for strategiske politiske beslutninger og finansieringsbeslutninger vedrørende fællesforetagendets aktiviteter, navnlig for alle offentlige udbudsaktiviteter. Det Industrielle og Videnskabelige Rådgivende Udvalg skal omfatte repræsentanter for den akademiske verden og industrien såsom brugere og teknologileverandører. Det bør yde uafhængig rådgivning til bestyrelsen om den strategiske forsknings- og innovationsdagsorden, erhvervelse og drift af de supercomputere, der ejes af fællesforetagendet, kapacitetsopbygning og udvidelse af aktivitetsprogrammer samt organisering, og aktivitetsprogrammer for internationalt samarbejde.
  Fællesforetagendets forvaltningsramme bør også omfatte et brugerforum, der yder uafhængig rådgivning om brugerbehov til bestyrelsen og andre grupper. Brugerforummet bør fastsætte de specifikke kriterier og udvælgelsesprocessen for de medlemmer, det udpeger. |
| --- | --- |

(47)

Fællesforetagendets forvaltning bør varetages af to organer: en bestyrelse og et industrielt og videnskabeligt rådgivende organ. Bestyrelsen bør bestå af repræsentanter for Unionen og de deltagende stater. Bestyrelsen bør være ansvarlig for strategiske politiske beslutninger og finansieringsbeslutninger vedrørende fællesforetagendets aktiviteter, navnlig for alle offentlige udbudsaktiviteter. Det Industrielle og Videnskabelige Rådgivende Udvalg skal omfatte repræsentanter for den akademiske verden og industrien såsom brugere og teknologileverandører. Det bør yde uafhængig rådgivning til bestyrelsen om den strategiske forsknings- og innovationsdagsorden, erhvervelse og drift af de supercomputere, der ejes af fællesforetagendet, kapacitetsopbygning og udvidelse af aktivitetsprogrammer samt organisering, og aktivitetsprogrammer for internationalt samarbejde.
  Fællesforetagendets forvaltningsramme bør også omfatte et brugerforum, der yder uafhængig rådgivning om brugerbehov til bestyrelsen og andre grupper. Brugerforummet bør fastsætte de specifikke kriterier og udvælgelsesprocessen for de medlemmer, det udpeger.

Ændring 38

Forslag til forordning

Betragtning 47 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (47a) | Eftersom supercomputere er efterspørgselsorienterede og brugerdrevne, bør fællesforetagendet opretholde en permanent dialog med civilsamfundet og brugerne af højtydende databehandlingsinfrastrukturer. Den fortsatte, effektive inddragelse af brugerne, navnlig for at indføre den tilgang med fokus på design i fællesskab, der er nødvendig for at styrke anvendelsen — især for de kommercielle applikationers vedkommende — hos industrien, SMV'er, innovative virksomheder og nystartede virksomheder, kan have en høj merværdi og multiplikatoreffekt. Det bør aktivt tilstræbes at indhente input fra brugerne gennem en regelmæssig høringsproces med slutbrugere fra den offentlige og private sektor. Til dette formål bør bestyrelsen nedsætte en arbejdsgruppe for brugerne (»brugerforummet«), der skal hjælpe med at identificere den forbedrede kvalitet af tjenester, brugbarheden, tilliden og sikkerhedskravene hos offentlige og private brugere. Brugerforummet bør omfatte repræsentanter for civilsamfundet, industrien og offentlige brugere, arbejdsmarkedets parter i Unionen, SMV’er og uafhængige europæiske værdikædeaktører inden for softwareudvikling. |

Kommissionens forslag

Ændring

(47a)

Eftersom supercomputere er efterspørgselsorienterede og brugerdrevne, bør fællesforetagendet opretholde en permanent dialog med civilsamfundet og brugerne af højtydende databehandlingsinfrastrukturer. Den fortsatte, effektive inddragelse af brugerne, navnlig for at indføre den tilgang med fokus på design i fællesskab, der er nødvendig for at styrke anvendelsen — især for de kommercielle applikationers vedkommende — hos industrien, SMV'er, innovative virksomheder og nystartede virksomheder, kan have en høj merværdi og multiplikatoreffekt. Det bør aktivt tilstræbes at indhente input fra brugerne gennem en regelmæssig høringsproces med slutbrugere fra den offentlige og private sektor. Til dette formål bør bestyrelsen nedsætte en arbejdsgruppe for brugerne (»brugerforummet«), der skal hjælpe med at identificere den forbedrede kvalitet af tjenester, brugbarheden, tilliden og sikkerhedskravene hos offentlige og private brugere. Brugerforummet bør omfatte repræsentanter for civilsamfundet, industrien og offentlige brugere, arbejdsmarkedets parter i Unionen, SMV’er og uafhængige europæiske værdikædeaktører inden for softwareudvikling.

Ændring 39

Forslag til forordning

Betragtning 49

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (49) | Unionens finansielle bidrag bør forvaltes i overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning og de relevante regler om indirekte forvaltning, der er fastsat i forordning (EU, Euratom) 2018/1046. Fællesforetagendets regler om indgåelse af offentlige udbudsprocedurer skal fastsættes i dets finansielle regler. |

Kommissionens forslag

Ændring

(49)

Unionens finansielle bidrag bør forvaltes i overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning og de relevante regler om indirekte forvaltning, der er fastsat i forordning (EU, Euratom) 2018/1046. Fællesforetagendets regler om indgåelse af offentlige udbudsprocedurer skal fastsættes i dets finansielle regler.

| (49) | Unionens finansielle bidrag bør forvaltes i overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning og
  administrativ forenkling samt
  de relevante regler om indirekte forvaltning, der er fastsat i forordning (EU, Euratom) 2018/1046. Fællesforetagendets regler om indgåelse af offentlige udbudsprocedurer skal fastsættes i dets finansielle regler. |
| --- | --- |

(49)

Unionens finansielle bidrag bør forvaltes i overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning og
  administrativ forenkling samt
  de relevante regler om indirekte forvaltning, der er fastsat i forordning (EU, Euratom) 2018/1046. Fællesforetagendets regler om indgåelse af offentlige udbudsprocedurer skal fastsættes i dets finansielle regler.

Ændring 40

Forslag til forordning

Betragtning 50

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (50) | For at fremme et innovativt
  og
  konkurrencedygtigt europæisk økosystem for højtydende data- og kvantedatabehandling bør fællesforetagendet gøre hensigtsmæssig brug af udbuds- og tilskudsmidlerne, herunder fælles udbud, prækommercielle udbud og offentlige udbud af innovative løsninger. |

Kommissionens forslag

Ændring

(50)

For at fremme et innovativt
  og
  konkurrencedygtigt europæisk økosystem for højtydende data- og kvantedatabehandling bør fællesforetagendet gøre hensigtsmæssig brug af udbuds- og tilskudsmidlerne, herunder fælles udbud, prækommercielle udbud og offentlige udbud af innovative løsninger.

| (50) | For at fremme et innovativt, konkurrencedygtigt og
  resilient
  europæisk økosystem for højtydende data- og kvantedatabehandling
  , som er udbredt i hele Unionen,
  bør fællesforetagendet gøre hensigtsmæssig brug af udbuds- og tilskudsmidlerne, herunder fælles udbud, prækommercielle udbud og offentlige udbud af innovative løsninger.
  Brugen af sådanne udbuds- og tilskudsmidler bør lette inddragelsen af SMV'er, mikrovirksomheder og nystartede virksomheder samt deres klynger. Fællesforetagendet vil tage højde for muligheden for at forbedre eksisterende faciliteter for at garantere de nyeste og mest avancerede teknologier og et økosystem i verdensklasse for teknologier og applikationer baseret på højtydende databehandling og kvantedatabehandling. |
| --- | --- |

(50)

For at fremme et innovativt, konkurrencedygtigt og
  resilient
  europæisk økosystem for højtydende data- og kvantedatabehandling
  , som er udbredt i hele Unionen,
  bør fællesforetagendet gøre hensigtsmæssig brug af udbuds- og tilskudsmidlerne, herunder fælles udbud, prækommercielle udbud og offentlige udbud af innovative løsninger.
  Brugen af sådanne udbuds- og tilskudsmidler bør lette inddragelsen af SMV'er, mikrovirksomheder og nystartede virksomheder samt deres klynger. Fællesforetagendet vil tage højde for muligheden for at forbedre eksisterende faciliteter for at garantere de nyeste og mest avancerede teknologier og et økosystem i verdensklasse for teknologier og applikationer baseret på højtydende databehandling og kvantedatabehandling.

Ændring 41

Forslag til forordning

Betragtning 53

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (53) | Deltagelse i indirekte aktioner, som støttes af fællesforetagendet, bør ske i overensstemmelse med forordning (EU) xxx om oprettelse af Horisont Europa. Fællesforetagendet bør desuden sikre ensartet anvendelse af disse regler på baggrund af relevante foranstaltninger, der vedtages af Kommissionen. For at sikre at de deltagende stater i overensstemmelse med forordning (EU) xxx om oprettelse af Horisont Europa i passende omfang medfinansierer indirekte aktioner, bør de deltagende stater bidrage med et beløb, der som minimum modsvarer fællesforetagendets godtgørelse af de støtteberettigede omkostninger, som støttemodtagerne har afholdt i forbindelse med aktionerne. Med henblik herpå bør de maksimale finansieringssatser, der er angivet i fællesforetagendets årlige arbejdsprogram i overensstemmelse med artikel 30 i forordning (EU) xxx om oprettelse af Horisont Europa, fastsættes i overensstemmelse hermed. |

Kommissionens forslag

Ændring

(53)

Deltagelse i indirekte aktioner, som støttes af fællesforetagendet, bør ske i overensstemmelse med forordning (EU) xxx om oprettelse af Horisont Europa. Fællesforetagendet bør desuden sikre ensartet anvendelse af disse regler på baggrund af relevante foranstaltninger, der vedtages af Kommissionen. For at sikre at de deltagende stater i overensstemmelse med forordning (EU) xxx om oprettelse af Horisont Europa i passende omfang medfinansierer indirekte aktioner, bør de deltagende stater bidrage med et beløb, der som minimum modsvarer fællesforetagendets godtgørelse af de støtteberettigede omkostninger, som støttemodtagerne har afholdt i forbindelse med aktionerne. Med henblik herpå bør de maksimale finansieringssatser, der er angivet i fællesforetagendets årlige arbejdsprogram i overensstemmelse med artikel 30 i forordning (EU) xxx om oprettelse af Horisont Europa, fastsættes i overensstemmelse hermed.

| (53) | Deltagelse i indirekte aktioner, som støttes af fællesforetagendet, bør ske i overensstemmelse med forordning (EU)xxx om oprettelse af Horisont Europa. Fællesforetagendet bør desuden sikre ensartet anvendelse af disse regler på baggrund af relevante foranstaltninger, der vedtages af Kommissionen. For at sikre at de deltagende stater i overensstemmelse med forordning (EU) xxx om oprettelse af Horisont Europa i passende omfang medfinansierer indirekte aktioner, bør de deltagende stater bidrage med et beløb, der som minimum modsvarer fællesforetagendets godtgørelse af de støtteberettigede omkostninger, som støttemodtagerne har afholdt i forbindelse med aktionerne. Med henblik herpå bør de maksimale finansieringssatser, der er angivet i fællesforetagendets årlige arbejdsprogram i overensstemmelse med artikel 30 i forordning (EU)xxx om oprettelse af Horisont Europa, fastsættes
  af bestyrelsen
  i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(53)

Deltagelse i indirekte aktioner, som støttes af fællesforetagendet, bør ske i overensstemmelse med forordning (EU)xxx om oprettelse af Horisont Europa. Fællesforetagendet bør desuden sikre ensartet anvendelse af disse regler på baggrund af relevante foranstaltninger, der vedtages af Kommissionen. For at sikre at de deltagende stater i overensstemmelse med forordning (EU) xxx om oprettelse af Horisont Europa i passende omfang medfinansierer indirekte aktioner, bør de deltagende stater bidrage med et beløb, der som minimum modsvarer fællesforetagendets godtgørelse af de støtteberettigede omkostninger, som støttemodtagerne har afholdt i forbindelse med aktionerne. Med henblik herpå bør de maksimale finansieringssatser, der er angivet i fællesforetagendets årlige arbejdsprogram i overensstemmelse med artikel 30 i forordning (EU)xxx om oprettelse af Horisont Europa, fastsættes
  af bestyrelsen
  i overensstemmelse hermed.

Ændring 42

Forslag til forordning

Betragtning 53 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (53a) | For at sikre den rette balance i interessenternes deltagelse i aktioner finansieret af fællesforetagendet er det nødvendigt at muliggøre en differentiering af godtgørelsessatserne, navnlig for SMV'er, nystartede virksomheder og almennyttige juridiske enheder. Anvendelsen af differentierede satser bør ikke øge projekternes administrative kompleksitet og bør ske på den enkleste og mest effektive måde. Godtgørelsessatserne bør anføres i arbejdsprogrammet. |

Kommissionens forslag

Ændring

(53a)

For at sikre den rette balance i interessenternes deltagelse i aktioner finansieret af fællesforetagendet er det nødvendigt at muliggøre en differentiering af godtgørelsessatserne, navnlig for SMV'er, nystartede virksomheder og almennyttige juridiske enheder. Anvendelsen af differentierede satser bør ikke øge projekternes administrative kompleksitet og bør ske på den enkleste og mest effektive måde. Godtgørelsessatserne bør anføres i arbejdsprogrammet.

Ændring 43

Forslag til forordning

Betragtning 56

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (56) | Unionens og de øvrige medlemmer af fællesforetagendets finansielle interesser bør beskyttes ved hjælp af forholdsmæssigt afpassede foranstaltninger i hele udgiftscyklussen, herunder forebyggelse, påvisning og undersøgelse af uregelmæssigheder, tilbagesøgning af tabte, uberettiget udbetalte eller ukorrekt anvendte midler og efter omstændighederne ved anvendelse af administrative og økonomiske sanktioner i overensstemmelse med forordning (EU, Euratom) 2018/1046. |

Kommissionens forslag

Ændring

(56)

Unionens og de øvrige medlemmer af fællesforetagendets finansielle interesser bør beskyttes ved hjælp af forholdsmæssigt afpassede foranstaltninger i hele udgiftscyklussen, herunder forebyggelse, påvisning og undersøgelse af uregelmæssigheder, tilbagesøgning af tabte, uberettiget udbetalte eller ukorrekt anvendte midler og efter omstændighederne ved anvendelse af administrative og økonomiske sanktioner i overensstemmelse med forordning (EU, Euratom) 2018/1046.

| (56) | Unionens og de øvrige medlemmer af fællesforetagendets finansielle interesser bør beskyttes ved hjælp af forholdsmæssigt afpassede
  og enkle
  foranstaltninger i hele udgiftscyklussen, herunder forebyggelse, påvisning og undersøgelse af uregelmæssigheder, tilbagesøgning af tabte, uberettiget udbetalte eller ukorrekt anvendte midler og efter omstændighederne ved anvendelse af administrative og økonomiske sanktioner i overensstemmelse med forordning (EU, Euratom) 2018/1046. |
| --- | --- |

(56)

Unionens og de øvrige medlemmer af fællesforetagendets finansielle interesser bør beskyttes ved hjælp af forholdsmæssigt afpassede
  og enkle
  foranstaltninger i hele udgiftscyklussen, herunder forebyggelse, påvisning og undersøgelse af uregelmæssigheder, tilbagesøgning af tabte, uberettiget udbetalte eller ukorrekt anvendte midler og efter omstændighederne ved anvendelse af administrative og økonomiske sanktioner i overensstemmelse med forordning (EU, Euratom) 2018/1046.

Ændring 44

Forslag til forordning

Betragtning 57

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (57) | Fællesforetagendet bør fungere på en åben og gennemsigtig måde og forelægge alle relevante oplysninger rettidigt samt fremme dets aktiviteter, herunder gennem kommunikations- og formidlingsaktiviteter rettet mod den brede offentlighed. Forretningsordenen for organerne i fællesforetagendet bør gøres offentligt tilgængelig. |

Kommissionens forslag

Ændring

(57)

Fællesforetagendet bør fungere på en åben og gennemsigtig måde og forelægge alle relevante oplysninger rettidigt samt fremme dets aktiviteter, herunder gennem kommunikations- og formidlingsaktiviteter rettet mod den brede offentlighed. Forretningsordenen for organerne i fællesforetagendet bør gøres offentligt tilgængelig.

| (57) | Fællesforetagendet bør fungere på en
  enkel, fleksibel,
  åben og gennemsigtig måde og forelægge alle relevante oplysninger rettidigt samt fremme dets aktiviteter, herunder gennem kommunikations- og formidlingsaktiviteter rettet mod den brede offentlighed. Forretningsordenen for organerne i fællesforetagendet bør gøres offentligt tilgængelig. |
| --- | --- |

(57)

Fællesforetagendet bør fungere på en
  enkel, fleksibel,
  åben og gennemsigtig måde og forelægge alle relevante oplysninger rettidigt samt fremme dets aktiviteter, herunder gennem kommunikations- og formidlingsaktiviteter rettet mod den brede offentlighed. Forretningsordenen for organerne i fællesforetagendet bør gøres offentligt tilgængelig.

Ændring 45

Forslag til forordning

Betragtning 58

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (58) | Med henblik på forenkling bør de administrative byrder nedbringes for alle parter. Dobbelte revisioner og uforholdsmæssige mængder af dokumentation og rapportering bør undgås. |

Kommissionens forslag

Ændring

(58)

Med henblik på forenkling bør de administrative byrder nedbringes for alle parter. Dobbelte revisioner og uforholdsmæssige mængder af dokumentation og rapportering bør undgås.

| (58) | Med henblik på forenkling bør de administrative byrder nedbringes for alle parter
  , især for fællesforetagendet og dets støttemodtagere
  . Dobbelte revisioner og uforholdsmæssige mængder af dokumentation og rapportering bør undgås.
  Fællesforetagendet bør tilvejebringe en gunstig ramme til støtte for deltagende stater. For at maksimere effekten af indirekte aktioner bør der tages højde for de særlige forhold i fællesforetagendet, med dets trepartsmodel, for så vidt angår forvaltningen af økonomiske bidrag fra deltagende stater. |
| --- | --- |

(58)

Med henblik på forenkling bør de administrative byrder nedbringes for alle parter
  , især for fællesforetagendet og dets støttemodtagere
  . Dobbelte revisioner og uforholdsmæssige mængder af dokumentation og rapportering bør undgås.
  Fællesforetagendet bør tilvejebringe en gunstig ramme til støtte for deltagende stater. For at maksimere effekten af indirekte aktioner bør der tages højde for de særlige forhold i fællesforetagendet, med dets trepartsmodel, for så vidt angår forvaltningen af økonomiske bidrag fra deltagende stater.

Ændring 46

Forslag til forordning

Betragtning 61

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (61) | Kommissionens interne revisor bør udøve de samme beføjelser over for fællesforetagendet som over for Kommissionen. |

Kommissionens forslag

Ændring

(61)

Kommissionens interne revisor bør udøve de samme beføjelser over for fællesforetagendet som over for Kommissionen.

| (61) | Kommissionens interne revisor bør udøve de samme beføjelser over for fællesforetagendet som over for Kommissionen
  uden at øge den administrative byrde for fællesforetagendet eller dets støttemodtagere
  . |
| --- | --- |

(61)

Kommissionens interne revisor bør udøve de samme beføjelser over for fællesforetagendet som over for Kommissionen
  uden at øge den administrative byrde for fællesforetagendet eller dets støttemodtagere
  .

Ændring 47

Forslag til forordning

Betragtning 62

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (62) | Kommissionen, fællesforetagendet, Revisionsretten, Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) og Den Europæiske Anklagemyndighed (EPPO) bør have adgang til alle nødvendige oplysninger og lokaliteterne til at foretage revisioner og undersøgelser af tilskud, kontrakter og aftaler, der er undertegnet af fællesforetagendet. |

Kommissionens forslag

Ændring

(62)

Kommissionen, fællesforetagendet, Revisionsretten, Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) og Den Europæiske Anklagemyndighed (EPPO) bør have adgang til alle nødvendige oplysninger og lokaliteterne til at foretage revisioner og undersøgelser af tilskud, kontrakter og aftaler, der er undertegnet af fællesforetagendet.

| (62) | Kommissionen, fællesforetagendet, Revisionsretten, Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) og Den Europæiske Anklagemyndighed (EPPO) bør have adgang til alle nødvendige oplysninger og lokaliteterne til at foretage revisioner og undersøgelser af tilskud, kontrakter og aftaler, der er undertegnet af fællesforetagendet
  , samtidig med at der stræbes efter størst mulig administrativ forenkling for støttemodtagerne og en mindskelse af deres administrative byrde
  . |
| --- | --- |

(62)

Kommissionen, fællesforetagendet, Revisionsretten, Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) og Den Europæiske Anklagemyndighed (EPPO) bør have adgang til alle nødvendige oplysninger og lokaliteterne til at foretage revisioner og undersøgelser af tilskud, kontrakter og aftaler, der er undertegnet af fællesforetagendet
  , samtidig med at der stræbes efter størst mulig administrativ forenkling for støttemodtagerne og en mindskelse af deres administrative byrde
  .

Ændring 48

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2) | »adgangstid«: en supercomputers datatid, der stilles til rådighed for en bruger eller en gruppe brugere til at udføre deres computerprogrammer |

Kommissionens forslag

Ændring

2)

»adgangstid«: en supercomputers datatid, der stilles til rådighed for en bruger eller en gruppe brugere til at udføre deres computerprogrammer

| 2) | »adgangstid«: en supercomputers datatid, der stilles til rådighed
  ved hjælp af en gennemsigtig og åben proces
  for en bruger eller en gruppe brugere til at udføre deres computerprogrammer |
| --- | --- |

2)

»adgangstid«: en supercomputers datatid, der stilles til rådighed
  ved hjælp af en gennemsigtig og åben proces
  for en bruger eller en gruppe brugere til at udføre deres computerprogrammer

Ændring 49

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4) | »ekspertisecenter«: i forbindelse med højtydende databehandling et
  initiativ
  til fremme af brugen af kommende ekstremt højtydende databehandlingskapaciteter, der giver brugergrupper, sammen med andre HPC-interessenter, mulighed for at opskalere eksisterende parallelkoder til exaskala- og ekstreme skaleringspræstationer |

Kommissionens forslag

Ændring

4)

»ekspertisecenter«: i forbindelse med højtydende databehandling et
  initiativ
  til fremme af brugen af kommende ekstremt højtydende databehandlingskapaciteter, der giver brugergrupper, sammen med andre HPC-interessenter, mulighed for at opskalere eksisterende parallelkoder til exaskala- og ekstreme skaleringspræstationer

| 4) | »ekspertisecenter«: i forbindelse med højtydende databehandling et
  samarbejdsinitiativ udvalgt efter en åben, gennemsigtig og konkurrencedygtig indkaldelse af forslag
  til fremme af brugen af kommende ekstremt højtydende databehandlingskapaciteter, der giver brugergrupper, sammen med andre HPC-interessenter, mulighed for at opskalere eksisterende parallelkoder til exaskala- og ekstreme skaleringspræstationer |
| --- | --- |

4)

»ekspertisecenter«: i forbindelse med højtydende databehandling et
  samarbejdsinitiativ udvalgt efter en åben, gennemsigtig og konkurrencedygtig indkaldelse af forslag
  til fremme af brugen af kommende ekstremt højtydende databehandlingskapaciteter, der giver brugergrupper, sammen med andre HPC-interessenter, mulighed for at opskalere eksisterende parallelkoder til exaskala- og ekstreme skaleringspræstationer

Ændring 50

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 5) | »design i fællesskab«: er en fælles tilgang mellem leverandører og brugere af teknologi med fokus på design i fællesskab med henblik på udvikling af
  ny teknologi
  , applikationer og systemer |

Kommissionens forslag

Ændring

5)

»design i fællesskab«: er en fælles tilgang mellem leverandører og brugere af teknologi med fokus på design i fællesskab med henblik på udvikling af
  ny teknologi
  , applikationer og systemer

| 5) | »design i fællesskab«: er en fælles tilgang mellem leverandører og brugere af teknologi med fokus på design i fællesskab med henblik på udvikling af
  nye teknologier
  , applikationer, systemer
  , tjenester, færdigheder og kompetencer |
| --- | --- |

5)

»design i fællesskab«: er en fælles tilgang mellem leverandører og brugere af teknologi med fokus på design i fællesskab med henblik på udvikling af
  nye teknologier
  , applikationer, systemer
  , tjenester, færdigheder og kompetencer

Ændring 51

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 6) | »kompetencecenter
  for højtydende databehandling«: en juridisk enhed, der er etableret i en deltagende stat,
  der
  giver brugere fra industrien,
  herunder
  SMV'er, den akademiske verden og offentlige administrationer, adgang efter anmodning til supercomputerne og til de nyeste højtydende databehandlingsteknologier, -værktøjer, -applikationer, og -tjenester og tilbyder ekspertise, kompetencer, uddannelse, netværksdannelse og outreachaktiviteter |

Kommissionens forslag

Ændring

6)

»kompetencecenter
  for højtydende databehandling«: en juridisk enhed, der er etableret i en deltagende stat,
  der
  giver brugere fra industrien,
  herunder
  SMV'er, den akademiske verden og offentlige administrationer, adgang efter anmodning til supercomputerne og til de nyeste højtydende databehandlingsteknologier, -værktøjer, -applikationer, og -tjenester og tilbyder ekspertise, kompetencer, uddannelse, netværksdannelse og outreachaktiviteter

| 6) | »EU-kompetencecenter
  for højtydende databehandling«: en juridisk enhed
  i Unionen
  , der er
  udvalgt gennem en åben og gennemsigtig proces og er
  etableret i en deltagende stat,
  og som
  giver brugere fra industrien,
  navnlig
  SMV'er
  og nyetablerede virksomheder
  , den akademiske verden og offentlige administrationer, adgang efter anmodning til supercomputerne og til de nyeste højtydende databehandlingsteknologier, -værktøjer, -applikationer, og -tjenester og tilbyder ekspertise, kompetencer, uddannelse, netværksdannelse og outreachaktiviteter |
| --- | --- |

6)

»EU-kompetencecenter
  for højtydende databehandling«: en juridisk enhed
  i Unionen
  , der er
  udvalgt gennem en åben og gennemsigtig proces og er
  etableret i en deltagende stat,
  og som
  giver brugere fra industrien,
  navnlig
  SMV'er
  og nyetablerede virksomheder
  , den akademiske verden og offentlige administrationer, adgang efter anmodning til supercomputerne og til de nyeste højtydende databehandlingsteknologier, -værktøjer, -applikationer, og -tjenester og tilbyder ekspertise, kompetencer, uddannelse, netværksdannelse og outreachaktiviteter

Ændring 52

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 16

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 16) | »industrial-grade supercomputer«: en supercomputer, der hvad angår krav til sikkerhed, beskyttelse og dataintegritet er specialdesignet til industrielle brugere, som kræver mere, end der kræves til forskningsbrug |

Kommissionens forslag

Ændring

16)

»industrial-grade supercomputer«: en supercomputer, der hvad angår krav til sikkerhed, beskyttelse og dataintegritet er specialdesignet til industrielle brugere, som kræver mere, end der kræves til forskningsbrug

| 16) | »industrial-grade supercomputer«: en supercomputer, der
  som minimum er i mellemklassen og,
  hvad angår krav til sikkerhed, beskyttelse og dataintegritet, er specialdesignet til industrielle brugere, som kræver mere, end der kræves til forskningsbrug |
| --- | --- |

16)

»industrial-grade supercomputer«: en supercomputer, der
  som minimum er i mellemklassen og,
  hvad angår krav til sikkerhed, beskyttelse og dataintegritet, er specialdesignet til industrielle brugere, som kræver mere, end der kræves til forskningsbrug

Ændring 53

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 19 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 19a) | »flerårigt strategisk program«: et dokument, der fastlægger en strategi og planer for at nå fællesforetagendets mål |

Kommissionens forslag

Ændring

19a)

Ændring 54

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 20

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 20) | »nationalt kompetencecenter for højtydende databehandling«: en juridisk enhed, der er etableret i en deltagende stat, der er medlemsstat, og associeret med denne medlemsstats nationale supercomputercenter, der giver brugere fra industrien,
  herunder
  SMV'er, den akademiske verden og offentlige administrationer, adgang efter anmodning til supercomputerne og til de nyeste højtydende databehandlingsteknologier, -værktøjer, -applikationer og -tjenester og tilbyder ekspertise, kompetencer, uddannelse, netværksdannelse og outreachaktiviteter |

Kommissionens forslag

Ændring

20)

»nationalt kompetencecenter for højtydende databehandling«: en juridisk enhed, der er etableret i en deltagende stat, der er medlemsstat, og associeret med denne medlemsstats nationale supercomputercenter, der giver brugere fra industrien,
  herunder
  SMV'er, den akademiske verden og offentlige administrationer, adgang efter anmodning til supercomputerne og til de nyeste højtydende databehandlingsteknologier, -værktøjer, -applikationer og -tjenester og tilbyder ekspertise, kompetencer, uddannelse, netværksdannelse og outreachaktiviteter

| 20) | »nationalt kompetencecenter for højtydende databehandling«: en juridisk enhed
  eller et konsortium af juridiske enheder
  , der er
  udvalgt gennem en åben og gennemsigtig proces og
  etableret i en deltagende stat, der er medlemsstat, og associeret med denne medlemsstats nationale supercomputercenter, der giver brugere fra industrien,
  navnlig
  SMV'er
  og nyetablerede virksomheder
  , den akademiske verden og offentlige administrationer, adgang efter anmodning til supercomputerne og til de nyeste højtydende databehandlingsteknologier, -værktøjer, -applikationer og -tjenester og tilbyder ekspertise, kompetencer, uddannelse, netværksdannelse og outreachaktiviteter |
| --- | --- |

20)

»nationalt kompetencecenter for højtydende databehandling«: en juridisk enhed
  eller et konsortium af juridiske enheder
  , der er
  udvalgt gennem en åben og gennemsigtig proces og
  etableret i en deltagende stat, der er medlemsstat, og associeret med denne medlemsstats nationale supercomputercenter, der giver brugere fra industrien,
  navnlig
  SMV'er
  og nyetablerede virksomheder
  , den akademiske verden og offentlige administrationer, adgang efter anmodning til supercomputerne og til de nyeste højtydende databehandlingsteknologier, -værktøjer, -applikationer og -tjenester og tilbyder ekspertise, kompetencer, uddannelse, netværksdannelse og outreachaktiviteter

Ændring 55

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Fællesforetagendets mission er at udvikle, idriftsætte, udbygge og vedligeholde et økosystem i verdensklasse for en organiseret, sikker og hypersammenkoblet service- og datainfrastruktur inden for supercomputere og kvantedatabehandling i Unionen støtte
  fremstillingen
  af innovative og konkurrencedygtige supercomputersystemer baseret på en forsyningskæde, der sikrer komponenter, teknologier og viden til at begrænse risikoen for disruptioner og
  udvikle
  en bred vifte af applikationer, der er optimeret til disse systemer udvide brugen af denne supercomputerinfrastruktur til at omfatte en lang række offentlige og private brugere og støtte udviklingen af
  centrale
  kvalifikationer til
  europæisk forskning
  og
  industri
  . | 1.   Fællesforetagendets mission er at udvikle, idriftsætte, udbygge og vedligeholde et økosystem i verdensklasse for en organiseret, sikker og hypersammenkoblet service- og datainfrastruktur inden for supercomputere og kvantedatabehandling i Unionen
  og dermed bidrage til at give Unionen en videnskabelig, digital og industriel førerposition på verdensplan,
  støtte
  udviklingen, idriftsættelsen og driften, helst inden for Unionen,
  af innovative og konkurrencedygtige supercomputersystemer baseret på en forsyningskæde, der sikrer
  råvarer af kritisk betydning og de mest avancerede
  komponenter
  og
  teknologier og
  den mest avancerede
  viden til at begrænse risikoen for disruptioner og
  udviklingen af
  en bred vifte af applikationer, der er optimeret til disse systemer
  på grundlag af principperne om tillid, åbenhed, sikkerhed, interoperabilitet og portabilitet, og
  udvide brugen af denne supercomputerinfrastruktur til at omfatte en lang række offentlige og private brugere
  i Unionen, med særlig vægt på SMV'er og nyetablerede virksomheder, herunder dem i FoU-fasen,
  og støtte udviklingen af
  avancerede digitale
  kvalifikationer
  og kompetencer og avanceret digital viden
  til
  samfundet, forskningen
  og
  industrien i Europa
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

1.   Fællesforetagendets mission er at udvikle, idriftsætte, udbygge og vedligeholde et økosystem i verdensklasse for en organiseret, sikker og hypersammenkoblet service- og datainfrastruktur inden for supercomputere og kvantedatabehandling i Unionen støtte
  fremstillingen
  af innovative og konkurrencedygtige supercomputersystemer baseret på en forsyningskæde, der sikrer komponenter, teknologier og viden til at begrænse risikoen for disruptioner og
  udvikle
  en bred vifte af applikationer, der er optimeret til disse systemer udvide brugen af denne supercomputerinfrastruktur til at omfatte en lang række offentlige og private brugere og støtte udviklingen af
  centrale
  kvalifikationer til
  europæisk forskning
  og
  industri
  .

1.   Fællesforetagendets mission er at udvikle, idriftsætte, udbygge og vedligeholde et økosystem i verdensklasse for en organiseret, sikker og hypersammenkoblet service- og datainfrastruktur inden for supercomputere og kvantedatabehandling i Unionen
  og dermed bidrage til at give Unionen en videnskabelig, digital og industriel førerposition på verdensplan,
  støtte
  udviklingen, idriftsættelsen og driften, helst inden for Unionen,
  af innovative og konkurrencedygtige supercomputersystemer baseret på en forsyningskæde, der sikrer
  råvarer af kritisk betydning og de mest avancerede
  komponenter
  og
  teknologier og
  den mest avancerede
  viden til at begrænse risikoen for disruptioner og
  udviklingen af
  en bred vifte af applikationer, der er optimeret til disse systemer
  på grundlag af principperne om tillid, åbenhed, sikkerhed, interoperabilitet og portabilitet, og
  udvide brugen af denne supercomputerinfrastruktur til at omfatte en lang række offentlige og private brugere
  i Unionen, med særlig vægt på SMV'er og nyetablerede virksomheder, herunder dem i FoU-fasen,
  og støtte udviklingen af
  avancerede digitale
  kvalifikationer
  og kompetencer og avanceret digital viden
  til
  samfundet, forskningen
  og
  industrien i Europa
  .

Ændring 56

Ændring 56

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 2 — litra a

Artikel 3 — stk. 2 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | at bidrage til gennemførelsen af forordning (EU) xxx om oprettelse af Horisont Europa og navnlig artikel 3 deri, at levere videnskabelig, økonomisk, miljømæssig, teknologisk og samfundsmæssig virkning på baggrund af Unionens investeringer i forskning og innovation, med henblik på at styrke Unionens
  videskabelige
  og teknologiske base, at opfylde Unionens strategiske prioriteter, bidrage til opfyldelse af
  EU's
  målsætninger og politikker og bidrage til håndtering af globale udfordringer,
  herunder
  målene for bæredygtig udvikling ved at overholde principperne i 2030-dagsordenen og Parisaftalen |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

at bidrage til gennemførelsen af forordning (EU) xxx om oprettelse af Horisont Europa og navnlig artikel 3 deri, at levere videnskabelig, økonomisk, miljømæssig, teknologisk og samfundsmæssig virkning på baggrund af Unionens investeringer i forskning og innovation, med henblik på at styrke Unionens
  videskabelige
  og teknologiske base, at opfylde Unionens strategiske prioriteter, bidrage til opfyldelse af
  EU's
  målsætninger og politikker og bidrage til håndtering af globale udfordringer,
  herunder
  målene for bæredygtig udvikling ved at overholde principperne i 2030-dagsordenen og Parisaftalen

videskabelige

EU's

herunder

| a) | at bidrage til gennemførelsen af forordning (EU) xxx om oprettelse af Horisont Europa og navnlig artikel 3 deri, at levere videnskabelig, økonomisk, miljømæssig, teknologisk og samfundsmæssig virkning på baggrund af Unionens investeringer i forskning og innovation, med henblik på at styrke Unionens
  videnskabelige
  og teknologiske base, at opfylde Unionens strategiske prioriteter,
  at
  bidrage til opfyldelse af
  Unionens
  målsætninger og politikker
  , bl.a. vedrørende den europæiske grønne pagt, den europæiske genopretningsplan, den europæiske datastrategi
  og
  strategierne for det digitale område, SMV'er og industrien, så man sikrer Europas strategiske selvstændighed og samtidig bevarer en åben økonomi, at fremskynde de sociale, økologiske og økonomiske omstillinger
  og
  at
  bidrage til håndtering af globale udfordringer,
  der vedrører
  målene for bæredygtig udvikling, ved at overholde principperne i 2030-dagsordenen og Parisaftalen |
| --- | --- |

a)

at bidrage til gennemførelsen af forordning (EU) xxx om oprettelse af Horisont Europa og navnlig artikel 3 deri, at levere videnskabelig, økonomisk, miljømæssig, teknologisk og samfundsmæssig virkning på baggrund af Unionens investeringer i forskning og innovation, med henblik på at styrke Unionens
  videnskabelige
  og teknologiske base, at opfylde Unionens strategiske prioriteter,
  at
  bidrage til opfyldelse af
  Unionens
  målsætninger og politikker
  , bl.a. vedrørende den europæiske grønne pagt, den europæiske genopretningsplan, den europæiske datastrategi
  og
  strategierne for det digitale område, SMV'er og industrien, så man sikrer Europas strategiske selvstændighed og samtidig bevarer en åben økonomi, at fremskynde de sociale, økologiske og økonomiske omstillinger
  og
  at
  bidrage til håndtering af globale udfordringer,
  der vedrører
  målene for bæredygtig udvikling, ved at overholde principperne i 2030-dagsordenen og Parisaftalen

videnskabelige

at

Unionens

, bl.a. vedrørende den europæiske grønne pagt, den europæiske genopretningsplan, den europæiske datastrategi

strategierne for det digitale område, SMV'er og industrien, så man sikrer Europas strategiske selvstændighed og samtidig bevarer en åben økonomi, at fremskynde de sociale, økologiske og økonomiske omstillinger

at

der vedrører

Ændring 57

Ændring 57

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 2 — litra b

Artikel 3 — stk. 2 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | at udvikle et tæt samarbejde og sikre koordinering med andre europæiske partnerskaber, herunder gennem fælles udbud, og skabe synergier med relevante aktiviteter og programmer på EU-niveau, nationalt niveau og
  regionalt
  niveau, navnlig med dem som understøtter innovative løsninger, uddannelse og regional udvikling
  , hvis det er relevant |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

at udvikle et tæt samarbejde og sikre koordinering med andre europæiske partnerskaber, herunder gennem fælles udbud, og skabe synergier med relevante aktiviteter og programmer på EU-niveau, nationalt niveau og
  regionalt
  niveau, navnlig med dem som understøtter innovative løsninger, uddannelse og regional udvikling
  , hvis det er relevant

regionalt

, hvis det er relevant

| b) | at udvikle et tæt samarbejde og sikre
  synergier og
  koordinering med andre europæiske partnerskaber, herunder gennem fælles udbud, og skabe
  sekventielle, parallelle eller integrerede
  synergier med relevante aktiviteter og programmer på EU-niveau, nationalt
  niveau, regionalt
  niveau og
  lokalt
  niveau, navnlig med dem, som understøtter innovative løsninger,
  og modelleringsplatforme,
  uddannelse og regional udvikling |
| --- | --- |

b)

at udvikle et tæt samarbejde og sikre
  synergier og
  koordinering med andre europæiske partnerskaber, herunder gennem fælles udbud, og skabe
  sekventielle, parallelle eller integrerede
  synergier med relevante aktiviteter og programmer på EU-niveau, nationalt
  niveau, regionalt
  niveau og
  lokalt
  niveau, navnlig med dem, som understøtter innovative løsninger,
  og modelleringsplatforme,
  uddannelse og regional udvikling

synergier og

sekventielle, parallelle eller integrerede

niveau, regionalt

lokalt

og modelleringsplatforme,

Ændring 58

Ændring 58

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 2 — litra c

Artikel 3 — stk. 2 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | at udvikle, idriftsætte, udbygge og vedligeholde en integreret efterspørgselsorienteret og brugerdrevet hypersammenkoblet supercomputer- og datainfrastruktur i verdensklasse i Unionen |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

at udvikle, idriftsætte, udbygge og vedligeholde en integreret efterspørgselsorienteret og brugerdrevet hypersammenkoblet supercomputer- og datainfrastruktur i verdensklasse i Unionen

| c) | at udvikle, idriftsætte, udbygge og vedligeholde en integreret efterspørgselsorienteret og brugerdrevet hypersammenkoblet supercomputer- og datainfrastruktur i verdensklasse i Unionen
  , der hjælper med at styrke Unionens strategiske selvstændighed |
| --- | --- |

c)

at udvikle, idriftsætte, udbygge og vedligeholde en integreret efterspørgselsorienteret og brugerdrevet hypersammenkoblet supercomputer- og datainfrastruktur i verdensklasse i Unionen
  , der hjælper med at styrke Unionens strategiske selvstændighed

, der hjælper med at styrke Unionens strategiske selvstændighed

Ændring 59

Ændring 59

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 2 — litra d

Artikel 3 — stk. 2 — litra d

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| d) | at organisere den hypersammenkoblede supercomputer- og datainfrastruktur og sammenkoble den med de europæiske dataområder og cloud-økosystemer med henblik på at levere databehandlings- og datatjenester til mange forskellige offentlige og private brugere i Europa |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

d)

at organisere den hypersammenkoblede supercomputer- og datainfrastruktur og sammenkoble den med de europæiske dataområder og cloud-økosystemer med henblik på at levere databehandlings- og datatjenester til mange forskellige offentlige og private brugere i Europa

| d) | at organisere den hypersammenkoblede supercomputer- og datainfrastruktur
  gennem netværksinfrastrukturer af høj kvalitet i alle medlemsstaterne
  og sammenkoble den med de europæiske dataområder
  , navnlig med det europæiske sundhedsdataområde for at sikre tilgængeligheden af store sundhedsdatasæt af høj kvalitet,
  og cloud-økosystemer med henblik på at levere databehandlings- og datatjenester til mange forskellige
  og geografisk spredte
  offentlige og private brugere i Europa
  baseret på principperne om tillid, åbenhed, sikkerhed, interoperabilitet og portabilitet |
| --- | --- |

d)

at organisere den hypersammenkoblede supercomputer- og datainfrastruktur
  gennem netværksinfrastrukturer af høj kvalitet i alle medlemsstaterne
  og sammenkoble den med de europæiske dataområder
  , navnlig med det europæiske sundhedsdataområde for at sikre tilgængeligheden af store sundhedsdatasæt af høj kvalitet,
  og cloud-økosystemer med henblik på at levere databehandlings- og datatjenester til mange forskellige
  og geografisk spredte
  offentlige og private brugere i Europa
  baseret på principperne om tillid, åbenhed, sikkerhed, interoperabilitet og portabilitet

gennem netværksinfrastrukturer af høj kvalitet i alle medlemsstaterne

, navnlig med det europæiske sundhedsdataområde for at sikre tilgængeligheden af store sundhedsdatasæt af høj kvalitet,

og geografisk spredte

baseret på principperne om tillid, åbenhed, sikkerhed, interoperabilitet og portabilitet

Ændring 60

Ændring 60

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 2 — litra d a (nyt)

Artikel 3 — stk. 2 — litra d a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | da) | at fremme videnskabelig ekspertise og støtte udbredelsen og den systematiske anvendelse af forsknings- og innovationsresultater, der er skabt i Unionen |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

da)

da)

at fremme videnskabelig ekspertise og støtte udbredelsen og den systematiske anvendelse af forsknings- og innovationsresultater, der er skabt i Unionen

at fremme videnskabelig ekspertise og støtte udbredelsen og den systematiske anvendelse af forsknings- og innovationsresultater, der er skabt i Unionen

Ændring 61

Ændring 61

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 2 — litra e

Artikel 3 — stk. 2 — litra e

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| e) | at videreudvikle og understøtte et særdeles konkurrencedygtigt og innovativt økosystem for supercomputer- og datainfrastruktur, som bidrager til Unionens
  stilling
  og teknologiske selvstændighed i den digitale
  økonomi
  ,
  der
  er i stand til selv at producere databehandlingsteknologier og -arkitekturer og deres integration i førende databehandlingssystemer og avancerede applikationer, der er optimeret til disse systemer |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

e)

at videreudvikle og understøtte et særdeles konkurrencedygtigt og innovativt økosystem for supercomputer- og datainfrastruktur, som bidrager til Unionens
  stilling
  og teknologiske selvstændighed i den digitale
  økonomi
  ,
  der
  er i stand til selv at producere databehandlingsteknologier og -arkitekturer og deres integration i førende databehandlingssystemer og avancerede applikationer, der er optimeret til disse systemer

stilling

økonomi

der

| e) | at videreudvikle og understøtte et særdeles konkurrencedygtigt
  , socialt, bæredygtigt, energieffektivt
  og innovativt
  , indbyrdes forbundet, interoperabelt og sikkert
  økosystem for supercomputer- og datainfrastruktur, som bidrager til Unionens
  videnskabelige
  og teknologiske
  lederskab og faste strategiske
  selvstændighed i den digitale
  omstilling, og som samtidig mindsker afhængigheden af udenlandsk teknologi, navnlig i forbindelse med infrastrukturkomponenter af kritisk betydning
  ,
  og som bevarer en åben økonomi og fastholder det globale lederskab inden for HPC-applikationer og
  er i stand til selv at producere
  og eje
  databehandlingsteknologier og -arkitekturer
  i verdensklasse
  og deres integration i førende databehandlingssystemer og avancerede applikationer, der er optimeret til disse systemer |
| --- | --- |

e)

at videreudvikle og understøtte et særdeles konkurrencedygtigt
  , socialt, bæredygtigt, energieffektivt
  og innovativt
  , indbyrdes forbundet, interoperabelt og sikkert
  økosystem for supercomputer- og datainfrastruktur, som bidrager til Unionens
  videnskabelige
  og teknologiske
  lederskab og faste strategiske
  selvstændighed i den digitale
  omstilling, og som samtidig mindsker afhængigheden af udenlandsk teknologi, navnlig i forbindelse med infrastrukturkomponenter af kritisk betydning
  ,
  og som bevarer en åben økonomi og fastholder det globale lederskab inden for HPC-applikationer og
  er i stand til selv at producere
  og eje
  databehandlingsteknologier og -arkitekturer
  i verdensklasse
  og deres integration i førende databehandlingssystemer og avancerede applikationer, der er optimeret til disse systemer

, socialt, bæredygtigt, energieffektivt

, indbyrdes forbundet, interoperabelt og sikkert

videnskabelige

lederskab og faste strategiske

omstilling, og som samtidig mindsker afhængigheden af udenlandsk teknologi, navnlig i forbindelse med infrastrukturkomponenter af kritisk betydning

og som bevarer en åben økonomi og fastholder det globale lederskab inden for HPC-applikationer og

og eje

i verdensklasse

Ændring 62

Ændring 62

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 2 — litra f

Artikel 3 — stk. 2 — litra f

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| f) | at udvide brugen af supercomputertjenester og udvikle
  centrale
  kvalifikationer, som
  europæisk forskning
  og
  industri
  har brug for. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

f)

at udvide brugen af supercomputertjenester og udvikle
  centrale
  kvalifikationer, som
  europæisk forskning
  og
  industri
  har brug for.

centrale

europæisk forskning

industri

| f) | at
  fremme, lette og
  udvide brugen af supercomputertjenester
  inden for alle sektorer
  og
  at bidrage til at
  udvikle
  avancerede digitale
  kvalifikationer
  og kompetencer og avanceret digital viden
  , som
  forskningen, samfundet, økonomien, miljøet
  og
  industrien i Europa
  har brug for
  med henblik på at opnå selvstændighed og globalt lederskab, med vægt på at fremme kvinders og pigers deltagelse i STEM-emner ved hjælp af deres involvering og beskæftigelse på relaterede områder og begrænsning af kønsskævheden i den digitale sektor
  . |
| --- | --- |

f)

at
  fremme, lette og
  udvide brugen af supercomputertjenester
  inden for alle sektorer
  og
  at bidrage til at
  udvikle
  avancerede digitale
  kvalifikationer
  og kompetencer og avanceret digital viden
  , som
  forskningen, samfundet, økonomien, miljøet
  og
  industrien i Europa
  har brug for
  med henblik på at opnå selvstændighed og globalt lederskab, med vægt på at fremme kvinders og pigers deltagelse i STEM-emner ved hjælp af deres involvering og beskæftigelse på relaterede områder og begrænsning af kønsskævheden i den digitale sektor
  .

fremme, lette og

inden for alle sektorer

at bidrage til at

avancerede digitale

og kompetencer og avanceret digital viden

forskningen, samfundet, økonomien, miljøet

industrien i Europa

med henblik på at opnå selvstændighed og globalt lederskab, med vægt på at fremme kvinders og pigers deltagelse i STEM-emner ved hjælp af deres involvering og beskæftigelse på relaterede områder og begrænsning af kønsskævheden i den digitale sektor

Ændring 63

Ændring 63

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 3

Artikel 3 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Fællesforetagendet skal bidrage til at beskytte Unionens interesser i forbindelse med anskaffelse af supercomputere og understøtte udviklingen af højtydende computerteknologier, -systemer og -applikationer. Det skal muliggøre en tilgang med fokus på design i fællesskab med henblik på erhvervelse af supercomputere i verdensklasse og beskytte forsyningskæden af anskaffede teknologier og systemer. Det skal bidrage til Unionens
  teknologiske
  selvstændighed ved at støtte udviklingen af teknologier og applikationer med henblik på at styrke forsyningskæden af europæisk HPC-teknologi og fremme deres integration i supercomputersystemer, der opfylder en lang række samfundsmæssige og industrielle behov. | 3.   Fællesforetagendet skal bidrage til at beskytte Unionens interesser i forbindelse med anskaffelse af supercomputere og understøtte udviklingen af højtydende computerteknologier, -systemer og -applikationer
  i verdensklasse
  . Det skal muliggøre en tilgang med fokus på design i fællesskab med henblik på erhvervelse af supercomputere i verdensklasse og beskytte forsyningskæden af anskaffede teknologier og systemer
  og sikre de højeste standarder for cybersikkerhed for supercomputere
  . Det skal bidrage til Unionens
  strategiske
  selvstændighed
  , samtidig med at man bevarer en åben økonomi, navnlig inden for områder af kritisk betydning, og øger den europæiske industris konkurrenceevne,
  ved at støtte udviklingen af teknologier og applikationer med henblik på at styrke forsyningskæden af europæisk
  energieffektiv
  HPC-teknologi og fremme deres integration i supercomputersystemer, der opfylder en lang række samfundsmæssige og industrielle behov.
  Det skal støtte Europas globale førerposition inden for forskellige industrier, navnlig inden for teknologiintensive produkter og tjenesteydelser med høj merværdi, for at levere komponenter, teknologi og kvalifikationer af kritisk betydning med det formål at slå bro over den teknologiske kløft i forhold til tredjelande. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Fællesforetagendet skal bidrage til at beskytte Unionens interesser i forbindelse med anskaffelse af supercomputere og understøtte udviklingen af højtydende computerteknologier, -systemer og -applikationer. Det skal muliggøre en tilgang med fokus på design i fællesskab med henblik på erhvervelse af supercomputere i verdensklasse og beskytte forsyningskæden af anskaffede teknologier og systemer. Det skal bidrage til Unionens
  teknologiske
  selvstændighed ved at støtte udviklingen af teknologier og applikationer med henblik på at styrke forsyningskæden af europæisk HPC-teknologi og fremme deres integration i supercomputersystemer, der opfylder en lang række samfundsmæssige og industrielle behov.

3.   Fællesforetagendet skal bidrage til at beskytte Unionens interesser i forbindelse med anskaffelse af supercomputere og understøtte udviklingen af højtydende computerteknologier, -systemer og -applikationer
  i verdensklasse
  . Det skal muliggøre en tilgang med fokus på design i fællesskab med henblik på erhvervelse af supercomputere i verdensklasse og beskytte forsyningskæden af anskaffede teknologier og systemer
  og sikre de højeste standarder for cybersikkerhed for supercomputere
  . Det skal bidrage til Unionens
  strategiske
  selvstændighed
  , samtidig med at man bevarer en åben økonomi, navnlig inden for områder af kritisk betydning, og øger den europæiske industris konkurrenceevne,
  ved at støtte udviklingen af teknologier og applikationer med henblik på at styrke forsyningskæden af europæisk
  energieffektiv
  HPC-teknologi og fremme deres integration i supercomputersystemer, der opfylder en lang række samfundsmæssige og industrielle behov.
  Det skal støtte Europas globale førerposition inden for forskellige industrier, navnlig inden for teknologiintensive produkter og tjenesteydelser med høj merværdi, for at levere komponenter, teknologi og kvalifikationer af kritisk betydning med det formål at slå bro over den teknologiske kløft i forhold til tredjelande.

Ændring 64

Ændring 64

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 3 a (nyt)

Artikel 3 — stk. 3 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Fællesforetagendet gennemfører sin mission og sine målsætninger på en klar, enkel og fleksibel måde for at gøre det mere attraktivt for industrien, SMV'er og alle relevante interessenter. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3a.
     
  Fællesforetagendet gennemfører sin mission og sine målsætninger på en klar, enkel og fleksibel måde for at gøre det mere attraktivt for industrien, SMV'er og alle relevante interessenter.

Ændring 65

Ændring 65

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 3 b (nyt)

Artikel 3 — stk. 3 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  Fællesforetagendet minimerer enhver risiko i forbindelse med håndtering, lagring og behandling af personoplysninger i supercomputerinfrastrukturerne og skal overholde forordning (EU) 2016/679 og anden relevant EU-lovgivning. Det sikrer også, at højtydende computere udelukkende er tilgængelige for enheder, der overholder de samme regler, og at dets ressourcer er åbne for forskere fra alle deltagende stater. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3b.
     
  Fællesforetagendet minimerer enhver risiko i forbindelse med håndtering, lagring og behandling af personoplysninger i supercomputerinfrastrukturerne og skal overholde forordning (EU) 2016/679 og anden relevant EU-lovgivning. Det sikrer også, at højtydende computere udelukkende er tilgængelige for enheder, der overholder de samme regler, og at dets ressourcer er åbne for forskere fra alle deltagende stater.

Ændring 66

Ændring 66

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — litra b

Artikel 4 — stk. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | Infrastruktursøjlen, der omfatter aktiviteter i forbindelse med erhvervelse, idriftsættelse og drift af sikre, hypersammenkoblede supercomputere, kvantecomputere og datainfrastrukturer i verdensklasse, herunder fremme af udbredelse og systematisk brug af forsknings- og innovationsresultater, som er genereret
  i Unionen
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

Infrastruktursøjlen, der omfatter aktiviteter i forbindelse med erhvervelse, idriftsættelse og drift af sikre, hypersammenkoblede supercomputere, kvantecomputere og datainfrastrukturer i verdensklasse, herunder fremme af udbredelse og systematisk brug af forsknings- og innovationsresultater, som er genereret
  i Unionen
  .

i Unionen

| b) | Infrastruktursøjlen, der omfatter aktiviteter i forbindelse med erhvervelse,
  opgraderinger,
  idriftsættelse og drift af sikre, hypersammenkoblede supercomputere, kvantecomputere og
  europæiske
  datainfrastrukturer i verdensklasse, herunder
  opgraderinger af den eksisterende infrastruktur og
  fremme af udbredelse og systematisk brug
  i Unionen
  af forsknings- og innovationsresultater, som er genereret
  af fællesforetagendet
  . |
| --- | --- |

b)

Infrastruktursøjlen, der omfatter aktiviteter i forbindelse med erhvervelse,
  opgraderinger,
  idriftsættelse og drift af sikre, hypersammenkoblede supercomputere, kvantecomputere og
  europæiske
  datainfrastrukturer i verdensklasse, herunder
  opgraderinger af den eksisterende infrastruktur og
  fremme af udbredelse og systematisk brug
  i Unionen
  af forsknings- og innovationsresultater, som er genereret
  af fællesforetagendet
  .

opgraderinger,

europæiske

opgraderinger af den eksisterende infrastruktur og

i Unionen

af fællesforetagendet

Ændring 67

Ændring 67

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — litra c — indledning

Artikel 4 — stk. 1 — litra c — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | Organisering af søjler vedrørende supercomputertjenester omfatter alle aktiviteter med henblik på at give adgang til organiserede, sikre supercomputer- og dataressourcer og -tjenester for forsknings- og videnskabelige kredse, industrien (
  herunder
  SMV'er) og den offentlige sektor i hele
  EU
  . Dette omfatter bl.a. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

Organisering af søjler vedrørende supercomputertjenester omfatter alle aktiviteter med henblik på at give adgang til organiserede, sikre supercomputer- og dataressourcer og -tjenester for forsknings- og videnskabelige kredse, industrien (
  herunder
  SMV'er) og den offentlige sektor i hele
  EU
  . Dette omfatter bl.a.

herunder

EU

| c) | Organisering af søjler vedrørende supercomputertjenester omfatter alle aktiviteter med henblik på at give adgang til organiserede, sikre supercomputer- og dataressourcer og -tjenester for forsknings- og videnskabelige kredse, industrien (
  navnlig
  SMV'er) og den offentlige sektor i hele
  Unionen, i samarbejde med bl
  .
  a. PRACE og GÉANT
  . Dette omfatter bl.a. |
| --- | --- |

c)

Organisering af søjler vedrørende supercomputertjenester omfatter alle aktiviteter med henblik på at give adgang til organiserede, sikre supercomputer- og dataressourcer og -tjenester for forsknings- og videnskabelige kredse, industrien (
  navnlig
  SMV'er) og den offentlige sektor i hele
  Unionen, i samarbejde med bl
  .
  a. PRACE og GÉANT
  . Dette omfatter bl.a.

navnlig

Unionen, i samarbejde med bl

a. PRACE og GÉANT

Ændring 68

Ændring 68

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — litra c — nr. i

Artikel 4 — stk. 1 — litra c — nr. i

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| i) | støtte til sammenkobling af højtydende databehandlings-, kvantedatabehandlings- og dataressourcer, der ejes helt eller delvist af det europæiske fællesforetagende for højtydende databehandling, eller som stilles til rådighed på frivillig basis af de deltagende stater |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

i)

støtte til sammenkobling af højtydende databehandlings-, kvantedatabehandlings- og dataressourcer, der ejes helt eller delvist af det europæiske fællesforetagende for højtydende databehandling, eller som stilles til rådighed på frivillig basis af de deltagende stater

| i) | støtte til sammenkobling af højtydende databehandlings-, kvantedatabehandlings- og dataressourcer, der ejes helt eller delvist af det europæiske fællesforetagende for højtydende databehandling, eller som stilles til rådighed på frivillig basis af de deltagende stater
  eller observatørstaterne |
| --- | --- |

i)

støtte til sammenkobling af højtydende databehandlings-, kvantedatabehandlings- og dataressourcer, der ejes helt eller delvist af det europæiske fællesforetagende for højtydende databehandling, eller som stilles til rådighed på frivillig basis af de deltagende stater
  eller observatørstaterne

eller observatørstaterne

Ændring 69

Ændring 69

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — litra c — nr. ii

Artikel 4 — stk. 1 — litra c — nr. ii

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| ii) | støtte til sammenkobling af højtydende databehandlings- og kvantedatabehandlingsinfrastrukturer med Unionens fælles europæiske dataområder og organiserede, sikre
  cloud-infrastrukturer |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ii)

støtte til sammenkobling af højtydende databehandlings- og kvantedatabehandlingsinfrastrukturer med Unionens fælles europæiske dataområder og organiserede, sikre
  cloud-infrastrukturer

cloud-infrastrukturer

| ii) | støtte til sammenkobling
  og interoperabilitet
  af højtydende databehandlings- og kvantedatabehandlingsinfrastrukturer med Unionens fælles europæiske dataområder og organiserede, sikre
  cloud- og datainfrastrukturer, samtidig med at der medtages specifikke krav til cybersikkerhed, åbne data, dataportabilitet og, hvis det er muligt, anvendelse af open source-software og -hardware uden at bringe databeskyttelsen og privatlivets fred i fare |
| --- | --- |

ii)

støtte til sammenkobling
  og interoperabilitet
  af højtydende databehandlings- og kvantedatabehandlingsinfrastrukturer med Unionens fælles europæiske dataområder og organiserede, sikre
  cloud- og datainfrastrukturer, samtidig med at der medtages specifikke krav til cybersikkerhed, åbne data, dataportabilitet og, hvis det er muligt, anvendelse af open source-software og -hardware uden at bringe databeskyttelsen og privatlivets fred i fare

og interoperabilitet

cloud- og datainfrastrukturer, samtidig med at der medtages specifikke krav til cybersikkerhed, åbne data, dataportabilitet og, hvis det er muligt, anvendelse af open source-software og -hardware uden at bringe databeskyttelsen og privatlivets fred i fare

Ændring 70

Ændring 70

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — litra c — nr. iii

Artikel 4 — stk. 1 — litra c — nr. iii

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| iii) | støtte til udvikling, erhvervelse og drift af en platform med henblik på uhindret organisering og sikker levering af en service- og datainfrastruktur inden for supercomputere og kvantedatabehandling med henblik på etablering af et centralt kontaktpunkt for alle supercomputer- eller datatjenester, der administreres af fællesforetagendet, for at give alle brugere et ét enkelt adgangspunkt. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

iii)

støtte til udvikling, erhvervelse og drift af en platform med henblik på uhindret organisering og sikker levering af en service- og datainfrastruktur inden for supercomputere og kvantedatabehandling med henblik på etablering af et centralt kontaktpunkt for alle supercomputer- eller datatjenester, der administreres af fællesforetagendet, for at give alle brugere et ét enkelt adgangspunkt.

| iii) | støtte til udvikling, erhvervelse og drift af en platform med henblik på uhindret organisering og sikker levering af en service- og datainfrastruktur inden for supercomputere og kvantedatabehandling med henblik på etablering af et centralt kontaktpunkt for alle supercomputer- eller datatjenester, der administreres af fællesforetagendet, for at give alle brugere et ét enkelt adgangspunkt
  og etablering af et effektivt program for sårbarhedsstyring og en datadelingsressource, der vil gøre det muligt for brugere af højtydende databehandlingsressourcer at overføre, dele og drøfte deres data
  . |
| --- | --- |

iii)

støtte til udvikling, erhvervelse og drift af en platform med henblik på uhindret organisering og sikker levering af en service- og datainfrastruktur inden for supercomputere og kvantedatabehandling med henblik på etablering af et centralt kontaktpunkt for alle supercomputer- eller datatjenester, der administreres af fællesforetagendet, for at give alle brugere et ét enkelt adgangspunkt
  og etablering af et effektivt program for sårbarhedsstyring og en datadelingsressource, der vil gøre det muligt for brugere af højtydende databehandlingsressourcer at overføre, dele og drøfte deres data
  .

og etablering af et effektivt program for sårbarhedsstyring og en datadelingsressource, der vil gøre det muligt for brugere af højtydende databehandlingsressourcer at overføre, dele og drøfte deres data

Ændring 71

Ændring 71

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — litra d — indledning

Artikel 4 — stk. 1 — litra d — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| d) | Teknologisøjlen, der vedrører
  aktiviteterne til understøttelse af en ambitiøs
  forsknings- og
  innovationsdagsorden
  med henblik på udvikling af et konkurrencedygtigt og innovativt
  globalt økosystem
  for supercomputere, som omhandler hardware- og softwareteknologier og deres integration i computersystemer, som dækker hele den videnskabelige og industrielle værdikæde, for at sikre Unionens
  teknologiske selvstændighed
  .
  Fokus
  skal
  rettes mod
  energieffektive højtydende databehandlingsteknologier. Aktiviteterne skal bl.a. omhandle: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

d)

Teknologisøjlen, der vedrører
  aktiviteterne til understøttelse af en ambitiøs
  forsknings- og
  innovationsdagsorden
  med henblik på udvikling af et konkurrencedygtigt og innovativt
  globalt økosystem
  for supercomputere, som omhandler hardware- og softwareteknologier og deres integration i computersystemer, som dækker hele den videnskabelige og industrielle værdikæde, for at sikre Unionens
  teknologiske selvstændighed
  .
  Fokus
  skal
  rettes mod
  energieffektive højtydende databehandlingsteknologier. Aktiviteterne skal bl.a. omhandle:

aktiviteterne til understøttelse af en ambitiøs

innovationsdagsorden

globalt økosystem

teknologiske selvstændighed

Fokus

rettes mod

| d) | Teknologisøjlen, der vedrører
  ambitiøse
  forsknings- og
  innovationsaktiviteter
  med henblik på udvikling af et konkurrencedygtigt
  , pålideligt, bæredygtigt
  og innovativt
  økosystem i verdensklasse
  for supercomputere
  i hele Unionen
  , som omhandler hardware- og softwareteknologier og deres integration i computersystemer, som dækker hele den videnskabelige og industrielle værdikæde,
  lige fra forskning til prototyping, pilotforsøg og demonstration,
  for at sikre
  strategisk selvstændighed, samtidig med at
  Unionens
  åbne økonomi bevares, og Unionens forskningskapacitet styrkes
  .
  Pålidelig superdatabehandling kræver, at der udarbejdes standarder for sikkerhed, lovgivning, etik og interoperabilitet med henblik på at forebygge skævheder. Gennemførelsen af søjlen
  skal
  bidrage til udvikling af de relevante europæiske industrisektorer, således at de kan dække hele produktionskæden (design, fremstilling, gennemførelse og anvendelse), tage behørigt hensyn til energiforbruget og fokusere på de mest
  energieffektive højtydende databehandlingsteknologier
  , hvor der lægges særlig vægt på løsninger baseret på vedvarende energi
  . Aktiviteterne skal bl.a. omhandle: |
| --- | --- |

d)

Teknologisøjlen, der vedrører
  ambitiøse
  forsknings- og
  innovationsaktiviteter
  med henblik på udvikling af et konkurrencedygtigt
  , pålideligt, bæredygtigt
  og innovativt
  økosystem i verdensklasse
  for supercomputere
  i hele Unionen
  , som omhandler hardware- og softwareteknologier og deres integration i computersystemer, som dækker hele den videnskabelige og industrielle værdikæde,
  lige fra forskning til prototyping, pilotforsøg og demonstration,
  for at sikre
  strategisk selvstændighed, samtidig med at
  Unionens
  åbne økonomi bevares, og Unionens forskningskapacitet styrkes
  .
  Pålidelig superdatabehandling kræver, at der udarbejdes standarder for sikkerhed, lovgivning, etik og interoperabilitet med henblik på at forebygge skævheder. Gennemførelsen af søjlen
  skal
  bidrage til udvikling af de relevante europæiske industrisektorer, således at de kan dække hele produktionskæden (design, fremstilling, gennemførelse og anvendelse), tage behørigt hensyn til energiforbruget og fokusere på de mest
  energieffektive højtydende databehandlingsteknologier
  , hvor der lægges særlig vægt på løsninger baseret på vedvarende energi
  . Aktiviteterne skal bl.a. omhandle:

ambitiøse

innovationsaktiviteter

, pålideligt, bæredygtigt

økosystem i verdensklasse

i hele Unionen

lige fra forskning til prototyping, pilotforsøg og demonstration,

strategisk selvstændighed, samtidig med at

åbne økonomi bevares, og Unionens forskningskapacitet styrkes

Pålidelig superdatabehandling kræver, at der udarbejdes standarder for sikkerhed, lovgivning, etik og interoperabilitet med henblik på at forebygge skævheder. Gennemførelsen af søjlen

bidrage til udvikling af de relevante europæiske industrisektorer, således at de kan dække hele produktionskæden (design, fremstilling, gennemførelse og anvendelse), tage behørigt hensyn til energiforbruget og fokusere på de mest

, hvor der lægges særlig vægt på løsninger baseret på vedvarende energi

Ændring 72

Ændring 72

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — litra d — nr. i

Artikel 4 — stk. 1 — litra d — nr. i

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| i) | energibesparende mikroprocessorkomponenter og beslægtede teknologier såsom nye algoritmer, softwarekoder, værktøjer og miljøer |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

i)

energibesparende mikroprocessorkomponenter og beslægtede teknologier såsom nye algoritmer, softwarekoder, værktøjer og miljøer

| i) | energibesparende mikroprocessorkomponenter
  , energieffektiv og energiforbedrende nanoelektronik
  og beslægtede teknologier såsom nye algoritmer, softwarekoder, værktøjer
  , middleware-løsninger, parallel programmering og løsninger til optimering af databehandlingsressourcer
  og miljøer |
| --- | --- |

i)

energibesparende mikroprocessorkomponenter
  , energieffektiv og energiforbedrende nanoelektronik
  og beslægtede teknologier såsom nye algoritmer, softwarekoder, værktøjer
  , middleware-løsninger, parallel programmering og løsninger til optimering af databehandlingsressourcer
  og miljøer

, energieffektiv og energiforbedrende nanoelektronik

, middleware-løsninger, parallel programmering og løsninger til optimering af databehandlingsressourcer

Ændring 73

Ændring 73

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — litra d — nr. iii

Artikel 4 — stk. 1 — litra d — nr. iii

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| iii) | teknologier
  og
  systemer til sammenkobling og drift af klassiske supercomputersystemer med andre, ofte komplementære computerteknologier, såsom neuromorfiske eller
  kvantedatabehandlingssystemer
  , og sikre at de fungerer
  effektivt
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

iii)

teknologier
  og
  systemer til sammenkobling og drift af klassiske supercomputersystemer med andre, ofte komplementære computerteknologier, såsom neuromorfiske eller
  kvantedatabehandlingssystemer
  , og sikre at de fungerer
  effektivt
  .

og

kvantedatabehandlingssystemer

effektivt

| iii) | teknologier, systemer
  og algoritmer
  til sammenkobling og drift af klassiske supercomputersystemer med andre, ofte komplementære computerteknologier, såsom neuromorfiske
  , kvantedatabehandlingssystemer
  eller
  andre nye teknologier
  , og sikre at de fungerer
  på en sikker og pålidelig måde
  . |
| --- | --- |

iii)

teknologier, systemer
  og algoritmer
  til sammenkobling og drift af klassiske supercomputersystemer med andre, ofte komplementære computerteknologier, såsom neuromorfiske
  , kvantedatabehandlingssystemer
  eller
  andre nye teknologier
  , og sikre at de fungerer
  på en sikker og pålidelig måde
  .

og algoritmer

, kvantedatabehandlingssystemer

andre nye teknologier

på en sikker og pålidelig måde

Ændring 74

Ændring 74

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — litra b — nr. iii a (nyt)

Artikel 4 — stk. 1 — litra b — nr. iii a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | iiia) | forsknings- og innovationsaktiviteter med henblik på konstant forbedring af supercomputeres hardwaresystemers kapacitet, teknologisk udvikling af energibesparende hardwaresystemer til supercomputere og udvikling af den næste generation af chipteknologi. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

iiia)

iiia)

forsknings- og innovationsaktiviteter med henblik på konstant forbedring af supercomputeres hardwaresystemers kapacitet, teknologisk udvikling af energibesparende hardwaresystemer til supercomputere og udvikling af den næste generation af chipteknologi.

forsknings- og innovationsaktiviteter med henblik på konstant forbedring af supercomputeres hardwaresystemers kapacitet, teknologisk udvikling af energibesparende hardwaresystemer til supercomputere og udvikling af den næste generation af chipteknologi.

Ændring 75

Ændring 75

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — litra e — indledning

Artikel 4 — stk. 1 — litra e — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| e) | Applikationssøjlen, der vedrører aktiviteter med henblik på at opnå og styrke den europæiske ekspertise inden for centrale databehandlings- og dataapplikationer og koder til forskning, industri (
  herunder
  SMV'er) og den offentlige sektor, herunder: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

e)

Applikationssøjlen, der vedrører aktiviteter med henblik på at opnå og styrke den europæiske ekspertise inden for centrale databehandlings- og dataapplikationer og koder til forskning, industri (
  herunder
  SMV'er) og den offentlige sektor, herunder:

herunder

| e) | Applikationssøjlen, der vedrører aktiviteter med henblik på at opnå og styrke den europæiske ekspertise
  og det europæiske lederskab
  inden for centrale databehandlings- og dataapplikationer og koder til forskning, industri (
  navnlig
  SMV'er
  og nyetablerede virksomheder
  ) og den offentlige sektor
  , samtidig med at der lægges særlig vægt på den geografiske mangfoldighed og kønsbalancen
  , herunder: |
| --- | --- |

e)

Applikationssøjlen, der vedrører aktiviteter med henblik på at opnå og styrke den europæiske ekspertise
  og det europæiske lederskab
  inden for centrale databehandlings- og dataapplikationer og koder til forskning, industri (
  navnlig
  SMV'er
  og nyetablerede virksomheder
  ) og den offentlige sektor
  , samtidig med at der lægges særlig vægt på den geografiske mangfoldighed og kønsbalancen
  , herunder:

og det europæiske lederskab

navnlig

og nyetablerede virksomheder

, samtidig med at der lægges særlig vægt på den geografiske mangfoldighed og kønsbalancen

Ændring 76

Ændring 76

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — litra e — nr. i

Artikel 4 — stk. 1 — litra e — nr. i

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| i) | applikationer til offentlige og private brugere, som udnytter egenskaberne ved højklassesupercomputere og deres konvergens med avancerede digitale teknologier som kunstig intelligens, højtydende dataanalyser, cloud-teknologier m.v. gennem design i fællesskab, udvikling og optimering af højtydende databehandlingskompatible nye, førende koder og applikationer i stor skala |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

i)

applikationer til offentlige og private brugere, som udnytter egenskaberne ved højklassesupercomputere og deres konvergens med avancerede digitale teknologier som kunstig intelligens, højtydende dataanalyser, cloud-teknologier m.v. gennem design i fællesskab, udvikling og optimering af højtydende databehandlingskompatible nye, førende koder og applikationer i stor skala

| i) | applikationer
  , algoritmer og softwareudvikling
  til offentlige og private brugere, som udnytter egenskaberne ved højklassesupercomputere og deres konvergens med avancerede digitale teknologier som kunstig intelligens
  , computermodellering- og simulering, applikationer til forbedret beskyttelse af privatlivets fred
  , højtydende dataanalyser, cloud-teknologier
  , kvantedatabehandling
   m.v. gennem design i fællesskab, udvikling og optimering af højtydende databehandlingskompatible nye, førende koder og applikationer i stor skala
  , der kan drage fordel af åbne samarbejdsmodeller som f.eks. open source |
| --- | --- |

i)

applikationer
  , algoritmer og softwareudvikling
  til offentlige og private brugere, som udnytter egenskaberne ved højklassesupercomputere og deres konvergens med avancerede digitale teknologier som kunstig intelligens
  , computermodellering- og simulering, applikationer til forbedret beskyttelse af privatlivets fred
  , højtydende dataanalyser, cloud-teknologier
  , kvantedatabehandling
   m.v. gennem design i fællesskab, udvikling og optimering af højtydende databehandlingskompatible nye, førende koder og applikationer i stor skala
  , der kan drage fordel af åbne samarbejdsmodeller som f.eks. open source

, algoritmer og softwareudvikling

, computermodellering- og simulering, applikationer til forbedret beskyttelse af privatlivets fred

, kvantedatabehandling

, der kan drage fordel af åbne samarbejdsmodeller som f.eks. open source

Ændring 77

Ændring 77

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — litra e — nr. ii

Artikel 4 — stk. 1 — litra e — nr. ii

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| ii) | støtte til bl.a. ekspertisecentre inden for højtydende databehandlingsapplikationer og HPC-kompatible pilotdemonstrationer og prøvekoncepter i stor skala for big data-applikationer og -tjenester inden for mange forskellige videnskabelige og industrielle sektorer. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ii)

støtte til bl.a. ekspertisecentre inden for højtydende databehandlingsapplikationer og HPC-kompatible pilotdemonstrationer og prøvekoncepter i stor skala for big data-applikationer og -tjenester inden for mange forskellige videnskabelige og industrielle sektorer.

| ii) | støtte til bl.a. ekspertisecentre inden for højtydende databehandlingsapplikationer og HPC-kompatible pilotdemonstrationer og prøvekoncepter i stor skala for big data-applikationer og -tjenester inden for mange forskellige videnskabelige
  , miljømæssige
  og industrielle sektorer
  , mens personoplysninger og aktiviteter, der resulterer i deanonymisering af personoplysninger, udelades
  . |
| --- | --- |

ii)

støtte til bl.a. ekspertisecentre inden for højtydende databehandlingsapplikationer og HPC-kompatible pilotdemonstrationer og prøvekoncepter i stor skala for big data-applikationer og -tjenester inden for mange forskellige videnskabelige
  , miljømæssige
  og industrielle sektorer
  , mens personoplysninger og aktiviteter, der resulterer i deanonymisering af personoplysninger, udelades
  .

, miljømæssige

, mens personoplysninger og aktiviteter, der resulterer i deanonymisering af personoplysninger, udelades

Ændring 78

Ændring 78

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — litra f

Artikel 4 — stk. 1 — litra f

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| f) | Søjlen for udvidelse af brug og kvalifikationer, som sigter mod at fremme ekspertisen inden for supercomputere, kvantedatabehandling og databrug og kvalifikationer, der tager hensyn til synergier med andre programmer og instrumenter, navnlig programmet for et digitalt Europa, og at udvide den videnskabelige og industrielle brug af supercomputer- og datainfrastrukturer til innovation tilpasset industriens behov udstyre Europa med et førende forskersamfund og en kvalificeret arbejdsstyrke for at skabe videnskabeligt lederskab og digital omstilling i industrien, herunder støtte til og netværksaktiviteter med nationale kompetence- og ekspertisecentre for højtydende databehandling |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

f)

Søjlen for udvidelse af brug og kvalifikationer, som sigter mod at fremme ekspertisen inden for supercomputere, kvantedatabehandling og databrug og kvalifikationer, der tager hensyn til synergier med andre programmer og instrumenter, navnlig programmet for et digitalt Europa, og at udvide den videnskabelige og industrielle brug af supercomputer- og datainfrastrukturer til innovation tilpasset industriens behov udstyre Europa med et førende forskersamfund og en kvalificeret arbejdsstyrke for at skabe videnskabeligt lederskab og digital omstilling i industrien, herunder støtte til og netværksaktiviteter med nationale kompetence- og ekspertisecentre for højtydende databehandling

| f) | Søjlen for udvidelse af brug og kvalifikationer, som sigter mod at fremme ekspertisen
  og udvikle kvalifikationer, kapacitet og kompetencer
  inden for supercomputere, kvantedatabehandling og databrug og kvalifikationer,
  herunder kvalifikationer vedrørende indkøb, der er opnået inden for rammerne af denne forordning,
  der tager hensyn til synergier med andre programmer og instrumenter, navnlig programmet for et digitalt Europa, og at udvide den videnskabelige og industrielle brug
  , navnlig SMV'ernes og de nyetablerede virksomheders brug,
  af supercomputer- og datainfrastrukturer til innovation tilpasset industriens behov
  og
  udstyre Europa med et førende forskersamfund og en kvalificeret arbejdsstyrke for at skabe videnskabeligt lederskab og digital omstilling i industrien, herunder støtte til og netværksaktiviteter med nationale kompetence- og ekspertisecentre for højtydende databehandling
  . Alle aktiviteter under denne søjle bør tage hensyn til kønsdiversitet og behovet for at øge kvinders deltagelse, også gennem oprettelse af specifikke programmer til at mindske de yderligere hindringer, de står over for, samtidig med at det sikres, at viden om applikationer og ekspertise har den bredest mulige geografiske dækning. Specifikke tiltag vedrørende ovenstående aktiviteter kan bl.a. omfatte: |
| --- | --- |

f)

Søjlen for udvidelse af brug og kvalifikationer, som sigter mod at fremme ekspertisen
  og udvikle kvalifikationer, kapacitet og kompetencer
  inden for supercomputere, kvantedatabehandling og databrug og kvalifikationer,
  herunder kvalifikationer vedrørende indkøb, der er opnået inden for rammerne af denne forordning,
  der tager hensyn til synergier med andre programmer og instrumenter, navnlig programmet for et digitalt Europa, og at udvide den videnskabelige og industrielle brug
  , navnlig SMV'ernes og de nyetablerede virksomheders brug,
  af supercomputer- og datainfrastrukturer til innovation tilpasset industriens behov
  og
  udstyre Europa med et førende forskersamfund og en kvalificeret arbejdsstyrke for at skabe videnskabeligt lederskab og digital omstilling i industrien, herunder støtte til og netværksaktiviteter med nationale kompetence- og ekspertisecentre for højtydende databehandling
  . Alle aktiviteter under denne søjle bør tage hensyn til kønsdiversitet og behovet for at øge kvinders deltagelse, også gennem oprettelse af specifikke programmer til at mindske de yderligere hindringer, de står over for, samtidig med at det sikres, at viden om applikationer og ekspertise har den bredest mulige geografiske dækning. Specifikke tiltag vedrørende ovenstående aktiviteter kan bl.a. omfatte:

og udvikle kvalifikationer, kapacitet og kompetencer

herunder kvalifikationer vedrørende indkøb, der er opnået inden for rammerne af denne forordning,

, navnlig SMV'ernes og de nyetablerede virksomheders brug,

og

. Alle aktiviteter under denne søjle bør tage hensyn til kønsdiversitet og behovet for at øge kvinders deltagelse, også gennem oprettelse af specifikke programmer til at mindske de yderligere hindringer, de står over for, samtidig med at det sikres, at viden om applikationer og ekspertise har den bredest mulige geografiske dækning. Specifikke tiltag vedrørende ovenstående aktiviteter kan bl.a. omfatte:

Ændring 79

Ændring 79

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — litra f — nr. i (nyt)

Artikel 4 — stk. 1 — litra f — nr. i (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | i) | fastlæggelse af karriereveje, arbejdsformidling, der indebærer brug af HPC i det virkelige miljø, HPC-hackathons og -kvalifikationer, som er nødvendige for at udnytte EuroHPC til at fremme bæredygtig vækst i Europa, ved at tilvejebringe relevant opgaveorienteret forskning og relevante opgaveorienterede anvendelsesproblemer, finansiering af praktikpladser og stipendieprogrammer som f.eks. kandidatprogrammer i HPC og datalogi og partnerskaber med industrien og den akademiske verden |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

i)

i)

fastlæggelse af karriereveje, arbejdsformidling, der indebærer brug af HPC i det virkelige miljø, HPC-hackathons og -kvalifikationer, som er nødvendige for at udnytte EuroHPC til at fremme bæredygtig vækst i Europa, ved at tilvejebringe relevant opgaveorienteret forskning og relevante opgaveorienterede anvendelsesproblemer, finansiering af praktikpladser og stipendieprogrammer som f.eks. kandidatprogrammer i HPC og datalogi og partnerskaber med industrien og den akademiske verden

fastlæggelse af karriereveje, arbejdsformidling, der indebærer brug af HPC i det virkelige miljø, HPC-hackathons og -kvalifikationer, som er nødvendige for at udnytte EuroHPC til at fremme bæredygtig vækst i Europa, ved at tilvejebringe relevant opgaveorienteret forskning og relevante opgaveorienterede anvendelsesproblemer, finansiering af praktikpladser og stipendieprogrammer som f.eks. kandidatprogrammer i HPC og datalogi og partnerskaber med industrien og den akademiske verden

Ændring 80

Ændring 80

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — litra f — nr. ii (nyt)

Artikel 4 — stk. 1 — litra f — nr. ii (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ii) | samarbejde med den akademiske verden og brancheledere for at beskrive og udarbejde uddannelsesplaner, der vil uddanne nye eksperter inden for supercomputere og kvantedatabehandling, som har de nødvendige kvalifikationer og den nødvendige tekniske viden |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ii)

ii)

samarbejde med den akademiske verden og brancheledere for at beskrive og udarbejde uddannelsesplaner, der vil uddanne nye eksperter inden for supercomputere og kvantedatabehandling, som har de nødvendige kvalifikationer og den nødvendige tekniske viden

samarbejde med den akademiske verden og brancheledere for at beskrive og udarbejde uddannelsesplaner, der vil uddanne nye eksperter inden for supercomputere og kvantedatabehandling, som har de nødvendige kvalifikationer og den nødvendige tekniske viden

Ændring 81

Ændring 81

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — litra f — nr. iii (nyt)

Artikel 4 — stk. 1 — litra f — nr. iii (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | iii) | samarbejde med frontløbere inden for computer- og uddannelsesfællesskaber for at tilpasse og afprøve nye og mere fleksible uddannelses- og medarbejderudviklingsmetoder, der muliggør hurtig videnindlæring og karriereomstillinger til HPC-relaterede stillinger |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

iii)

iii)

samarbejde med frontløbere inden for computer- og uddannelsesfællesskaber for at tilpasse og afprøve nye og mere fleksible uddannelses- og medarbejderudviklingsmetoder, der muliggør hurtig videnindlæring og karriereomstillinger til HPC-relaterede stillinger

samarbejde med frontløbere inden for computer- og uddannelsesfællesskaber for at tilpasse og afprøve nye og mere fleksible uddannelses- og medarbejderudviklingsmetoder, der muliggør hurtig videnindlæring og karriereomstillinger til HPC-relaterede stillinger

Ændring 82

Ændring 82

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — litra f — nr. iv (nyt)

Artikel 4 — stk. 1 — litra f — nr. iv (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | iv) | branchespecifik oplæring, herunder praktisk uddannelse og løsning af virkelige problemstillinger, skræddersyede kurser til SMV'er og støttetilbud som f.eks. programmer for medarbejderudveksling inden for forskning og den akademiske verden. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

iv)

iv)

branchespecifik oplæring, herunder praktisk uddannelse og løsning af virkelige problemstillinger, skræddersyede kurser til SMV'er og støttetilbud som f.eks. programmer for medarbejderudveksling inden for forskning og den akademiske verden.

branchespecifik oplæring, herunder praktisk uddannelse og løsning af virkelige problemstillinger, skræddersyede kurser til SMV'er og støttetilbud som f.eks. programmer for medarbejderudveksling inden for forskning og den akademiske verden.

Ændring 83

Ændring 83

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 2 a (nyt)

Artikel 4 — stk. 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Ved gennemførelsen af de i stk. 1 og 2 omhandlede aktiviteter skal fællesforetagendet konstant være opmærksomt på kønsdiversiteten og den geografiske mangfoldighed såvel som inddragelsen af nye markedsaktører såsom nyetablerede virksomheder og SMV'er. Endvidere skal der i alle søjler tages behørigt hensyn til komplementariteten med andre supercomputerinitiativer på EU-plan såsom PRACE og GÉANT. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2a.
     
  Ved gennemførelsen af de i stk. 1 og 2 omhandlede aktiviteter skal fællesforetagendet konstant være opmærksomt på kønsdiversiteten og den geografiske mangfoldighed såvel som inddragelsen af nye markedsaktører såsom nyetablerede virksomheder og SMV'er. Endvidere skal der i alle søjler tages behørigt hensyn til komplementariteten med andre supercomputerinitiativer på EU-plan såsom PRACE og GÉANT.

Ændring 84

Ændring 84

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 1 — indledning

Artikel 5 — stk. 1 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Unionens finansielle bidrag til fællesforetagendet, herunder EFTA-bevillinger, udgør op til [XXXXX] EUR, herunder op til
  [XXXXX] EUR
  til administrationsomkostninger, fordelt som følger: | 1.   Unionens finansielle bidrag til fællesforetagendet, herunder EFTA-bevillinger, udgør op til [XXXXX] EUR, herunder op til
  5 %
  til administrationsomkostninger
  og teknisk bistand
  , fordelt som følger: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Unionens finansielle bidrag til fællesforetagendet, herunder EFTA-bevillinger, udgør op til [XXXXX] EUR, herunder op til
  [XXXXX] EUR
  til administrationsomkostninger, fordelt som følger:

1.   Unionens finansielle bidrag til fællesforetagendet, herunder EFTA-bevillinger, udgør op til [XXXXX] EUR, herunder op til
  5 %
  til administrationsomkostninger
  og teknisk bistand
  , fordelt som følger:

Ændring 85

Ændring 85

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 3

Artikel 5 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Yderligere EU-midler som supplement til bidraget som omhandlet i stk. 1 kan tildeles fællesforetagendet til støtte af aktiviteter inden for forskning og innovation og udvikling af innovative løsninger. | 3.   Yderligere EU-midler som supplement til bidraget som omhandlet i stk. 1 kan tildeles fællesforetagendet til støtte af aktiviteter inden for forskning og innovation og udvikling af innovative løsninger
  i Unionen
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Yderligere EU-midler som supplement til bidraget som omhandlet i stk. 1 kan tildeles fællesforetagendet til støtte af aktiviteter inden for forskning og innovation og udvikling af innovative løsninger.

3.   Yderligere EU-midler som supplement til bidraget som omhandlet i stk. 1 kan tildeles fællesforetagendet til støtte af aktiviteter inden for forskning og innovation og udvikling af innovative løsninger
  i Unionen
  .

Ændring 86

Ændring 86

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 6

Artikel 5 — stk. 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 6.   Unionens finansielle bidrag, jf. stk. 1, litra a) skal anvendes til, at fællesforetagendet kan yde finansiel støtte til indirekte aktioner som defineret i artikel xxx i Horisont Europa-forordningen,
  svarende til
  forsknings- og innovationsdagsordenen. | 6.   Unionens finansielle bidrag, jf. stk. 1, litra a) skal anvendes til, at fællesforetagendet kan yde finansiel støtte til indirekte aktioner som defineret i artikel xxx i Horisont Europa-forordningen
  ved hjælp af åbne
  ,
  konkurrencedygtige og gennemsigtige procedurer i tråd med de prioriteter, der er fastlagt i
  forsknings- og innovationsdagsordenen. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

6.   Unionens finansielle bidrag, jf. stk. 1, litra a) skal anvendes til, at fællesforetagendet kan yde finansiel støtte til indirekte aktioner som defineret i artikel xxx i Horisont Europa-forordningen,
  svarende til
  forsknings- og innovationsdagsordenen.

6.   Unionens finansielle bidrag, jf. stk. 1, litra a) skal anvendes til, at fællesforetagendet kan yde finansiel støtte til indirekte aktioner som defineret i artikel xxx i Horisont Europa-forordningen
  ved hjælp af åbne
  ,
  konkurrencedygtige og gennemsigtige procedurer i tråd med de prioriteter, der er fastlagt i
  forsknings- og innovationsdagsordenen.

Ændring 87

Ændring 87

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 7

Artikel 5 — stk. 7

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 7.   Unionens finansielle bidrag, jf. stk. 1, litra b) skal anvendes til kompetenceopbygning i hele Unionen, herunder erhvervelse og drift af højtydende computere, kvantecomputere eller -simulatorer, organisering af en service- og datainfrastruktur inden for højtydende data- og kvantedatabehandling samt udvidelse af dets brug, og udvikling af avancerede kompetencer og uddannelse. | 7.   Unionens finansielle bidrag, jf. stk. 1, litra b), skal anvendes til kompetenceopbygning i hele Unionen, herunder erhvervelse
  , opgraderinger af udelukkende supercomputere, der ejes af fællesforetagendet,
  og drift af højtydende computere, kvantecomputere eller -simulatorer, organisering af en service- og datainfrastruktur inden for højtydende data- og kvantedatabehandling samt udvidelse af dets brug, og udvikling af avancerede kompetencer og uddannelse
  , der også er tilgængelig for borgere, som bor i geografisk isolerede og dårligt stillede områder, og under behørig hensyntagen til behovet for at forbedre kønsligestillingen
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

7.   Unionens finansielle bidrag, jf. stk. 1, litra b) skal anvendes til kompetenceopbygning i hele Unionen, herunder erhvervelse og drift af højtydende computere, kvantecomputere eller -simulatorer, organisering af en service- og datainfrastruktur inden for højtydende data- og kvantedatabehandling samt udvidelse af dets brug, og udvikling af avancerede kompetencer og uddannelse.

7.   Unionens finansielle bidrag, jf. stk. 1, litra b), skal anvendes til kompetenceopbygning i hele Unionen, herunder erhvervelse
  , opgraderinger af udelukkende supercomputere, der ejes af fællesforetagendet,
  og drift af højtydende computere, kvantecomputere eller -simulatorer, organisering af en service- og datainfrastruktur inden for højtydende data- og kvantedatabehandling samt udvidelse af dets brug, og udvikling af avancerede kompetencer og uddannelse
  , der også er tilgængelig for borgere, som bor i geografisk isolerede og dårligt stillede områder, og under behørig hensyntagen til behovet for at forbedre kønsligestillingen
  .

Ændring 88

Ændring 88

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 8

Artikel 5 — stk. 8

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 8.   Unionens finansielle bidrag som omhandlet i stk. 1, litra c), udbetales fra bevillingerne i Den Europæiske Unions almindelige budget, som er tildelt Connecting Europe-faciliteten og skal anvendes til sammenkoblingen af højtydende databehandlings- og dataressourcer og oprettelse af en integreret paneuropæisk hypersammenkoblet højtydende databehandlings- og datainfrastruktur. | 8.   Unionens finansielle bidrag som omhandlet i stk. 1, litra c), udbetales fra bevillingerne i Den Europæiske Unions almindelige budget, som er tildelt Connecting Europe-faciliteten og skal anvendes til sammenkoblingen af højtydende databehandlings- og dataressourcer
  etableret på europæisk område
  og oprettelse af en integreret paneuropæisk hypersammenkoblet højtydende databehandlings- og datainfrastruktur. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

8.   Unionens finansielle bidrag som omhandlet i stk. 1, litra c), udbetales fra bevillingerne i Den Europæiske Unions almindelige budget, som er tildelt Connecting Europe-faciliteten og skal anvendes til sammenkoblingen af højtydende databehandlings- og dataressourcer og oprettelse af en integreret paneuropæisk hypersammenkoblet højtydende databehandlings- og datainfrastruktur.

8.   Unionens finansielle bidrag som omhandlet i stk. 1, litra c), udbetales fra bevillingerne i Den Europæiske Unions almindelige budget, som er tildelt Connecting Europe-faciliteten og skal anvendes til sammenkoblingen af højtydende databehandlings- og dataressourcer
  etableret på europæisk område
  og oprettelse af en integreret paneuropæisk hypersammenkoblet højtydende databehandlings- og datainfrastruktur.

Ændring 89

Ændring 89

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 1

Artikel 6 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Bidrag fra andre EU-programmer end dem, der er omhandlet i artikel 5, stk. 1, der er en del af Unionens samfinansiering af et program, der gennemføres af en af de deltagende stater, indgår ikke i beregningen af Unionens maksimale finansielle bidrag som omhandlet i artikel 5. | Bidrag fra andre EU-programmer end dem, der er omhandlet i artikel 5, stk. 1, der er en del af Unionens samfinansiering af et program, der gennemføres af en af de deltagende stater, indgår ikke i beregningen af Unionens maksimale finansielle bidrag som omhandlet i artikel 5
  og dækker ikke de samme omkostninger
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Bidrag fra andre EU-programmer end dem, der er omhandlet i artikel 5, stk. 1, der er en del af Unionens samfinansiering af et program, der gennemføres af en af de deltagende stater, indgår ikke i beregningen af Unionens maksimale finansielle bidrag som omhandlet i artikel 5.

Bidrag fra andre EU-programmer end dem, der er omhandlet i artikel 5, stk. 1, der er en del af Unionens samfinansiering af et program, der gennemføres af en af de deltagende stater, indgår ikke i beregningen af Unionens maksimale finansielle bidrag som omhandlet i artikel 5
  og dækker ikke de samme omkostninger
  .

og dækker ikke de samme omkostninger

Ændring 90

Ændring 90

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 1 a (nyt)

Artikel 6 — stk. 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Finansielle bidrag under programmer, der medfinansieres af genopretnings- og resiliensfaciliteten, EFRU, ESF+, EHFAF og ELFUL, kan betragtes som bidrag fra den deltagende stat til fællesforetagendet, forudsat at de relevante bestemmelser i forordning (EU) .../... [forordningen om fælles bestemmelser for 2021-2027] og de fondsspecifikke forordninger overholdes. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Finansielle bidrag under programmer, der medfinansieres af genopretnings- og resiliensfaciliteten, EFRU, ESF+, EHFAF og ELFUL, kan betragtes som bidrag fra den deltagende stat til fællesforetagendet, forudsat at de relevante bestemmelser i forordning (EU) .../... [forordningen om fælles bestemmelser for 2021-2027] og de fondsspecifikke forordninger overholdes.

Finansielle bidrag under programmer, der medfinansieres af genopretnings- og resiliensfaciliteten, EFRU, ESF+, EHFAF og ELFUL, kan betragtes som bidrag fra den deltagende stat til fællesforetagendet, forudsat at de relevante bestemmelser i forordning (EU) .../... [forordningen om fælles bestemmelser for 2021-2027] og de fondsspecifikke forordninger overholdes.

Ændring 91

Ændring 91

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 7 — stk. 1

Artikel 7 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   De deltagende stater yder et samlet bidrag på mindst det beløb, som Unionen bidrager med, jf. forordningens artikel 5, herunder op til
  [XXXXX] EUR i bidrag
  til administrationsomkostninger [svarende til det beløb, Unionen bidrager med til administrationsomkostninger, jf. forordningens artikel 5]. De deltagende stater aftaler indbyrdes, hvordan de vil indbetale deres samlede bidrag. | 1.   De deltagende stater yder et samlet bidrag på mindst det beløb, som Unionen bidrager med, jf. forordningens artikel 5, herunder op til
  5 %
  til administrationsomkostninger
  og teknisk bistand
  [svarende til det beløb, Unionen bidrager med til administrationsomkostninger
  og teknisk bistand
  , jf. forordningens artikel 5]. De deltagende stater aftaler indbyrdes, hvordan de vil indbetale deres samlede bidrag. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   De deltagende stater yder et samlet bidrag på mindst det beløb, som Unionen bidrager med, jf. forordningens artikel 5, herunder op til
  [XXXXX] EUR i bidrag
  til administrationsomkostninger [svarende til det beløb, Unionen bidrager med til administrationsomkostninger, jf. forordningens artikel 5]. De deltagende stater aftaler indbyrdes, hvordan de vil indbetale deres samlede bidrag.

1.   De deltagende stater yder et samlet bidrag på mindst det beløb, som Unionen bidrager med, jf. forordningens artikel 5, herunder op til
  5 %
  til administrationsomkostninger
  og teknisk bistand
  [svarende til det beløb, Unionen bidrager med til administrationsomkostninger
  og teknisk bistand
  , jf. forordningens artikel 5]. De deltagende stater aftaler indbyrdes, hvordan de vil indbetale deres samlede bidrag.

Ændring 92

Ændring 92

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 7 — stk. 1 a (nyt)

Artikel 7 — stk. 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Fællesforetagendet skaber gunstige rammer med henblik på at støtte de deltagende stater. For at maksimere effekten af de indirekte aktioner skal der tages højde for det europæiske fællesforetagendes særlige forhold med dets trepartsmodel med hensyn til forvaltningen af finansielle bidrag fra de deltagende stater. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1a.
     
  Fællesforetagendet skaber gunstige rammer med henblik på at støtte de deltagende stater. For at maksimere effekten af de indirekte aktioner skal der tages højde for det europæiske fællesforetagendes særlige forhold med dets trepartsmodel med hensyn til forvaltningen af finansielle bidrag fra de deltagende stater.

Ændring 93

Ændring 93

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 7 — stk. 2

Artikel 7 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   De private medlemmer af fællesforetagendet yder eller foranlediger, at deres konstituerende enheder og associerede enheder yder bidrag på mindst [XXXXX] EUR til fællesforetagendet, herunder op til
  [XXXXX] EUR
  til administrationsomkostninger [svarende til 22,22  % af det beløb, Unionen bidrager med til administrationsomkostninger, jf. forordningens artikel 5]. | 2.   De private medlemmer af fællesforetagendet yder eller foranlediger, at deres konstituerende enheder og associerede enheder yder bidrag på mindst [XXXXX] EUR til fællesforetagendet, herunder op til
  5 %
  til administrationsomkostninger
  og teknisk bistand
  [svarende til 22,22  % af det beløb, Unionen bidrager med til administrationsomkostninger
  og teknisk bistand
  , jf. forordningens artikel 5]. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   De private medlemmer af fællesforetagendet yder eller foranlediger, at deres konstituerende enheder og associerede enheder yder bidrag på mindst [XXXXX] EUR til fællesforetagendet, herunder op til
  [XXXXX] EUR
  til administrationsomkostninger [svarende til 22,22  % af det beløb, Unionen bidrager med til administrationsomkostninger, jf. forordningens artikel 5].

2.   De private medlemmer af fællesforetagendet yder eller foranlediger, at deres konstituerende enheder og associerede enheder yder bidrag på mindst [XXXXX] EUR til fællesforetagendet, herunder op til
  5 %
  til administrationsomkostninger
  og teknisk bistand
  [svarende til 22,22  % af det beløb, Unionen bidrager med til administrationsomkostninger
  og teknisk bistand
  , jf. forordningens artikel 5].

Ændring 94

Ændring 94

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 1

Artikel 8 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   EuroHPC-supercomputere skal placeres i den deltagende stat, der er medlemsstat. En deltagende stat må ikke være vært for mere end en EuroHPC-supercomputer, hvis der er mere end
  to
  år mellem
  anskaffelsen
  af
  disse,
  eller
  hvis de benytter forskellige teknologier (klassisk/kvante)
  . | 1.   EuroHPC-supercomputere skal placeres i den deltagende stat, der er medlemsstat. En deltagende stat må ikke være vært for mere end en EuroHPC-supercomputer, hvis der er mere end
  fire
  år mellem
  udvælgelsesdatoerne efter indkaldelserne
  af
  interessetilkendegivelser. Ved anskaffelse af kvantecomputere og simulatorer
  eller
  ved opgradering af en EuroHPC-supercomputer med kvanteacceleratorer, der ejes af fællesforetagendet for højtydende databehandling, fastsættes denne periode til to år
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   EuroHPC-supercomputere skal placeres i den deltagende stat, der er medlemsstat. En deltagende stat må ikke være vært for mere end en EuroHPC-supercomputer, hvis der er mere end
  to
  år mellem
  anskaffelsen
  af
  disse,
  eller
  hvis de benytter forskellige teknologier (klassisk/kvante)
  .

1.   EuroHPC-supercomputere skal placeres i den deltagende stat, der er medlemsstat. En deltagende stat må ikke være vært for mere end en EuroHPC-supercomputer, hvis der er mere end
  fire
  år mellem
  udvælgelsesdatoerne efter indkaldelserne
  af
  interessetilkendegivelser. Ved anskaffelse af kvantecomputere og simulatorer
  eller
  ved opgradering af en EuroHPC-supercomputer med kvanteacceleratorer, der ejes af fællesforetagendet for højtydende databehandling, fastsættes denne periode til to år
  .

Ændring 95

Ændring 95

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 5 — indledning

Artikel 8 — stk. 5 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 5.   Efter en indkaldelse af interessetilkendegivelser udvælges værtsenheden, jf. denne artikels stk. 2, og den tilsvarende deltagende stat, hvor værtsenheden er etableret, eller det tilsvarende værtskonsortium af bestyrelsen gennem en retfærdig og gennemsigtig proces, bl.a. baseret på følgende kriterier: | 5.   Efter en
  åben, fair og gennemsigtig
  indkaldelse af interessetilkendegivelser udvælges værtsenheden, jf. denne artikels stk. 2, og den tilsvarende deltagende stat, hvor værtsenheden er etableret, eller det tilsvarende værtskonsortium af bestyrelsen gennem en retfærdig og gennemsigtig proces, bl.a. baseret på følgende kriterier: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5.   Efter en indkaldelse af interessetilkendegivelser udvælges værtsenheden, jf. denne artikels stk. 2, og den tilsvarende deltagende stat, hvor værtsenheden er etableret, eller det tilsvarende værtskonsortium af bestyrelsen gennem en retfærdig og gennemsigtig proces, bl.a. baseret på følgende kriterier:

5.   Efter en
  åben, fair og gennemsigtig
  indkaldelse af interessetilkendegivelser udvælges værtsenheden, jf. denne artikels stk. 2, og den tilsvarende deltagende stat, hvor værtsenheden er etableret, eller det tilsvarende værtskonsortium af bestyrelsen gennem en retfærdig og gennemsigtig proces, bl.a. baseret på følgende kriterier:

Ændring 96

Ændring 96

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 5 — litra d

Artikel 8 — stk. 5 — litra d

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| d) | kvaliteten af værtsfacilitetens fysiske infrastruktur og IT-infrastruktur, dens sikkerhed og dens konnektivitet med resten af Unionen |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

d)

kvaliteten af værtsfacilitetens fysiske infrastruktur og IT-infrastruktur, dens sikkerhed og dens konnektivitet med resten af Unionen

| d) | kvaliteten af værtsfacilitetens fysiske
  og energimæssige
  infrastruktur og IT-infrastruktur, dens sikkerhed og dens konnektivitet med resten af Unionen |
| --- | --- |

d)

kvaliteten af værtsfacilitetens fysiske
  og energimæssige
  infrastruktur og IT-infrastruktur, dens sikkerhed og dens konnektivitet med resten af Unionen

og energimæssige

Ændring 97

Ændring 97

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 5 — litra d a (nyt)

Artikel 8 — stk. 5 — litra d a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | da) | tilvejebringelse af en energiforvaltningsplan, hvor man undersøger tilgængeligheden af tilstrækkelig adgang til ren energi til en overkommelig pris, herunder gennem købsaftaler om vedvarende energi, og en strategi for at øge installationernes energieffektivitet |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

da)

da)

tilvejebringelse af en energiforvaltningsplan, hvor man undersøger tilgængeligheden af tilstrækkelig adgang til ren energi til en overkommelig pris, herunder gennem købsaftaler om vedvarende energi, og en strategi for at øge installationernes energieffektivitet

tilvejebringelse af en energiforvaltningsplan, hvor man undersøger tilgængeligheden af tilstrækkelig adgang til ren energi til en overkommelig pris, herunder gennem købsaftaler om vedvarende energi, og en strategi for at øge installationernes energieffektivitet

Ændring 98

Ændring 98

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 7 a (nyt)

Artikel 8 — stk. 7 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 7a.
     
  Fællesforetagendet tager hensyn til princippet om energieffektivitet først med henblik på at fremskynde forskningen i energibesparelse og energieffektivitet, stimulere konstante teknologiske fremskridt for at forbedre energieffektiviteten af både nye og eksisterende systemdesign og aktivt forske, udvikle og afprøve nye energieffektive tilgange, herunder navnlig tilgange, der fuldt ud er baseret på vedvarende energi, og som forbedrer supercomputeres drivhusgasemissioner og miljøaftryk. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

7a.
     
  Fællesforetagendet tager hensyn til princippet om energieffektivitet først med henblik på at fremskynde forskningen i energibesparelse og energieffektivitet, stimulere konstante teknologiske fremskridt for at forbedre energieffektiviteten af både nye og eksisterende systemdesign og aktivt forske, udvikle og afprøve nye energieffektive tilgange, herunder navnlig tilgange, der fuldt ud er baseret på vedvarende energi, og som forbedrer supercomputeres drivhusgasemissioner og miljøaftryk.

Ændring 99

Ændring 99

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 9 — stk. 2 — litra k

Artikel 9 — stk. 2 — litra k

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| k) | værtsenhedens forpligtelse til senest den 31. januar hvert år at forelægge bestyrelsen en revisionsrapport og data om brugen af adgangstid i det foregående regnskabsår |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

k)

værtsenhedens forpligtelse til senest den 31. januar hvert år at forelægge bestyrelsen en revisionsrapport og data om brugen af adgangstid i det foregående regnskabsår

| k) | værtsenhedens forpligtelse til senest den 31. januar hvert år at forelægge bestyrelsen en revisionsrapport og data om brugen af adgangstid i det foregående regnskabsår
  ; revisionsrapporten skal offentliggøres senest tre måneder efter bestyrelsens godkendelse |
| --- | --- |

k)

værtsenhedens forpligtelse til senest den 31. januar hvert år at forelægge bestyrelsen en revisionsrapport og data om brugen af adgangstid i det foregående regnskabsår
  ; revisionsrapporten skal offentliggøres senest tre måneder efter bestyrelsens godkendelse

; revisionsrapporten skal offentliggøres senest tre måneder efter bestyrelsens godkendelse

Ændring 100

Ændring 100

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 10 — stk. 3

Artikel 10 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Ved valg af leverandør af højklassesupercomputeren skal forsyningssikkerheden tages i betragtning. | 3.   Ved valg af leverandør af højklassesupercomputeren skal
  der foretages en vurdering af overholdelsen af de generelle systemspecifikationer, herunder brugernes behov, og sikres ekspertise inden for europæisk forskning og innovation.
  Forsyningssikkerheden
  skal ligeledes
  tages i betragtning. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Ved valg af leverandør af højklassesupercomputeren skal forsyningssikkerheden tages i betragtning.

3.   Ved valg af leverandør af højklassesupercomputeren skal
  der foretages en vurdering af overholdelsen af de generelle systemspecifikationer, herunder brugernes behov, og sikres ekspertise inden for europæisk forskning og innovation.
  Forsyningssikkerheden
  skal ligeledes
  tages i betragtning.

Ændring 101

Ændring 101

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 11 — stk. 3

Artikel 11 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Ved valg af leverandør af disse computere og simulatorer skal forsyningssikkerheden tages i betragtning. | 3.   Ved valg af leverandør af disse computere og simulatorer skal
  der foretages en vurdering af overholdelsen af de generelle systemspecifikationer, herunder brugernes behov, og sikres ekspertise inden for europæisk forskning og innovation.
  Forsyningssikkerheden
  skal ligeledes
  tages i betragtning. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Ved valg af leverandør af disse computere og simulatorer skal forsyningssikkerheden tages i betragtning.

3.   Ved valg af leverandør af disse computere og simulatorer skal
  der foretages en vurdering af overholdelsen af de generelle systemspecifikationer, herunder brugernes behov, og sikres ekspertise inden for europæisk forskning og innovation.
  Forsyningssikkerheden
  skal ligeledes
  tages i betragtning.

Ændring 102

Ændring 102

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 12 — stk. 1

Artikel 12 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Fællesforetagendet anskaffer sammen med de private medlemmer, eller et konsortium af private partnere, supercomputere, eller dele af EuroHPC-supercomputere, der primært er beregnet til industriel anvendelse, og ejer dem enten selv eller i fællesskab med de private medlemmer eller et konsortium af private partnere. | 1.   Fællesforetagendet anskaffer sammen med de private medlemmer, eller et konsortium af private partnere, supercomputere,
  der som minimum er i mellemklassen,
  eller dele af EuroHPC-supercomputere, der primært er beregnet til industriel anvendelse, og ejer dem enten selv eller i fællesskab med de private medlemmer eller et konsortium af private partnere. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Fællesforetagendet anskaffer sammen med de private medlemmer, eller et konsortium af private partnere, supercomputere, eller dele af EuroHPC-supercomputere, der primært er beregnet til industriel anvendelse, og ejer dem enten selv eller i fællesskab med de private medlemmer eller et konsortium af private partnere.

1.   Fællesforetagendet anskaffer sammen med de private medlemmer, eller et konsortium af private partnere, supercomputere,
  der som minimum er i mellemklassen,
  eller dele af EuroHPC-supercomputere, der primært er beregnet til industriel anvendelse, og ejer dem enten selv eller i fællesskab med de private medlemmer eller et konsortium af private partnere.

Ændring 103

Ændring 103

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 12 — stk. 3

Artikel 12 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Ved valg af leverandør af industrial-grade EuroHPC-supercomputeren skal forsyningssikkerheden tages i betragtning. | 3.   Ved valg af leverandør af industrial-grade EuroHPC-supercomputeren skal
  der foretages en vurdering af overholdelsen af de generelle systemspecifikationer, herunder brugernes behov, og sikres ekspertise inden for europæisk forskning og innovation.
  Forsyningssikkerheden
  skal ligeledes
  tages i betragtning. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Ved valg af leverandør af industrial-grade EuroHPC-supercomputeren skal forsyningssikkerheden tages i betragtning.

3.   Ved valg af leverandør af industrial-grade EuroHPC-supercomputeren skal
  der foretages en vurdering af overholdelsen af de generelle systemspecifikationer, herunder brugernes behov, og sikres ekspertise inden for europæisk forskning og innovation.
  Forsyningssikkerheden
  skal ligeledes
  tages i betragtning.

Ændring 104

Ændring 104

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 13 — stk. 2

Artikel 13 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Unionens finansielle bidrag, der er omhandlet i artikel 5, stk. 1, dækker op til
  35
  % af erhvervelsesomkostningerne for mellemklassesupercomputerne. De resterende samlede omkostninger ved ejerskabet af mellemklassesupercomputerne dækkes af den deltagende stat, hvor værtsenheden er etableret, eller af de deltagende stater i værtskonsortiet, eventuelt suppleret med de bidrag, der er omhandlet i artikel 6. | 2.   Unionens finansielle bidrag, der er omhandlet i artikel 5, stk. 1, dækker op til
  50
  % af erhvervelsesomkostningerne
  plus op til 50 % af driftsomkostningerne
  for mellemklassesupercomputerne. De resterende samlede omkostninger ved ejerskabet af mellemklassesupercomputerne dækkes af den deltagende stat, hvor værtsenheden er etableret, eller af de deltagende stater i værtskonsortiet, eventuelt suppleret med de bidrag, der er omhandlet i artikel 6. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Unionens finansielle bidrag, der er omhandlet i artikel 5, stk. 1, dækker op til
  35
  % af erhvervelsesomkostningerne for mellemklassesupercomputerne. De resterende samlede omkostninger ved ejerskabet af mellemklassesupercomputerne dækkes af den deltagende stat, hvor værtsenheden er etableret, eller af de deltagende stater i værtskonsortiet, eventuelt suppleret med de bidrag, der er omhandlet i artikel 6.

2.   Unionens finansielle bidrag, der er omhandlet i artikel 5, stk. 1, dækker op til
  50
  % af erhvervelsesomkostningerne
  plus op til 50 % af driftsomkostningerne
  for mellemklassesupercomputerne. De resterende samlede omkostninger ved ejerskabet af mellemklassesupercomputerne dækkes af den deltagende stat, hvor værtsenheden er etableret, eller af de deltagende stater i værtskonsortiet, eventuelt suppleret med de bidrag, der er omhandlet i artikel 6.

Ændring 105

Ændring 105

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 13 — stk. 3

Artikel 13 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Ved valg af leverandør af mellemklassesupercomputeren skal forsyningssikkerheden tages i betragtning. | 3.   Ved valg af leverandør af mellemklassesupercomputeren skal
  der foretages en vurdering af overholdelsen af de generelle systemspecifikationer, herunder brugernes behov, og sikres ekspertise inden for europæisk forskning og innovation.
  Forsyningssikkerheden
  skal ligeledes
  tages i betragtning. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Ved valg af leverandør af mellemklassesupercomputeren skal forsyningssikkerheden tages i betragtning.

3.   Ved valg af leverandør af mellemklassesupercomputeren skal
  der foretages en vurdering af overholdelsen af de generelle systemspecifikationer, herunder brugernes behov, og sikres ekspertise inden for europæisk forskning og innovation.
  Forsyningssikkerheden
  skal ligeledes
  tages i betragtning.

Ændring 106

Ændring 106

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 15 — stk. 2

Artikel 15 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.
     
  Andelen af Unionens adgangstid til hver mellemklassesupercomputer skal være direkte proportional med Unionens finansielle bidrag som omhandlet i artikel 5, stk. 1, til erhvervelsesomkostningerne af supercomputeren og må ikke overstige 35 % af den samlede adgangstid for supercomputeren. | udgår |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.
     
  Andelen af Unionens adgangstid til hver mellemklassesupercomputer skal være direkte proportional med Unionens finansielle bidrag som omhandlet i artikel 5, stk. 1, til erhvervelsesomkostningerne af supercomputeren og må ikke overstige 35 % af den samlede adgangstid for supercomputeren.

udgår

udgår

Ændring 107

Ændring 107

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 15 — stk. 5

Artikel 15 — stk. 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 5.   Bestyrelsen fastlægger adgangsrettighederne til Unionens andel af adgangstiden til EuroHPC-supercomputerne. | 5.   Bestyrelsen fastlægger
  og offentliggør
  adgangsrettighederne til Unionens andel af adgangstiden til EuroHPC-supercomputerne. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5.   Bestyrelsen fastlægger adgangsrettighederne til Unionens andel af adgangstiden til EuroHPC-supercomputerne.

5.   Bestyrelsen fastlægger
  og offentliggør
  adgangsrettighederne til Unionens andel af adgangstiden til EuroHPC-supercomputerne.

Ændring 108

Ændring 108

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 15 — stk. 6

Artikel 15 — stk. 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 6.   Brugen af Unionens andel af adgangstiden til EuroHPC-supercomputerne er vederlagsfri for brugere fra den offentlige sektor, jf. forordningens artikel 14, stk. 4. Den vil også være vederlagsfri for industrielle brugere til anvendelsesformål med tilknytning til forsknings- og innovationsaktiviteter
  , der finansieres via Horisont Europa eller programmet for et digitalt Europa
  og med tilknytning til private SMV'ers innovationsaktiviteter, hvis det er relevant. Som et vejledende princip baseres tildelingen af adgangstid til sådanne aktiviteter på en retfærdig og gennemsigtig peer review-proces efter løbende åbne indkaldelser af interessetilkendegivelser, som fællesforetagendet står for. | 6.   Brugen af Unionens andel af adgangstiden til EuroHPC-supercomputerne er
  gennemsigtig og
  vederlagsfri for brugere fra den offentlige sektor, jf. forordningens artikel 14, stk. 4. Den vil også være vederlagsfri for industrielle brugere
  , NGO'er, studerende og andre enkeltpersoner
  til anvendelsesformål med tilknytning til
  åbne
  forsknings- og innovationsaktiviteter og med tilknytning til private SMV'ers innovationsaktiviteter, hvis det er relevant. Som et vejledende princip baseres tildelingen af adgangstid til sådanne aktiviteter på en retfærdig og gennemsigtig peer review-proces efter løbende åbne indkaldelser af interessetilkendegivelser, som fællesforetagendet står for. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

6.   Brugen af Unionens andel af adgangstiden til EuroHPC-supercomputerne er vederlagsfri for brugere fra den offentlige sektor, jf. forordningens artikel 14, stk. 4. Den vil også være vederlagsfri for industrielle brugere til anvendelsesformål med tilknytning til forsknings- og innovationsaktiviteter
  , der finansieres via Horisont Europa eller programmet for et digitalt Europa
  og med tilknytning til private SMV'ers innovationsaktiviteter, hvis det er relevant. Som et vejledende princip baseres tildelingen af adgangstid til sådanne aktiviteter på en retfærdig og gennemsigtig peer review-proces efter løbende åbne indkaldelser af interessetilkendegivelser, som fællesforetagendet står for.

6.   Brugen af Unionens andel af adgangstiden til EuroHPC-supercomputerne er
  gennemsigtig og
  vederlagsfri for brugere fra den offentlige sektor, jf. forordningens artikel 14, stk. 4. Den vil også være vederlagsfri for industrielle brugere
  , NGO'er, studerende og andre enkeltpersoner
  til anvendelsesformål med tilknytning til
  åbne
  forsknings- og innovationsaktiviteter og med tilknytning til private SMV'ers innovationsaktiviteter, hvis det er relevant. Som et vejledende princip baseres tildelingen af adgangstid til sådanne aktiviteter på en retfærdig og gennemsigtig peer review-proces efter løbende åbne indkaldelser af interessetilkendegivelser, som fællesforetagendet står for.

Ændring 109

Ændring 109

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 15 — stk. 8

Artikel 15 — stk. 8

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 8.   Bestyrelsen fastlægger særlige regler for adgangsbetingelser, der afviger fra de vejledende principper, jf. denne artikels stk. 6. Disse vedrører tildelingen af adgangstid til projekter og aktiviteter, der enten af Unionen eller af bestyrelsen anses for strategiske. | 8.   Bestyrelsen fastlægger særlige
  og gennemsigtige
  regler for adgangsbetingelser, der afviger fra de vejledende principper, jf. denne artikels stk. 6. Disse vedrører tildelingen af adgangstid til projekter og aktiviteter, der enten af Unionen eller af bestyrelsen anses for strategiske. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

8.   Bestyrelsen fastlægger særlige regler for adgangsbetingelser, der afviger fra de vejledende principper, jf. denne artikels stk. 6. Disse vedrører tildelingen af adgangstid til projekter og aktiviteter, der enten af Unionen eller af bestyrelsen anses for strategiske.

8.   Bestyrelsen fastlægger særlige
  og gennemsigtige
  regler for adgangsbetingelser, der afviger fra de vejledende principper, jf. denne artikels stk. 6. Disse vedrører tildelingen af adgangstid til projekter og aktiviteter, der enten af Unionen eller af bestyrelsen anses for strategiske.

Ændring 110

Ændring 110

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 15 — stk. 9

Artikel 15 — stk. 9

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 9.   Efter anmodning fra Unionen skal den administrerende direktør give direkte adgang til EuroHPC-supercomputerne i forbindelse med initiativer, som Unionen anser for væsentlige med hensyn til at yde sundhedsrelaterede tjenester eller andre vigtige nødhjælpstjenester for almenvellet, i nød- og krisestyringssituationer eller i tilfælde, som Unionen finder nødvendige for dens sikkerhed og forsvar. Metoderne og betingelserne for gennemførelsen af en sådan adgang defineres i de adgangsbetingelser, som bestyrelsen vedtager. | 9.   Efter anmodning fra Unionen skal den administrerende direktør give direkte adgang til EuroHPC-supercomputerne i forbindelse med initiativer, som Unionen anser for væsentlige med hensyn til at yde
  miljømæssige eller
  sundhedsrelaterede tjenester eller andre vigtige nødhjælpstjenester for almenvellet, i nød- og krisestyringssituationer eller i tilfælde, som Unionen finder nødvendige for dens sikkerhed og forsvar. Metoderne og betingelserne for gennemførelsen af en sådan adgang defineres i de adgangsbetingelser, som bestyrelsen vedtager
  , idet der tages hensyn til, at forsknings- og innovationsaktiviteterne udelukkende vil have fokus på civile anvendelser, og det erkendes, at der er områder med teknologi med dobbelt anvendelse
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

9.   Efter anmodning fra Unionen skal den administrerende direktør give direkte adgang til EuroHPC-supercomputerne i forbindelse med initiativer, som Unionen anser for væsentlige med hensyn til at yde sundhedsrelaterede tjenester eller andre vigtige nødhjælpstjenester for almenvellet, i nød- og krisestyringssituationer eller i tilfælde, som Unionen finder nødvendige for dens sikkerhed og forsvar. Metoderne og betingelserne for gennemførelsen af en sådan adgang defineres i de adgangsbetingelser, som bestyrelsen vedtager.

9.   Efter anmodning fra Unionen skal den administrerende direktør give direkte adgang til EuroHPC-supercomputerne i forbindelse med initiativer, som Unionen anser for væsentlige med hensyn til at yde
  miljømæssige eller
  sundhedsrelaterede tjenester eller andre vigtige nødhjælpstjenester for almenvellet, i nød- og krisestyringssituationer eller i tilfælde, som Unionen finder nødvendige for dens sikkerhed og forsvar. Metoderne og betingelserne for gennemførelsen af en sådan adgang defineres i de adgangsbetingelser, som bestyrelsen vedtager
  , idet der tages hensyn til, at forsknings- og innovationsaktiviteterne udelukkende vil have fokus på civile anvendelser, og det erkendes, at der er områder med teknologi med dobbelt anvendelse
  .

Ændring 111

Ændring 111

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 16 — stk. 1

Artikel 16 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Der gælder særlige betingelser for industrielle brugere til kommercielle formål. Den kommercielle tjeneste skal være en pay-per-use-tjeneste baseret på markedspriser. Gebyrets størrelse fastsættes af bestyrelsen. | 1.   Der gælder særlige betingelser for industrielle brugere til kommercielle formål. Den kommercielle tjeneste skal være en pay-per-use-tjeneste baseret på markedspriser. Gebyrets størrelse fastsættes af bestyrelsen
  , men må ikke udgøre en hindring for adgangen, navnlig for SMV'er
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Der gælder særlige betingelser for industrielle brugere til kommercielle formål. Den kommercielle tjeneste skal være en pay-per-use-tjeneste baseret på markedspriser. Gebyrets størrelse fastsættes af bestyrelsen.

1.   Der gælder særlige betingelser for industrielle brugere til kommercielle formål. Den kommercielle tjeneste skal være en pay-per-use-tjeneste baseret på markedspriser. Gebyrets størrelse fastsættes af bestyrelsen
  , men må ikke udgøre en hindring for adgangen, navnlig for SMV'er
  .

Ændring 112

Ændring 112

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 16 — stk. 2

Artikel 16 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Gebyrer fra kommerciel brug af Unionens adgangstid udgør en indtægt på fællesforetagendets budget og anvendes til at dække fællesforetagendets driftsomkostninger. | 2.   Gebyrer fra kommerciel brug af Unionens adgangstid udgør en indtægt på fællesforetagendets budget og anvendes til at dække fællesforetagendets driftsomkostninger
  og EuroHPC-supercomputernes driftsomkostninger
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Gebyrer fra kommerciel brug af Unionens adgangstid udgør en indtægt på fællesforetagendets budget og anvendes til at dække fællesforetagendets driftsomkostninger.

2.   Gebyrer fra kommerciel brug af Unionens adgangstid udgør en indtægt på fællesforetagendets budget og anvendes til at dække fællesforetagendets driftsomkostninger
  og EuroHPC-supercomputernes driftsomkostninger
  .

Ændring 113

Ændring 113

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 16 — stk. 3

Artikel 16 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Den adgangstid, der tildeles til kommercielle tjenester, må ikke overstige 20 % af Unionens samlede adgangstid for hver EuroHPC-supercomputer. Bestyrelsen træffer beslutning om tildeling af Unionens adgangstid til brugerne af kommercielle tjenester under hensyntagen til resultatet af den overvågning, der er omhandlet i artikel 15, stk. 10. | 3.   Den adgangstid, der tildeles til kommercielle tjenester, må
  i princippet
  ikke overstige 20 % af Unionens samlede adgangstid for hver EuroHPC-supercomputer. Bestyrelsen træffer beslutning om
  den maksimale
  tildeling af Unionens adgangstid til brugerne af kommercielle tjenester under hensyntagen til resultatet af den overvågning, der er omhandlet i artikel 15, stk. 10. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Den adgangstid, der tildeles til kommercielle tjenester, må ikke overstige 20 % af Unionens samlede adgangstid for hver EuroHPC-supercomputer. Bestyrelsen træffer beslutning om tildeling af Unionens adgangstid til brugerne af kommercielle tjenester under hensyntagen til resultatet af den overvågning, der er omhandlet i artikel 15, stk. 10.

3.   Den adgangstid, der tildeles til kommercielle tjenester, må
  i princippet
  ikke overstige 20 % af Unionens samlede adgangstid for hver EuroHPC-supercomputer. Bestyrelsen træffer beslutning om
  den maksimale
  tildeling af Unionens adgangstid til brugerne af kommercielle tjenester under hensyntagen til resultatet af den overvågning, der er omhandlet i artikel 15, stk. 10.

Ændring 114

Ændring 114

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 18 — stk. 6

Artikel 18 — stk. 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 6.   Personaleressourcerne fastlægges i stillingsfortegnelsen for fællesforetagendet med angivelse af antallet af midlertidige stillinger for hver funktionsgruppe og lønklasse samt antallet af kontraktansatte udtrykt i fuldtidsækvivalenter i overensstemmelse med fællesforetagendets årlige budget. | 6.   Personaleressourcerne fastlægges i stillingsfortegnelsen for fællesforetagendet
  og afspejler i tilstrækkelig grad det antal ansatte og de lønklasser, som er nødvendige for at sikre de højeste standarder for ansættelse på området,
  med angivelse af antallet af midlertidige stillinger for hver funktionsgruppe og lønklasse samt antallet af kontraktansatte udtrykt i fuldtidsækvivalenter i overensstemmelse med fællesforetagendets årlige budget. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

6.   Personaleressourcerne fastlægges i stillingsfortegnelsen for fællesforetagendet med angivelse af antallet af midlertidige stillinger for hver funktionsgruppe og lønklasse samt antallet af kontraktansatte udtrykt i fuldtidsækvivalenter i overensstemmelse med fællesforetagendets årlige budget.

6.   Personaleressourcerne fastlægges i stillingsfortegnelsen for fællesforetagendet
  og afspejler i tilstrækkelig grad det antal ansatte og de lønklasser, som er nødvendige for at sikre de højeste standarder for ansættelse på området,
  med angivelse af antallet af midlertidige stillinger for hver funktionsgruppe og lønklasse samt antallet af kontraktansatte udtrykt i fuldtidsækvivalenter i overensstemmelse med fællesforetagendets årlige budget.

Ændring 115

Ændring 115

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 19 — stk. 2

Artikel 19 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Bestyrelsen vedtager en beslutning, som fastlægger bestemmelser for udstationering af nationale eksperter til fællesforetagendet og for anvendelsen af praktikanter. | 2.   Bestyrelsen vedtager en beslutning, som fastlægger bestemmelser for udstationering af nationale eksperter til fællesforetagendet og for anvendelsen af praktikanter
  , herunder også for deres aflønning
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Bestyrelsen vedtager en beslutning, som fastlægger bestemmelser for udstationering af nationale eksperter til fællesforetagendet og for anvendelsen af praktikanter.

2.   Bestyrelsen vedtager en beslutning, som fastlægger bestemmelser for udstationering af nationale eksperter til fællesforetagendet og for anvendelsen af praktikanter
  , herunder også for deres aflønning
  .

Ændring 116

Ændring 116

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 22 — stk. 1

Artikel 22 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Fællesforetagendets aktiviteter vil blive overvåget løbende og revideret periodisk i overensstemmelse med dets finansielle bestemmelser for at sikre størst mulig ekspertise og virkning og mest effektiv udnyttelse af ressourcer. Resultaterne af overvågningen og de periodiske revisioner indgår i evalueringerne af fællesforetagendet i forbindelse med evalueringerne af Horisont Europa. | 1.   Fællesforetagendets aktiviteter vil blive overvåget løbende og revideret periodisk i overensstemmelse med dets finansielle bestemmelser for at sikre størst mulig ekspertise og virkning og mest effektiv udnyttelse af ressourcer.
  En sådan overvågning og revision må ikke øge fællesforetagendets eller dets støttemodtageres administrative byrde.
  Resultaterne af overvågningen og de periodiske revisioner indgår i evalueringerne af fællesforetagendet i forbindelse med evalueringerne af Horisont Europa. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Fællesforetagendets aktiviteter vil blive overvåget løbende og revideret periodisk i overensstemmelse med dets finansielle bestemmelser for at sikre størst mulig ekspertise og virkning og mest effektiv udnyttelse af ressourcer. Resultaterne af overvågningen og de periodiske revisioner indgår i evalueringerne af fællesforetagendet i forbindelse med evalueringerne af Horisont Europa.

1.   Fællesforetagendets aktiviteter vil blive overvåget løbende og revideret periodisk i overensstemmelse med dets finansielle bestemmelser for at sikre størst mulig ekspertise og virkning og mest effektiv udnyttelse af ressourcer.
  En sådan overvågning og revision må ikke øge fællesforetagendets eller dets støttemodtageres administrative byrde.
  Resultaterne af overvågningen og de periodiske revisioner indgår i evalueringerne af fællesforetagendet i forbindelse med evalueringerne af Horisont Europa.

Ændring 117

Ændring 117

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 22 — stk. 3

Artikel 22 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Evalueringer af fællesforetagendets aktiviteter foretages rettidigt for at bidrage til de generelle foreløbige og endelige evalueringer af Horisont Europa og beslutningsprocessen i forbindelse dermed, jf. artikel 47 i forordning (EU) xxx om oprettelse af Horisont Europa. | 3.   Evalueringer af fællesforetagendets aktiviteter foretages rettidigt
  og uden at øge hverken fællesforetagendets eller dets støttemodtageres administrative byrde
  for at bidrage til de generelle foreløbige og endelige evalueringer af Horisont Europa og beslutningsprocessen i forbindelse dermed, jf. artikel 47 i forordning (EU) xxx om oprettelse af Horisont Europa. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Evalueringer af fællesforetagendets aktiviteter foretages rettidigt for at bidrage til de generelle foreløbige og endelige evalueringer af Horisont Europa og beslutningsprocessen i forbindelse dermed, jf. artikel 47 i forordning (EU) xxx om oprettelse af Horisont Europa.

3.   Evalueringer af fællesforetagendets aktiviteter foretages rettidigt
  og uden at øge hverken fællesforetagendets eller dets støttemodtageres administrative byrde
  for at bidrage til de generelle foreløbige og endelige evalueringer af Horisont Europa og beslutningsprocessen i forbindelse dermed, jf. artikel 47 i forordning (EU) xxx om oprettelse af Horisont Europa.

Ændring 118

Ændring 118

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 22 — stk. 4

Artikel 22 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   Kommissionen foretager en foreløbig evaluering af hvert fællesforetagende som led i den foreløbige evaluering af Horisont Europa, jf. artikel 47 i forordning (EU) xxx om oprettelse af Horisont Europa. Evalueringen foretages med bistand fra uafhængige eksperter på baggrund af en gennemsigtig proces, når der er tilstrækkelige oplysninger til rådighed om gennemførelsen af Horisont Europa, dog senest fire år efter iværksættelsen af Horisont Europa er gennemført. I evalueringerne undersøges, hvordan fællesforetagendet udfører sin opgave i forhold til dets økonomiske, teknologiske, videnskabelige, samfundsmæssige og politiske målsætninger, herunder
  klimamål
  , og vurderer effektiviteten, virkningsfuldheden, relevansen, sammenhængen og merværdien for
  EU
  af dets aktiviteter i forbindelse med Horisont Europa, dets synergier og komplementaritet med relevante europæiske, nationale og, hvor det er relevant, regionale initiativer, herunder synergier med andre dele af Horisont Europa (såsom missioner, klynger eller tematiske/specifikke programmer). Der vil blive lagt særlig vægt på opnåede virkninger på EU-niveau og på nationalt niveau, under hensyntagen til synergier og politisk modernisering. Evalueringerne vil også, hvis det er relevant, omfatte en vurdering af den langsigtede videnskabelige, samfundsmæssige, økonomiske og politisk relevante virkning af fællesforetagendet samt en vurdering af den mest effektive politiske interventionsmetode i forhold til fremtidige foranstaltninger og positionering af eventuelle fornyelser af fællesforetagendet i det samlede landskab af europæiske partnerskaber og dets politiske prioriteter. | 4.   Kommissionen foretager en foreløbig evaluering af hvert fællesforetagende som led i den foreløbige evaluering af Horisont Europa, jf. artikel 47 i forordning (EU) xxx om oprettelse af Horisont Europa
  og uden at øge fællesforetagendets administrative byrde
  . Evalueringen foretages med bistand fra uafhængige
  eksterne
  eksperter på baggrund af en gennemsigtig proces, når der er tilstrækkelige oplysninger til rådighed om gennemførelsen af Horisont Europa, dog senest fire år efter iværksættelsen af Horisont Europa er gennemført. I evalueringerne undersøges, hvordan fællesforetagendet udfører sin opgave i forhold til dets økonomiske, teknologiske, videnskabelige,
  miljømæssige,
  samfundsmæssige og politiske målsætninger, herunder
  klima- og sundhedsmål
  , og vurderer effektiviteten, virkningsfuldheden, relevansen, sammenhængen
  , integriteten
  og merværdien for
  Unionen
  af dets aktiviteter i forbindelse med Horisont Europa, dets synergier og komplementaritet med relevante europæiske, nationale og, hvor det er relevant, regionale initiativer, herunder synergier med andre dele af Horisont Europa (såsom
  andre europæiske partnerskaber,
  missioner, klynger eller tematiske/specifikke programmer). Der vil blive lagt særlig vægt på opnåede virkninger på EU-niveau og på nationalt niveau, under hensyntagen til synergier og politisk modernisering. Evalueringerne vil også, hvis det er relevant, omfatte en vurdering af den langsigtede videnskabelige, samfundsmæssige,
  miljømæssige,
  økonomiske og politisk relevante virkning af fællesforetagendet
  , en vurdering af, hvordan det opsøgende arbejde og oplysningsaktiviteterne, f.eks. antal brugere, skrider frem,
  samt en vurdering af den mest effektive politiske interventionsmetode i forhold til fremtidige foranstaltninger og positionering af eventuelle fornyelser
  eller udfasninger
  af fællesforetagendet i det samlede landskab af europæiske partnerskaber og dets politiske prioriteter. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.   Kommissionen foretager en foreløbig evaluering af hvert fællesforetagende som led i den foreløbige evaluering af Horisont Europa, jf. artikel 47 i forordning (EU) xxx om oprettelse af Horisont Europa. Evalueringen foretages med bistand fra uafhængige eksperter på baggrund af en gennemsigtig proces, når der er tilstrækkelige oplysninger til rådighed om gennemførelsen af Horisont Europa, dog senest fire år efter iværksættelsen af Horisont Europa er gennemført. I evalueringerne undersøges, hvordan fællesforetagendet udfører sin opgave i forhold til dets økonomiske, teknologiske, videnskabelige, samfundsmæssige og politiske målsætninger, herunder
  klimamål
  , og vurderer effektiviteten, virkningsfuldheden, relevansen, sammenhængen og merværdien for
  EU
  af dets aktiviteter i forbindelse med Horisont Europa, dets synergier og komplementaritet med relevante europæiske, nationale og, hvor det er relevant, regionale initiativer, herunder synergier med andre dele af Horisont Europa (såsom missioner, klynger eller tematiske/specifikke programmer). Der vil blive lagt særlig vægt på opnåede virkninger på EU-niveau og på nationalt niveau, under hensyntagen til synergier og politisk modernisering. Evalueringerne vil også, hvis det er relevant, omfatte en vurdering af den langsigtede videnskabelige, samfundsmæssige, økonomiske og politisk relevante virkning af fællesforetagendet samt en vurdering af den mest effektive politiske interventionsmetode i forhold til fremtidige foranstaltninger og positionering af eventuelle fornyelser af fællesforetagendet i det samlede landskab af europæiske partnerskaber og dets politiske prioriteter.

4.   Kommissionen foretager en foreløbig evaluering af hvert fællesforetagende som led i den foreløbige evaluering af Horisont Europa, jf. artikel 47 i forordning (EU) xxx om oprettelse af Horisont Europa
  og uden at øge fællesforetagendets administrative byrde
  . Evalueringen foretages med bistand fra uafhængige
  eksterne
  eksperter på baggrund af en gennemsigtig proces, når der er tilstrækkelige oplysninger til rådighed om gennemførelsen af Horisont Europa, dog senest fire år efter iværksættelsen af Horisont Europa er gennemført. I evalueringerne undersøges, hvordan fællesforetagendet udfører sin opgave i forhold til dets økonomiske, teknologiske, videnskabelige,
  miljømæssige,
  samfundsmæssige og politiske målsætninger, herunder
  klima- og sundhedsmål
  , og vurderer effektiviteten, virkningsfuldheden, relevansen, sammenhængen
  , integriteten
  og merværdien for
  Unionen
  af dets aktiviteter i forbindelse med Horisont Europa, dets synergier og komplementaritet med relevante europæiske, nationale og, hvor det er relevant, regionale initiativer, herunder synergier med andre dele af Horisont Europa (såsom
  andre europæiske partnerskaber,
  missioner, klynger eller tematiske/specifikke programmer). Der vil blive lagt særlig vægt på opnåede virkninger på EU-niveau og på nationalt niveau, under hensyntagen til synergier og politisk modernisering. Evalueringerne vil også, hvis det er relevant, omfatte en vurdering af den langsigtede videnskabelige, samfundsmæssige,
  miljømæssige,
  økonomiske og politisk relevante virkning af fællesforetagendet
  , en vurdering af, hvordan det opsøgende arbejde og oplysningsaktiviteterne, f.eks. antal brugere, skrider frem,
  samt en vurdering af den mest effektive politiske interventionsmetode i forhold til fremtidige foranstaltninger og positionering af eventuelle fornyelser
  eller udfasninger
  af fællesforetagendet i det samlede landskab af europæiske partnerskaber og dets politiske prioriteter.

Ændring 119

Ændring 119

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 22 — stk. 6

Artikel 22 — stk. 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 6.   Kommissionen
  kan
  foretage yderligere evalueringer af strategiske relevante temaer eller emner med bistand fra eksterne uafhængige eksperter, der er udvalgt på baggrund af en gennemsigtig proces, med henblik på at undersøge de fremskridt, fællesforetagendet har gjort, i forhold til målsætningerne, kortlægge de faktorer, som bidrager til gennemførelsen af aktiviteterne og identificere bedste praksis. På baggrund af disse yderligere evalueringer overvejer Kommissionen nøje de administrative konsekvenser for fællesforetagendet. | 6.   
  Uden at øge fællesforetagendets administrative byrde kan
  Kommissionen foretage yderligere evalueringer af strategiske relevante temaer eller emner med bistand fra eksterne uafhængige eksperter, der er udvalgt på baggrund af en gennemsigtig proces, med henblik på at undersøge de fremskridt, fællesforetagendet har gjort, i forhold til målsætningerne, kortlægge de faktorer, som bidrager til gennemførelsen af aktiviteterne og identificere bedste praksis. På baggrund af disse yderligere evalueringer overvejer Kommissionen nøje de administrative konsekvenser for fællesforetagendet
  og gør sig navnlig de størst mulige bestræbelser på at mindske den administrative byrde og sikre, at evalueringsprocessen forbliver enkel og fuldstændig gennemsigtig
  .
  Eventuelle evalueringer baseres på en grundig vurdering af de politiske løsningsmodeller fra et forvaltningsperspektiv, herunder ikke mindst muligheden for at træffe passende sikkerhedsforanstaltninger for at sikre, at offentlighedens interesser respekteres behørigt i alle operationer. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

6.   Kommissionen
  kan
  foretage yderligere evalueringer af strategiske relevante temaer eller emner med bistand fra eksterne uafhængige eksperter, der er udvalgt på baggrund af en gennemsigtig proces, med henblik på at undersøge de fremskridt, fællesforetagendet har gjort, i forhold til målsætningerne, kortlægge de faktorer, som bidrager til gennemførelsen af aktiviteterne og identificere bedste praksis. På baggrund af disse yderligere evalueringer overvejer Kommissionen nøje de administrative konsekvenser for fællesforetagendet.

6.   
  Uden at øge fællesforetagendets administrative byrde kan
  Kommissionen foretage yderligere evalueringer af strategiske relevante temaer eller emner med bistand fra eksterne uafhængige eksperter, der er udvalgt på baggrund af en gennemsigtig proces, med henblik på at undersøge de fremskridt, fællesforetagendet har gjort, i forhold til målsætningerne, kortlægge de faktorer, som bidrager til gennemførelsen af aktiviteterne og identificere bedste praksis. På baggrund af disse yderligere evalueringer overvejer Kommissionen nøje de administrative konsekvenser for fællesforetagendet
  og gør sig navnlig de størst mulige bestræbelser på at mindske den administrative byrde og sikre, at evalueringsprocessen forbliver enkel og fuldstændig gennemsigtig
  .
  Eventuelle evalueringer baseres på en grundig vurdering af de politiske løsningsmodeller fra et forvaltningsperspektiv, herunder ikke mindst muligheden for at træffe passende sikkerhedsforanstaltninger for at sikre, at offentlighedens interesser respekteres behørigt i alle operationer.

Ændring 120

Ændring 120

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 22 — stk. 7

Artikel 22 — stk. 7

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 7.   Fællesforetagendet foretager periodiske revisioner af dets aktiviteter med henblik på underbygge de foreløbige og endelige evalueringer af fællesforetagendet som en del af Horisont Europa-evalueringerne, jf. artikel 47 i forordning (EU) xxx om oprettelse af Horisont Europa. | 7.   Fællesforetagendet foretager periodiske revisioner af dets aktiviteter
  , som medfører den mindste byrde for støttemodtagerne,
  med henblik på underbygge de foreløbige og endelige evalueringer af fællesforetagendet som en del af Horisont Europa-evalueringerne, jf. artikel 47 i forordning (EU) xxx om oprettelse af Horisont Europa. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

7.   Fællesforetagendet foretager periodiske revisioner af dets aktiviteter med henblik på underbygge de foreløbige og endelige evalueringer af fællesforetagendet som en del af Horisont Europa-evalueringerne, jf. artikel 47 i forordning (EU) xxx om oprettelse af Horisont Europa.

7.   Fællesforetagendet foretager periodiske revisioner af dets aktiviteter
  , som medfører den mindste byrde for støttemodtagerne,
  med henblik på underbygge de foreløbige og endelige evalueringer af fællesforetagendet som en del af Horisont Europa-evalueringerne, jf. artikel 47 i forordning (EU) xxx om oprettelse af Horisont Europa.

Ændring 121

Ændring 121

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 22 — stk. 7 a (nyt)

Artikel 22 — stk. 7 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 7a.
     
  Rapporteringen skal være i overensstemmelse med Horisont Europas standardrapporteringskrav. Udviklingen af rapporteringssystemerne i forbindelse med den strategiske koordineringsproces skal også inddrage medlemsstaternes og partnerskabets repræsentanter med henblik på at sikre synkronisering og koordinering af rapporterings- og overvågningsindsatsen, herunder fordelingen af dataindsamlings- og rapporteringsopgaver. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

7a.
     
  Rapporteringen skal være i overensstemmelse med Horisont Europas standardrapporteringskrav. Udviklingen af rapporteringssystemerne i forbindelse med den strategiske koordineringsproces skal også inddrage medlemsstaternes og partnerskabets repræsentanter med henblik på at sikre synkronisering og koordinering af rapporterings- og overvågningsindsatsen, herunder fordelingen af dataindsamlings- og rapporteringsopgaver.

Ændring 122

Ændring 122

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 25 — stk. 1

Artikel 25 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Efterfølgende revisioner af udgifterne til aktioner finansieret af Horisont Europa-budgettet udføres i henhold til artikel 48 i forordning (EU) xxx om oprettelse af Horisont Europa som led i Horisont Europas indirekte aktioner, navnlig i overensstemmelse med revisionsstrategien som omhandlet i forordningens artikel 48, stk. 2. | 1.   Efterfølgende revisioner af udgifterne til aktioner finansieret af Horisont Europa-budgettet udføres
  uden at øge hverken fællesforetagendets eller dets støttemodtageres administrative byrde
  i henhold til artikel 48 i forordning (EU) xxx om oprettelse af Horisont Europa som led i Horisont Europas indirekte aktioner, navnlig i overensstemmelse med revisionsstrategien som omhandlet i forordningens artikel 48, stk. 2. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Efterfølgende revisioner af udgifterne til aktioner finansieret af Horisont Europa-budgettet udføres i henhold til artikel 48 i forordning (EU) xxx om oprettelse af Horisont Europa som led i Horisont Europas indirekte aktioner, navnlig i overensstemmelse med revisionsstrategien som omhandlet i forordningens artikel 48, stk. 2.

1.   Efterfølgende revisioner af udgifterne til aktioner finansieret af Horisont Europa-budgettet udføres
  uden at øge hverken fællesforetagendets eller dets støttemodtageres administrative byrde
  i henhold til artikel 48 i forordning (EU) xxx om oprettelse af Horisont Europa som led i Horisont Europas indirekte aktioner, navnlig i overensstemmelse med revisionsstrategien som omhandlet i forordningens artikel 48, stk. 2.

Ændring 123

Ændring 123

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 25 — stk. 2

Artikel 25 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Efterfølgende revision af udgifter til aktioner finansieret af et digitalt Europa-budgettet udføres af fællesforetagendet i henhold til artikel xxx i forordning (EU) xxx om oprettelse af programmet for et digitalt Europa. | 2.   Efterfølgende revision af udgifter til aktioner finansieret af et digitalt Europa-budgettet udføres af fællesforetagendet i henhold til artikel xxx i forordning (EU) xxx om oprettelse af programmet for et digitalt Europa
  uden at øge hverken fællesforetagendets eller dets støttemodtageres administrative byrde
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Efterfølgende revision af udgifter til aktioner finansieret af et digitalt Europa-budgettet udføres af fællesforetagendet i henhold til artikel xxx i forordning (EU) xxx om oprettelse af programmet for et digitalt Europa.

2.   Efterfølgende revision af udgifter til aktioner finansieret af et digitalt Europa-budgettet udføres af fællesforetagendet i henhold til artikel xxx i forordning (EU) xxx om oprettelse af programmet for et digitalt Europa
  uden at øge hverken fællesforetagendets eller dets støttemodtageres administrative byrde
  .

Ændring 124

Ændring 124

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 25 — stk. 3

Artikel 25 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Efterfølgende revision af udgifter til aktioner finansieret af Connecting Europe-facilitetens budget udføres af fællesforetagendet i henhold til artikel xxx i forordning (EU) xxx om oprettelse af Connecting Europe-faciliteten som led i Connecting Europe-facilitetens aktioner. | 3.   Efterfølgende revision af udgifter til aktioner finansieret af Connecting Europe-facilitetens budget udføres af fællesforetagendet i henhold til artikel xxx i forordning (EU) xxx om oprettelse af Connecting Europe-faciliteten som led i Connecting Europe-facilitetens aktioner
  uden at øge hverken fællesforetagendets eller dets støttemodtageres administrative byrde
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Efterfølgende revision af udgifter til aktioner finansieret af Connecting Europe-facilitetens budget udføres af fællesforetagendet i henhold til artikel xxx i forordning (EU) xxx om oprettelse af Connecting Europe-faciliteten som led i Connecting Europe-facilitetens aktioner.

3.   Efterfølgende revision af udgifter til aktioner finansieret af Connecting Europe-facilitetens budget udføres af fællesforetagendet i henhold til artikel xxx i forordning (EU) xxx om oprettelse af Connecting Europe-faciliteten som led i Connecting Europe-facilitetens aktioner
  uden at øge hverken fællesforetagendets eller dets støttemodtageres administrative byrde
  .

Ændring 125

Ændring 125

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 27 — stk. 1

Artikel 27 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Fællesforetagendet sikrer beskyttelse af følsomme oplysninger, hvis videregivelse kan skade dets medlemmers eller aktivitetsdeltagernes interesser. | Fællesforetagendet sikrer beskyttelse af følsomme oplysninger, hvis videregivelse kan skade dets medlemmers eller aktivitetsdeltagernes interesser
  , jf. dog artikel 28
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Fællesforetagendet sikrer beskyttelse af følsomme oplysninger, hvis videregivelse kan skade dets medlemmers eller aktivitetsdeltagernes interesser.

Fællesforetagendet sikrer beskyttelse af følsomme oplysninger, hvis videregivelse kan skade dets medlemmers eller aktivitetsdeltagernes interesser
  , jf. dog artikel 28
  .

, jf. dog artikel 28

Ændring 126

Ændring 126

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 30 — stk. 2 a (nyt)

Artikel 30 — stk. 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Ligesom alle andre europæiske partnerskaber, der medfinansieres af Horisont Europa, medtages alle data for projekter, som indsendes og finansieres af fællesforetagendet, i den fælles database for Horisont Europa. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2a.
     
  Ligesom alle andre europæiske partnerskaber, der medfinansieres af Horisont Europa, medtages alle data for projekter, som indsendes og finansieres af fællesforetagendet, i den fælles database for Horisont Europa.

Ændring 127

Ændring 127

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 31 a (ny)

Artikel 31 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 31a




  Godtgørelsessatser




  Uanset artikel 30 i forordning (EU) 2021/695 kan fællesforetagendet anvende forskellige godtgørelsessatser for EU-midler i forbindelse med en aktion, afhængigt af deltagertype, dvs. SMV'er og juridiske enheder, der drives på nonprofitbasis, og aktionstype. Godtgørelsessatserne skal være angivet i arbejdsprogrammet. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 31a

Godtgørelsessatser

Uanset artikel 30 i forordning (EU) 2021/695 kan fællesforetagendet anvende forskellige godtgørelsessatser for EU-midler i forbindelse med en aktion, afhængigt af deltagertype, dvs. SMV'er og juridiske enheder, der drives på nonprofitbasis, og aktionstype. Godtgørelsessatserne skal være angivet i arbejdsprogrammet.

Ændring 128

Ændring 128

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 35 — stk. 1 — afsnit 1 a (nyt)

Artikel 35 — stk. 1 — afsnit 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | For at sikre ligebehandling af alle supercomputere i henhold til forordning (EU) 2018/1488 og denne forordning dækker Unionens finansielle bidrag, der er omhandlet i artikel 11, stk. 2, i forordning (EU) 2018/1488, op til 50 % af erhvervelsesomkostningerne plus op til 50 % af driftsomkostningerne. De regler for tildeling af Unionens adgangstid, som er omhandlet i artikel 13, stk. 3, i forordning (EU) 2018/1488, justeres tilsvarende. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

For at sikre ligebehandling af alle supercomputere i henhold til forordning (EU) 2018/1488 og denne forordning dækker Unionens finansielle bidrag, der er omhandlet i artikel 11, stk. 2, i forordning (EU) 2018/1488, op til 50 % af erhvervelsesomkostningerne plus op til 50 % af driftsomkostningerne. De regler for tildeling af Unionens adgangstid, som er omhandlet i artikel 13, stk. 3, i forordning (EU) 2018/1488, justeres tilsvarende.

For at sikre ligebehandling af alle supercomputere i henhold til forordning (EU) 2018/1488 og denne forordning dækker Unionens finansielle bidrag, der er omhandlet i artikel 11, stk. 2, i forordning (EU) 2018/1488, op til 50 % af erhvervelsesomkostningerne plus op til 50 % af driftsomkostningerne. De regler for tildeling af Unionens adgangstid, som er omhandlet i artikel 13, stk. 3, i forordning (EU) 2018/1488, justeres tilsvarende.

Ændring 129

Ændring 129

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag — artikel 1 — stk. 1 — litra c

Bilag — artikel 1 — stk. 1 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | iværksætter og forvalter indkaldelser af interessetilkendegivelser med henblik på at være vært for EuroHPC-supercomputere og evaluere de modtagne tilbud med bistand fra uafhængige eksterne eksperter |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

iværksætter og forvalter indkaldelser af interessetilkendegivelser med henblik på at være vært for EuroHPC-supercomputere og evaluere de modtagne tilbud med bistand fra uafhængige eksterne eksperter

| c) | iværksætter og forvalter indkaldelser af interessetilkendegivelser med henblik på at være vært for EuroHPC-supercomputere
  på en åben og gennemsigtig måde
  og evaluere de modtagne tilbud med bistand fra uafhængige eksterne eksperter |
| --- | --- |

c)

iværksætter og forvalter indkaldelser af interessetilkendegivelser med henblik på at være vært for EuroHPC-supercomputere
  på en åben og gennemsigtig måde
  og evaluere de modtagne tilbud med bistand fra uafhængige eksterne eksperter

på en åben og gennemsigtig måde

Ændring 130

Ændring 130

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag — artikel 1 — stk. 1 — litra h

Bilag — artikel 1 — stk. 1 — litra h

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| h) | iværksætter åbne indkaldelser af forslag og yder i overensstemmelse med forordning (EU) xxx om oprettelse af Horisont Europa og inden for rammerne af de disponible midler finansiering til indirekte aktioner, hovedsageligt i form af tilskud |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

h)

iværksætter åbne indkaldelser af forslag og yder i overensstemmelse med forordning (EU) xxx om oprettelse af Horisont Europa og inden for rammerne af de disponible midler finansiering til indirekte aktioner, hovedsageligt i form af tilskud

| h) | iværksætter åbne indkaldelser af forslag og yder i overensstemmelse med forordning (EU) xxx om oprettelse af Horisont Europa og inden for rammerne af de disponible midler finansiering til indirekte aktioner, hovedsageligt i form af tilskud
  , der fremmer en jævn kønsfordeling |
| --- | --- |

h)

iværksætter åbne indkaldelser af forslag og yder i overensstemmelse med forordning (EU) xxx om oprettelse af Horisont Europa og inden for rammerne af de disponible midler finansiering til indirekte aktioner, hovedsageligt i form af tilskud
  , der fremmer en jævn kønsfordeling

, der fremmer en jævn kønsfordeling

Ændring 131

Ændring 131

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag — artikel 1 — stk. 1 — litra n

Bilag — artikel 1 — stk. 1 — litra n

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| n) | udvikler et tæt samarbejde og sikrer koordinering med andre europæiske partnerskaber samt operationelle synergier med andre fællesforetagender, herunder gennem centralisering af administrative funktioner |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

n)

udvikler et tæt samarbejde og sikrer koordinering med andre europæiske partnerskaber samt operationelle synergier med andre fællesforetagender, herunder gennem centralisering af administrative funktioner

| n) | udvikler et tæt samarbejde og sikrer koordinering med andre europæiske partnerskaber samt operationelle synergier med andre fællesforetagender, herunder gennem centralisering af administrative funktioner
  , navnlig hvad angår fælles opgaver og med sigte på at optimere brugen af ressourcer |
| --- | --- |

n)

udvikler et tæt samarbejde og sikrer koordinering med andre europæiske partnerskaber samt operationelle synergier med andre fællesforetagender, herunder gennem centralisering af administrative funktioner
  , navnlig hvad angår fælles opgaver og med sigte på at optimere brugen af ressourcer

, navnlig hvad angår fælles opgaver og med sigte på at optimere brugen af ressourcer

Ændring 132

Ændring 132

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag — artikel 1 — stk. 1 — litra n a (nyt)

Bilag — artikel 1 — stk. 1 — litra n a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | na) | sikrer fælles aktiviteter med andre relevante forsknings- og innovationsinitiativer på EU-plan og på nationalt og regionalt plan, eftersom de vil blive afgørende for at opnå en større effekt, sikre udbredelse af resultater og opnå et optimalt niveau af sammenkobling |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

na)

na)

sikrer fælles aktiviteter med andre relevante forsknings- og innovationsinitiativer på EU-plan og på nationalt og regionalt plan, eftersom de vil blive afgørende for at opnå en større effekt, sikre udbredelse af resultater og opnå et optimalt niveau af sammenkobling

sikrer fælles aktiviteter med andre relevante forsknings- og innovationsinitiativer på EU-plan og på nationalt og regionalt plan, eftersom de vil blive afgørende for at opnå en større effekt, sikre udbredelse af resultater og opnå et optimalt niveau af sammenkobling

Ændring 133

Ændring 133

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag — artikel 1 — stk. 1 — litra o a (nyt)

Bilag — artikel 1 — stk. 1 — litra o a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | oa) | fremmer inddragelsen af SMV'er i deres aktiviteter og træffer foranstaltninger til at sikre information til SMV'er i overensstemmelse Horisont Europas målsætninger |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

oa)

oa)

fremmer inddragelsen af SMV'er i deres aktiviteter og træffer foranstaltninger til at sikre information til SMV'er i overensstemmelse Horisont Europas målsætninger

fremmer inddragelsen af SMV'er i deres aktiviteter og træffer foranstaltninger til at sikre information til SMV'er i overensstemmelse Horisont Europas målsætninger

Ændring 134

Ændring 134

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag — artikel 2 — stk. 1 — litra b

Bilag — artikel 2 — stk. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | Belgien, Bulgarien, Cypern, Danmark, Estland, Finland, Frankrig, Grækenland, Irland, Island, Italien, Kroatien, Letland, Litauen, Luxembourg, [Montenegro], Nederlandene, [Nordmakedonien], Norge, Polen, Portugal, Rumænien, [Schweiz], Slovakiet, Slovenien, Spanien, Sverige, Tjekkiet, [Tyrkiet], Tyskland, Ungarn og Østrig |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

Belgien, Bulgarien, Cypern, Danmark, Estland, Finland, Frankrig, Grækenland, Irland, Island, Italien, Kroatien, Letland, Litauen, Luxembourg, [Montenegro], Nederlandene, [Nordmakedonien], Norge, Polen, Portugal, Rumænien, [Schweiz], Slovakiet, Slovenien, Spanien, Sverige, Tjekkiet, [Tyrkiet], Tyskland, Ungarn og Østrig

| b) | Belgien, Bulgarien, Cypern, Danmark, Estland, Finland, Frankrig, Grækenland, Irland, Island, Italien, Kroatien, Letland, Litauen, Luxembourg,
  [Malta],
  [Montenegro], Nederlandene, [Nordmakedonien], Norge, Polen, Portugal, Rumænien, [Schweiz], Slovakiet, Slovenien, Spanien, Sverige, Tjekkiet, [Tyrkiet], Tyskland, Ungarn og Østrig |
| --- | --- |

b)

Belgien, Bulgarien, Cypern, Danmark, Estland, Finland, Frankrig, Grækenland, Irland, Island, Italien, Kroatien, Letland, Litauen, Luxembourg,
  [Malta],
  [Montenegro], Nederlandene, [Nordmakedonien], Norge, Polen, Portugal, Rumænien, [Schweiz], Slovakiet, Slovenien, Spanien, Sverige, Tjekkiet, [Tyrkiet], Tyskland, Ungarn og Østrig

[Malta],

Ændring 135

Ændring 135

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag — artikel 3 — stk. 6

Bilag — artikel 3 — stk. 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 6.   Hvert private medlem skal
  en gang om året
  orientere fællesforetagendet om alle væsentlige ændringer i det private medlems sammensætning. Hvis Kommissionen finder, at ændringen i sammensætningen vil kunne påvirke Unionens eller fællesforetagendets interesser for så vidt angår den offentlige sikkerhed eller orden, kan den stille forslag til bestyrelsen om at opsige medlemsskabet for det relevante private medlem. Opsigelsen træder uigenkaldeligt i kraft seks måneder efter bestyrelsens afgørelse eller den dato, der er angivet i den pågældende afgørelse, alt efter hvad der indtræffer først. | 6.   Hvert private medlem skal
  straks
  orientere fællesforetagendet om alle væsentlige ændringer i det private medlems sammensætning. Hvis Kommissionen finder, at ændringen i sammensætningen vil kunne påvirke Unionens eller fællesforetagendets interesser for så vidt angår den offentlige sikkerhed eller orden, kan den stille forslag til bestyrelsen om at opsige medlemsskabet for det relevante private medlem. Opsigelsen træder uigenkaldeligt i kraft seks måneder efter bestyrelsens afgørelse eller den dato, der er angivet i den pågældende afgørelse, alt efter hvad der indtræffer først. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

6.   Hvert private medlem skal
  en gang om året
  orientere fællesforetagendet om alle væsentlige ændringer i det private medlems sammensætning. Hvis Kommissionen finder, at ændringen i sammensætningen vil kunne påvirke Unionens eller fællesforetagendets interesser for så vidt angår den offentlige sikkerhed eller orden, kan den stille forslag til bestyrelsen om at opsige medlemsskabet for det relevante private medlem. Opsigelsen træder uigenkaldeligt i kraft seks måneder efter bestyrelsens afgørelse eller den dato, der er angivet i den pågældende afgørelse, alt efter hvad der indtræffer først.

6.   Hvert private medlem skal
  straks
  orientere fællesforetagendet om alle væsentlige ændringer i det private medlems sammensætning. Hvis Kommissionen finder, at ændringen i sammensætningen vil kunne påvirke Unionens eller fællesforetagendets interesser for så vidt angår den offentlige sikkerhed eller orden, kan den stille forslag til bestyrelsen om at opsige medlemsskabet for det relevante private medlem. Opsigelsen træder uigenkaldeligt i kraft seks måneder efter bestyrelsens afgørelse eller den dato, der er angivet i den pågældende afgørelse, alt efter hvad der indtræffer først.

Ændring 136

Ændring 136

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag — artikel 6 — stk. 5 — indledning

Bilag — artikel 6 — stk. 5 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 5.   Med hensyn til de opgaver, der er omhandlet i disse vedtægters artikel 7, stk. 4, litra f), g) og h), og for hver EuroHPC-supercomputer fordeles de deltagende staters stemmerettigheder i forhold til deres forpligtede finansielle bidrag og deres naturalydelser til den pågældende supercomputer, indtil enten ejerskabet overføres til værtsenheden i overensstemmelse med denne forordnings artikel 8, stk. 3, eller indtil den sælges eller lukkes ned; naturalydelserne tages kun i betragtning, hvis de på forhånd er blevet godkendt af en uafhængig ekspert eller revisor. | 5.   Med hensyn til de opgaver, der er omhandlet i disse vedtægters artikel 7, stk. 4, litra f), g) og h), og for hver EuroHPC-supercomputer fordeles de deltagende staters stemmerettigheder i forhold til deres forpligtede finansielle bidrag og deres naturalydelser til den pågældende supercomputer, indtil enten ejerskabet overføres til værtsenheden i overensstemmelse med denne forordnings artikel 8, stk. 3, eller indtil den sælges eller lukkes ned; naturalydelserne tages kun i betragtning, hvis de på forhånd er blevet godkendt af en uafhængig ekspert eller revisor
  ved hjælp af en enkel, effektiv og gennemsigtig proces
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5.   Med hensyn til de opgaver, der er omhandlet i disse vedtægters artikel 7, stk. 4, litra f), g) og h), og for hver EuroHPC-supercomputer fordeles de deltagende staters stemmerettigheder i forhold til deres forpligtede finansielle bidrag og deres naturalydelser til den pågældende supercomputer, indtil enten ejerskabet overføres til værtsenheden i overensstemmelse med denne forordnings artikel 8, stk. 3, eller indtil den sælges eller lukkes ned; naturalydelserne tages kun i betragtning, hvis de på forhånd er blevet godkendt af en uafhængig ekspert eller revisor.

5.   Med hensyn til de opgaver, der er omhandlet i disse vedtægters artikel 7, stk. 4, litra f), g) og h), og for hver EuroHPC-supercomputer fordeles de deltagende staters stemmerettigheder i forhold til deres forpligtede finansielle bidrag og deres naturalydelser til den pågældende supercomputer, indtil enten ejerskabet overføres til værtsenheden i overensstemmelse med denne forordnings artikel 8, stk. 3, eller indtil den sælges eller lukkes ned; naturalydelserne tages kun i betragtning, hvis de på forhånd er blevet godkendt af en uafhængig ekspert eller revisor
  ved hjælp af en enkel, effektiv og gennemsigtig proces
  .

Ændring 137

Ændring 137

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag — artikel 6 — stk. 10 — afsnit 2

Bilag — artikel 6 — stk. 10 — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Hver observatørstat kan udpege en delegeret i bestyrelsen, der modtager alle relevante dokumenter og kan deltage i bestyrelsens drøftelser, medmindre bestyrelsen i det enkelte tilfælde beslutter noget andet.
  Disse delegerede har ikke stemmeret og skal sikre fortroligheden af følsomme oplysninger i henhold til artikel 24 i denne forordning og i overensstemmelse med reglerne om interessekonflikt. | Hver observatørstat kan udpege en delegeret i bestyrelsen, der modtager alle relevante dokumenter og kan deltage i bestyrelsens drøftelser, medmindre bestyrelsen i det enkelte tilfælde beslutter noget andet. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Hver observatørstat kan udpege en delegeret i bestyrelsen, der modtager alle relevante dokumenter og kan deltage i bestyrelsens drøftelser, medmindre bestyrelsen i det enkelte tilfælde beslutter noget andet.
  Disse delegerede har ikke stemmeret og skal sikre fortroligheden af følsomme oplysninger i henhold til artikel 24 i denne forordning og i overensstemmelse med reglerne om interessekonflikt.

Disse delegerede har ikke stemmeret og skal sikre fortroligheden af følsomme oplysninger i henhold til artikel 24 i denne forordning og i overensstemmelse med reglerne om interessekonflikt.

Hver observatørstat kan udpege en delegeret i bestyrelsen, der modtager alle relevante dokumenter og kan deltage i bestyrelsens drøftelser, medmindre bestyrelsen i det enkelte tilfælde beslutter noget andet.

Ændring 138

Ændring 138

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag — artikel 6 — stk. 14 a (nyt)

Bilag — artikel 6 — stk. 14 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 14a.
     
  Mindst to repræsentanter for brugerforummet, der udvælges i henhold til dets forretningsorden, inviteres til at deltage i møder i bestyrelsen som observatører og deltager i bestyrelsens drøftelser, men har ikke stemmeret. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

14a.
     
  Mindst to repræsentanter for brugerforummet, der udvælges i henhold til dets forretningsorden, inviteres til at deltage i møder i bestyrelsen som observatører og deltager i bestyrelsens drøftelser, men har ikke stemmeret.

Ændring 139

Ændring 139

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag — artikel 6 — stk. 14 b (nyt)

Bilag — artikel 6 — stk. 14 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 14b.
     
  Observatører, der deltager i bestyrelsens møder, har ikke stemmeret og skal sikre fortroligheden af følsomme oplysninger i henhold til artikel 27 i denne forordning og er omfattet af reglerne om interessekonflikter. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

14b.
     
  Observatører, der deltager i bestyrelsens møder, har ikke stemmeret og skal sikre fortroligheden af følsomme oplysninger i henhold til artikel 27 i denne forordning og er omfattet af reglerne om interessekonflikter.

Ændring 140

Ændring 140

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag — artikel 7 — stk. 3 — litra j a (nyt)

Bilag — artikel 7 — stk. 3 — litra j a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ja) | opretter en arbejdsgruppe som et »brugerforum« med det formål at rådgive bestyrelsen om aspekter vedrørende brugerbehov i overensstemmelse med bestyrelsens forretningsorden |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ja)

ja)

opretter en arbejdsgruppe som et »brugerforum« med det formål at rådgive bestyrelsen om aspekter vedrørende brugerbehov i overensstemmelse med bestyrelsens forretningsorden

opretter en arbejdsgruppe som et »brugerforum« med det formål at rådgive bestyrelsen om aspekter vedrørende brugerbehov i overensstemmelse med bestyrelsens forretningsorden

Ændring 141

Ændring 141

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag — artikel 7 — stk. 3 — litra j b (nyt)

Bilag — artikel 7 — stk. 3 — litra j b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | jb) | fastlægger regler og specifikke kriterier for udvælgelse, udnævnelse og afskedigelse af medlemmerne af brugerforummet og de rådgivende grupper, der oprettes i henhold til litra j) og k), herunder hensyntagen til kønsdiversitet og geografisk mangfoldighed, og godkender de forretningsordener, som selvstændigt udarbejdes af dette brugerforum og disse rådgivende grupper. Specifikke brugergrupper bør behandles gennem brugerforummet, herunder adgang for studerende fra deltagende medlemsstater med henblik på at fremme fremtidige karrierer inden for supercomputere. Med henblik herpå fastsættes det i udvælgelseskriterierne, at mindst to master- eller ph.d.-studerende skal være repræsenteret i brugerforummet. Europæiske uddannelsesinstitutioner kan inddrages i udvælgelsen af studerende |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

jb)

jb)

fastlægger regler og specifikke kriterier for udvælgelse, udnævnelse og afskedigelse af medlemmerne af brugerforummet og de rådgivende grupper, der oprettes i henhold til litra j) og k), herunder hensyntagen til kønsdiversitet og geografisk mangfoldighed, og godkender de forretningsordener, som selvstændigt udarbejdes af dette brugerforum og disse rådgivende grupper. Specifikke brugergrupper bør behandles gennem brugerforummet, herunder adgang for studerende fra deltagende medlemsstater med henblik på at fremme fremtidige karrierer inden for supercomputere. Med henblik herpå fastsættes det i udvælgelseskriterierne, at mindst to master- eller ph.d.-studerende skal være repræsenteret i brugerforummet. Europæiske uddannelsesinstitutioner kan inddrages i udvælgelsen af studerende

fastlægger regler og specifikke kriterier for udvælgelse, udnævnelse og afskedigelse af medlemmerne af brugerforummet og de rådgivende grupper, der oprettes i henhold til litra j) og k), herunder hensyntagen til kønsdiversitet og geografisk mangfoldighed, og godkender de forretningsordener, som selvstændigt udarbejdes af dette brugerforum og disse rådgivende grupper. Specifikke brugergrupper bør behandles gennem brugerforummet, herunder adgang for studerende fra deltagende medlemsstater med henblik på at fremme fremtidige karrierer inden for supercomputere. Med henblik herpå fastsættes det i udvælgelseskriterierne, at mindst to master- eller ph.d.-studerende skal være repræsenteret i brugerforummet. Europæiske uddannelsesinstitutioner kan inddrages i udvælgelsen af studerende

Ændring 142

Ændring 142

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag — artikel 8 — stk. 1 — indledning

Bilag — artikel 8 — stk. 1 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Kommissionen foreslår en liste over kandidater til administrerende direktør efter høring af fællesforetagendets medlemmer, bortset fra Unionen. Med henblik på denne høring udpeger fællesforetagendets medlemmer, bortset fra Unionen, efter fælles aftale deres repræsentanter og en observatør på bestyrelsens vegne. | 1.   Kommissionen foreslår en liste over kandidater til administrerende direktør efter høring af fællesforetagendets medlemmer, bortset fra Unionen. Med henblik på denne høring udpeger fællesforetagendets medlemmer, bortset fra Unionen, efter fælles aftale deres repræsentanter og en observatør på bestyrelsens vegne.
  Listen skal sikre lige repræsentation af og muligheder for mænd og kvinder. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Kommissionen foreslår en liste over kandidater til administrerende direktør efter høring af fællesforetagendets medlemmer, bortset fra Unionen. Med henblik på denne høring udpeger fællesforetagendets medlemmer, bortset fra Unionen, efter fælles aftale deres repræsentanter og en observatør på bestyrelsens vegne.

1.   Kommissionen foreslår en liste over kandidater til administrerende direktør efter høring af fællesforetagendets medlemmer, bortset fra Unionen. Med henblik på denne høring udpeger fællesforetagendets medlemmer, bortset fra Unionen, efter fælles aftale deres repræsentanter og en observatør på bestyrelsens vegne.
  Listen skal sikre lige repræsentation af og muligheder for mænd og kvinder.

Ændring 143

Ændring 143

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag — artikel 10 — stk. 2

Bilag — artikel 10 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Den Rådgivende Gruppe for Forskning og Innovation består af højst
  ti
  medlemmer,
  som
  udpeges af de private medlemmer under hensyntagen til deres forpligtelser over for fællesforetagendet. | 2.   Den Rådgivende Gruppe for Forskning og Innovation består af højst
  12
  medlemmer,
  hvoraf højst seks
  udpeges af de private medlemmer under hensyntagen til deres forpligtelser over for fællesforetagendet
  , og højst seks udpeges af brugerforummet efter henstilling fra bestyrelsen
  .
  Brugerforummet fastsætter de specifikke kriterier og udvælgelsesprocessen for de medlemmer, den udpeger. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Den Rådgivende Gruppe for Forskning og Innovation består af højst
  ti
  medlemmer,
  som
  udpeges af de private medlemmer under hensyntagen til deres forpligtelser over for fællesforetagendet.

2.   Den Rådgivende Gruppe for Forskning og Innovation består af højst
  12
  medlemmer,
  hvoraf højst seks
  udpeges af de private medlemmer under hensyntagen til deres forpligtelser over for fællesforetagendet
  , og højst seks udpeges af brugerforummet efter henstilling fra bestyrelsen
  .
  Brugerforummet fastsætter de specifikke kriterier og udvælgelsesprocessen for de medlemmer, den udpeger.

Ændring 144

Ændring 144

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag — artikel 10 — stk. 3

Bilag — artikel 10 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Den Rådgivende Gruppe for Infrastruktur består af
  ti
  medlemmer. Bestyrelsen fastlægger de specifikke kriterier, der vil blive taget i betragtning ved udvælgelse af medlemmerne af Den Rådgivende Gruppe for Infrastruktur. Formanden og næstformanden for bestyrelsen udpeger medlemmerne af Den Rådgivende Gruppe for Infrastruktur efter input fra bestyrelsen og den administrerende direktør. | 3.   Den Rådgivende Gruppe for Infrastruktur består af
  12
  medlemmer. Bestyrelsen fastlægger de specifikke kriterier, der vil blive taget i betragtning ved udvælgelse af medlemmerne af Den Rådgivende Gruppe for Infrastruktur. Formanden og næstformanden for bestyrelsen udpeger medlemmerne af Den Rådgivende Gruppe for Infrastruktur efter input fra bestyrelsen og den administrerende direktør
  og under hensyntagen til brugerforummets udtalelse
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Den Rådgivende Gruppe for Infrastruktur består af
  ti
  medlemmer. Bestyrelsen fastlægger de specifikke kriterier, der vil blive taget i betragtning ved udvælgelse af medlemmerne af Den Rådgivende Gruppe for Infrastruktur. Formanden og næstformanden for bestyrelsen udpeger medlemmerne af Den Rådgivende Gruppe for Infrastruktur efter input fra bestyrelsen og den administrerende direktør.

3.   Den Rådgivende Gruppe for Infrastruktur består af
  12
  medlemmer. Bestyrelsen fastlægger de specifikke kriterier, der vil blive taget i betragtning ved udvælgelse af medlemmerne af Den Rådgivende Gruppe for Infrastruktur. Formanden og næstformanden for bestyrelsen udpeger medlemmerne af Den Rådgivende Gruppe for Infrastruktur efter input fra bestyrelsen og den administrerende direktør
  og under hensyntagen til brugerforummets udtalelse
  .

Ændring 145

Ændring 145

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag — artikel 10 — stk. 3 a (nyt)

Bilag — artikel 10 — stk. 3 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Bestyrelsen fastlægger de specifikke kriterier og processen ved udvælgelse af medlemmerne af Den Rådgivende Gruppe for Forskning og Innovation og Den Rådgivende Gruppe for Infrastruktur. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3a.
     
  Bestyrelsen fastlægger de specifikke kriterier og processen ved udvælgelse af medlemmerne af Den Rådgivende Gruppe for Forskning og Innovation og Den Rådgivende Gruppe for Infrastruktur.

Ændring 146

Ændring 146

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag — artikel 13 — stk. 1 — litra a

Bilag — artikel 13 — stk. 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | udarbejde og regelmæssigt ajourføre udkastet til det flerårige strategiske program, jf. vedtægternes artikel 19, stk. 1, med henblik på at nå fællesforetagendets mål som omhandlet i forordningens artikel 3. Dette udkast til det flerårige strategiske program indeholder: i) den strategiske forsknings- og innovationsdagsorden, som kortlægger forsknings- og innovationsprioriteterne for udvikling og
  indførelse
  af
  teknologier
  og nøglekompetencer for højtydende databehandling og kvantedatabehandling på tværs af forskellige anvendelsesområder for at støtte udviklingen af et integreret økosystem for højtydende databehandling, kvantedatabehandling og data i Unionen, styrke
  dens
  resiliens og bidrage til at skabe nye markeder og samfundsnyttige anvendelsesformål, og foranstaltninger til fremme af udviklingen og udbredelsen af europæisk teknologi ii) potentielle internationale samarbejdsaktiviteter inden for forskning og innovation, som skaber værdi og er af fælles interesse iii) uddannelsesaktiviteter med henblik på at reducere kompetencegab i relation til teknologier og anvendelsesområder inden for højtydende databehandling og kvantedatabehandling, navnlig til industrien. Det revideres regelmæssigt i takt med udviklingen af den videnskabelige og industrielle efterspørgsel |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

udarbejde og regelmæssigt ajourføre udkastet til det flerårige strategiske program, jf. vedtægternes artikel 19, stk. 1, med henblik på at nå fællesforetagendets mål som omhandlet i forordningens artikel 3. Dette udkast til det flerårige strategiske program indeholder: i) den strategiske forsknings- og innovationsdagsorden, som kortlægger forsknings- og innovationsprioriteterne for udvikling og
  indførelse
  af
  teknologier
  og nøglekompetencer for højtydende databehandling og kvantedatabehandling på tværs af forskellige anvendelsesområder for at støtte udviklingen af et integreret økosystem for højtydende databehandling, kvantedatabehandling og data i Unionen, styrke
  dens
  resiliens og bidrage til at skabe nye markeder og samfundsnyttige anvendelsesformål, og foranstaltninger til fremme af udviklingen og udbredelsen af europæisk teknologi ii) potentielle internationale samarbejdsaktiviteter inden for forskning og innovation, som skaber værdi og er af fælles interesse iii) uddannelsesaktiviteter med henblik på at reducere kompetencegab i relation til teknologier og anvendelsesområder inden for højtydende databehandling og kvantedatabehandling, navnlig til industrien. Det revideres regelmæssigt i takt med udviklingen af den videnskabelige og industrielle efterspørgsel

indførelse

teknologier

dens

| a) | udarbejde og regelmæssigt ajourføre udkastet til det flerårige strategiske program, jf. vedtægternes artikel 19, stk. 1, med henblik på at nå fællesforetagendets mål som omhandlet i forordningens artikel 3. Dette udkast til det flerårige strategiske program indeholder: i) den strategiske forsknings- og innovationsdagsorden,
  der er baseret på den videnskabelige og industrielle efterspørgsel, og
  som kortlægger forsknings- og innovationsprioriteterne for udvikling og
  udbredelse
  af
  brugerteknologier, -tjenester,
  -
  applikationer
  og nøglekompetencer for højtydende databehandling og kvantedatabehandling på tværs af forskellige anvendelsesområder for at støtte udviklingen af et integreret økosystem for højtydende databehandling, kvantedatabehandling og data i Unionen, styrke
  Unionens
  resiliens og bidrage til at skabe nye markeder og samfundsnyttige anvendelsesformål, og foranstaltninger til fremme af udviklingen og udbredelsen af europæisk teknologi ii) potentielle internationale samarbejdsaktiviteter inden for forskning og innovation, som skaber værdi og er af fælles interesse iii) uddannelsesaktiviteter med henblik på at reducere
  færdigheds- og
  kompetencegab i relation til teknologier og anvendelsesområder inden for højtydende databehandling og kvantedatabehandling, navnlig til industrien.
  Dette udkast til
  det
  flerårige strategiske program
  revideres regelmæssigt i takt med udviklingen af den videnskabelige og industrielle efterspørgsel |
| --- | --- |

a)

udarbejde og regelmæssigt ajourføre udkastet til det flerårige strategiske program, jf. vedtægternes artikel 19, stk. 1, med henblik på at nå fællesforetagendets mål som omhandlet i forordningens artikel 3. Dette udkast til det flerårige strategiske program indeholder: i) den strategiske forsknings- og innovationsdagsorden,
  der er baseret på den videnskabelige og industrielle efterspørgsel, og
  som kortlægger forsknings- og innovationsprioriteterne for udvikling og
  udbredelse
  af
  brugerteknologier, -tjenester,
  -
  applikationer
  og nøglekompetencer for højtydende databehandling og kvantedatabehandling på tværs af forskellige anvendelsesområder for at støtte udviklingen af et integreret økosystem for højtydende databehandling, kvantedatabehandling og data i Unionen, styrke
  Unionens
  resiliens og bidrage til at skabe nye markeder og samfundsnyttige anvendelsesformål, og foranstaltninger til fremme af udviklingen og udbredelsen af europæisk teknologi ii) potentielle internationale samarbejdsaktiviteter inden for forskning og innovation, som skaber værdi og er af fælles interesse iii) uddannelsesaktiviteter med henblik på at reducere
  færdigheds- og
  kompetencegab i relation til teknologier og anvendelsesområder inden for højtydende databehandling og kvantedatabehandling, navnlig til industrien.
  Dette udkast til
  det
  flerårige strategiske program
  revideres regelmæssigt i takt med udviklingen af den videnskabelige og industrielle efterspørgsel

der er baseret på den videnskabelige og industrielle efterspørgsel, og

udbredelse

brugerteknologier, -tjenester,

applikationer

Unionens

færdigheds- og

Dette udkast til

flerårige strategiske program

Ændring 147

Ændring 147

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag — artikel 13 — stk. 1 a (nyt)

Bilag — artikel 13 — stk. 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Den Rådgivende Gruppe for Forskning og Innovation rådfører sig med brugerforummet ved udførelsen af sine opgaver. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Den Rådgivende Gruppe for Forskning og Innovation rådfører sig med brugerforummet ved udførelsen af sine opgaver.

Den Rådgivende Gruppe for Forskning og Innovation rådfører sig med brugerforummet ved udførelsen af sine opgaver.

Ændring 148

Ændring 148

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag — artikel 14 — stk. 1 — litra a

Bilag — artikel 14 — stk. 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | udarbejde og regelmæssigt ajourføre udkastet til det flerårige strategiske program, jf. vedtægternes artikel 19, stk. 1, med henblik på at nå fællesforetagendets mål som omhandlet i forordningens artikel 3. Dette udkast til det flerårige strategiske program indeholder: i) erhvervelsen af EuroHPC-supercomputerne, bl.a. under hensyntagen til planlægningen af erhvervelsen, de nødvendige kapacitetsforøgelser, typer af applikationer og brugergrupper, der skal behandles, relevante brugerkrav og nødvendige systemarkitekturer, brugerkrav og infrastrukturens arkitektur ii) organiseringen og sammenkoblingen af denne infrastruktur, bl.a. under hensyntagen til integrationen med de nationale infrastrukturer for højtydende databehandling og kvantedatabehandling samt arkitekturen for hypersammenkoblet og organiseret infrastruktur iii) kompetenceopbygningen, herunder kompetencecentre og udvidelses- og uddannelsesaktiviteter for slutbrugere samt muligheder for navnlig kompetencecentrenes fremme af udbredelsen og brugen af europæiske teknologiløsninger |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

udarbejde og regelmæssigt ajourføre udkastet til det flerårige strategiske program, jf. vedtægternes artikel 19, stk. 1, med henblik på at nå fællesforetagendets mål som omhandlet i forordningens artikel 3. Dette udkast til det flerårige strategiske program indeholder: i) erhvervelsen af EuroHPC-supercomputerne, bl.a. under hensyntagen til planlægningen af erhvervelsen, de nødvendige kapacitetsforøgelser, typer af applikationer og brugergrupper, der skal behandles, relevante brugerkrav og nødvendige systemarkitekturer, brugerkrav og infrastrukturens arkitektur ii) organiseringen og sammenkoblingen af denne infrastruktur, bl.a. under hensyntagen til integrationen med de nationale infrastrukturer for højtydende databehandling og kvantedatabehandling samt arkitekturen for hypersammenkoblet og organiseret infrastruktur iii) kompetenceopbygningen, herunder kompetencecentre og udvidelses- og uddannelsesaktiviteter for slutbrugere samt muligheder for navnlig kompetencecentrenes fremme af udbredelsen og brugen af europæiske teknologiløsninger

| a) | udarbejde og regelmæssigt ajourføre udkastet til det flerårige strategiske program, jf. vedtægternes artikel 19, stk. 1, med henblik på at nå fællesforetagendets mål som omhandlet i forordningens artikel 3. Dette udkast til det flerårige strategiske program indeholder: i) erhvervelsen af EuroHPC-supercomputerne, bl.a. under hensyntagen til planlægningen af erhvervelsen, de nødvendige kapacitetsforøgelser, typer af applikationer og brugergrupper, der skal behandles, relevante brugerkrav og nødvendige systemarkitekturer, brugerkrav og infrastrukturens arkitektur ii) organiseringen og sammenkoblingen af denne infrastruktur, bl.a. under hensyntagen til integrationen med de nationale infrastrukturer for højtydende databehandling og kvantedatabehandling samt arkitekturen for hypersammenkoblet og organiseret infrastruktur iii) kompetenceopbygningen, herunder
  Unionens og medlemsstaternes
  kompetencecentre
  for højtydende databehandling og ekspertisecentrene for højtydende databehandling
  og udvidelses- og uddannelsesaktiviteter for slutbrugere samt muligheder for navnlig kompetencecentrenes fremme af udbredelsen og brugen af europæiske teknologiløsninger |
| --- | --- |

a)

udarbejde og regelmæssigt ajourføre udkastet til det flerårige strategiske program, jf. vedtægternes artikel 19, stk. 1, med henblik på at nå fællesforetagendets mål som omhandlet i forordningens artikel 3. Dette udkast til det flerårige strategiske program indeholder: i) erhvervelsen af EuroHPC-supercomputerne, bl.a. under hensyntagen til planlægningen af erhvervelsen, de nødvendige kapacitetsforøgelser, typer af applikationer og brugergrupper, der skal behandles, relevante brugerkrav og nødvendige systemarkitekturer, brugerkrav og infrastrukturens arkitektur ii) organiseringen og sammenkoblingen af denne infrastruktur, bl.a. under hensyntagen til integrationen med de nationale infrastrukturer for højtydende databehandling og kvantedatabehandling samt arkitekturen for hypersammenkoblet og organiseret infrastruktur iii) kompetenceopbygningen, herunder
  Unionens og medlemsstaternes
  kompetencecentre
  for højtydende databehandling og ekspertisecentrene for højtydende databehandling
  og udvidelses- og uddannelsesaktiviteter for slutbrugere samt muligheder for navnlig kompetencecentrenes fremme af udbredelsen og brugen af europæiske teknologiløsninger

Unionens og medlemsstaternes

for højtydende databehandling og ekspertisecentrene for højtydende databehandling

Ændring 149

Ændring 149

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag — artikel 14 — stk. 1 a (nyt)

Bilag — artikel 14 — stk. 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Den Rådgivende Gruppe for Infrastruktur rådfører sig med brugerforummet ved udførelsen af sine opgaver. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Den Rådgivende Gruppe for Infrastruktur rådfører sig med brugerforummet ved udførelsen af sine opgaver.

Den Rådgivende Gruppe for Infrastruktur rådfører sig med brugerforummet ved udførelsen af sine opgaver.

---

(1a)  
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) .../... af ... om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond Plus, Samhørighedsfonden, Just Transition Fund og Den Europæiske Hav-, Fiskeri- og Akvakulturfond og om finansielle bestemmelser for disse fonde og for Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden, Fonden for Intern Sikkerhed og Instrumentet for Finansiel Støtte til Grænseforvaltning og Visumpolitik (EUT L ... af ..., s. ...).

1a

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) .../... af ... om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond Plus, Samhørighedsfonden, Just Transition Fund og Den Europæiske Hav-, Fiskeri- og Akvakulturfond og om finansielle bestemmelser for disse fonde og for Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden, Fonden for Intern Sikkerhed og Instrumentet for Finansiel Støtte til Grænseforvaltning og Visumpolitik (EUT L ... af ..., s. ...).

---

| 18.2.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 81/182 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 81/182

---

P9_TA(2021)0311

Lånefaciliteten for den offentlige sektor under mekanismen for retfærdig omstilling ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. juni 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om lånefaciliteten for den offentlige sektor under mekanismen for retfærdig omstilling (COM(2020)0453 — C9-0153/2020 — 2020/0100(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2022/C 81/19)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2020)0453), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2020)0453),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, artikel 175, tredje afsnit, og artikel 322, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C9-0153/2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, artikel 175, tredje afsnit, og artikel 322, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C9-0153/2020),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse af 24. september 2020 fra Revisionsretten (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 24. september 2020 fra Revisionsretten (1),

| — | der henviser til udtalelse af 18. september 2020 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 18. september 2020 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (2),

| — | efter høring af Regionsudvalget, |
| --- | --- |

—

efter høring af Regionsudvalget,

| — | der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 74, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 5. maj 2021 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 74, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 5. maj 2021 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 59, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 59,

| — | der henviser til de fælles drøftelser mellem Budgetudvalget og Økonomi- og Valutaudvalget, jf. forretningsordenens artikel 58, |
| --- | --- |

—

der henviser til de fælles drøftelser mellem Budgetudvalget og Økonomi- og Valutaudvalget, jf. forretningsordenens artikel 58,

| — | der henviser til udtalelser fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, Udvalget om Industri, Forskning og Energi og Regionaludviklingsudvalget, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelser fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, Udvalget om Industri, Forskning og Energi og Regionaludviklingsudvalget,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget og Økonomi- og Valutaudvalget (A9-0195/2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget og Økonomi- og Valutaudvalget (A9-0195/2020),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

| 2. | godkender Parlamentets og Kommissionens fælles erklæring, der er vedføjet som bilag til denne beslutning; |
| --- | --- |

2.

| 3. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen erstatter, i væsentlig grad ændrer eller agter i væsentlig grad at ændre sit forslag; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  EUT C 373 af 4.11.2020, s. 1.

(2)  EUT C 429 af 11.12.2020, s. 240.

---

P9_TC1-COD(2020)0100

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 24. juni 2021 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/... om lånefaciliteten for den offentlige sektor under mekanismen for retfærdig omstilling

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) 2021/1229.)

---

BILAG TIL DEN LOVGIVNINGSMÆSSIGE BESLUTNING

Fælles erklæring fra Europa-Parlamentet og Kommissionen

I tilfælde af at de forventede kumulative ressourcer fra formålsbestemte indtægter afviger væsentligt fra det beløb, der er omhandlet i artikel 5, stk. 1, litra b), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/..., (1) (+) vil Europa-Parlamentet på grundlag af et forslag fra Kommissionen identificere og støtte tildelingen til lånefaciliteten for den offentlige sektor i overensstemmelse med artikel 314 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde af supplerende ressourcer, der er nødvendige for at imødekomme finansieringsbehovene i lånefaciliteten for den offentlige sektor og sikre dens fulde gennemførelse. Kommissionens forslag vil være i overensstemmelse med den flerårige finansielle ramme og vil ikke bringe gennemførelsen af programmerne i bilag I til forordning (EU) 2021/... (++) i fare.

---

(1)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/... af ... om lånefaciliteten for den offentlige sektor under mekanismen for retfærdig omstilling (EUT ...).

(+)  EUT: Indsæt venligst nummeret på forordningen i dokument PE-CONS nr. 33/21 2020/0100(COD)) i teksten og indsæt nummeret, datoen og EUT-referencen på denne forordning i fodnoten.

(++)  EUT: Indsæt venligst nummeret på forordningen i dokument PE-CONS nr. 33/21 (2020/0100(COD)) i teksten.

---

| 18.2.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 81/184 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 81/184

---

P9_TA(2021)0312

Offentlig kontrol af dyr og animalske produkter for at sikre overholdelse af forbuddet mod visse anvendelser af antimikrobielle stoffer ***I

Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 24. juni 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) 2017/625 for så vidt angår offentlig kontrol af dyr og animalske produkter, der eksporteres fra tredjelande til Unionen, for at sikre overholdelse af forbuddet mod visse anvendelser af antimikrobielle stoffer (COM(2021)0108 — C9-0094/2021 — 2021/0055(COD)) (1)

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

[Ændring 1 — 7, medmindre andet er angivet]

(2022/C 81/20)

EUROPA-PARLAMENTETS ÆNDRINGER (*1)

til Kommissionens forslag

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EU) 2021/...

om ændring af forordning (EU) 2017/625, for så vidt angår offentlig kontrol af dyr og animalske produkter, der eksporteres fra tredjelande til Unionen, med henblik på at sikre overholdelse af forbuddet mod visse anvendelser af antimikrobielle stoffer, og af forordning (EF) nr. 853/2004 for så vidt angår direkte levering af kød fra fjerkræ og lagomorfer [Ændring 8, 10 og 11]

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 43, stk. 2, artikel 114 og artikel 168, stk. 4, litra b),

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (2),

efter høring af Regionsudvalget,

efter den almindelige lovgivningsprocedure (3), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/625 (4) er der fastsat regler for den offentlige kontrol til verifikation af overholdelsen af bl.a. reglerne om fødevare- og fodersikkerhed. |
| --- | --- |

(1)

Ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/625 (4) er der fastsat regler for den offentlige kontrol til verifikation af overholdelsen af bl.a. reglerne om fødevare- og fodersikkerhed.

| (2) | Ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/6 (5) er der fastsat regler for bl.a. kontrol og anvendelse af veterinærlægemidler
  , med særligt fokus på antimikrobiel resistens
  . |
| --- | --- |

(2)

Ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/6 (5) er der fastsat regler for bl.a. kontrol og anvendelse af veterinærlægemidler
  , med særligt fokus på antimikrobiel resistens
  .

| (3) | Der sikres i overensstemmelse med forordning (EU) 2019/6 en mere forsigtig og ansvarlig anvendelse af antimikrobielle stoffer til dyr, bl.a. gennem forbuddene mod anvendelse af antimikrobielle stoffer til at fremme væksten og øge ydelsen og mod anvendelse af antimikrobielle stoffer forbeholdt behandling af visse infektioner hos mennesker.
  I henhold til artikel 118, stk. 1, i forordning (EU) 2019/6 skal operatører i tredjelande overholde disse forbud, når de eksporterer dyr og produkter af animalsk oprindelse til Unionen.
  Som fremhævet i betragtning 49 i nævnte forordning er det vigtigt at medtænke det internationale aspekt af udviklingen af antimikrobiel resistens ved at træffe ikkeforskelsbehandlende og forholdsmæssige foranstaltninger, dog samtidig med at Unionens forpligtelser i henhold til internationale aftaler respekteres
  . |
| --- | --- |

(3)

Der sikres i overensstemmelse med forordning (EU) 2019/6 en mere forsigtig og ansvarlig anvendelse af antimikrobielle stoffer til dyr, bl.a. gennem forbuddene mod anvendelse af antimikrobielle stoffer til at fremme væksten og øge ydelsen og mod anvendelse af antimikrobielle stoffer forbeholdt behandling af visse infektioner hos mennesker.
  I henhold til artikel 118, stk. 1, i forordning (EU) 2019/6 skal operatører i tredjelande overholde disse forbud, når de eksporterer dyr og produkter af animalsk oprindelse til Unionen.
  Som fremhævet i betragtning 49 i nævnte forordning er det vigtigt at medtænke det internationale aspekt af udviklingen af antimikrobiel resistens ved at træffe ikkeforskelsbehandlende og forholdsmæssige foranstaltninger, dog samtidig med at Unionens forpligtelser i henhold til internationale aftaler respekteres
  .

| (4) | Artikel 118 i forordning (EU) 2019/6 bygger på Kommissionens meddelse af 29. juni 2017 med titlen: »En europæisk One Health-handlingsplan mod antimikrobiel resistens« ved at forbedre forebyggelse af og kontrol med antimikrobiel resistens og fremme en mere forsigtig og ansvarlig anvendelse af antimikrobielle stoffer til dyr. ▌ |
| --- | --- |

(4)

Artikel 118 i forordning (EU) 2019/6 bygger på Kommissionens meddelse af 29. juni 2017 med titlen: »En europæisk One Health-handlingsplan mod antimikrobiel resistens« ved at forbedre forebyggelse af og kontrol med antimikrobiel resistens og fremme en mere forsigtig og ansvarlig anvendelse af antimikrobielle stoffer til dyr. ▌

| (5) | For at sikre effektiv gennemførelse af forbuddet mod anvendelse af antimikrobielle stoffer til at fremme væksten og øge ydelsen og mod anvendelse af antimikrobielle stoffer, der forbeholdes behandling af visse infektioner hos mennesker, bør offentlig kontrol til verifikation af, at dyr og animalske produkter, der eksporteres til Unionen, overholder artikel 118, stk. 1, i forordning (EU) 2019/6, være omfattet af anvendelsesområdet for forordning (EU) 2017/625
  , idet Unionens forpligtelser i henhold til internationale aftaler samtidig respekteres
  . |
| --- | --- |

(5)

For at sikre effektiv gennemførelse af forbuddet mod anvendelse af antimikrobielle stoffer til at fremme væksten og øge ydelsen og mod anvendelse af antimikrobielle stoffer, der forbeholdes behandling af visse infektioner hos mennesker, bør offentlig kontrol til verifikation af, at dyr og animalske produkter, der eksporteres til Unionen, overholder artikel 118, stk. 1, i forordning (EU) 2019/6, være omfattet af anvendelsesområdet for forordning (EU) 2017/625
  , idet Unionens forpligtelser i henhold til internationale aftaler samtidig respekteres
  .

| (6) | Kommissionen skal i henhold til artikel 18, stk. 7, litra g), i forordning (EU) 2017/625 vedtage særlige regler for gennemførelsen af offentlig kontrol af kriterierne og betingelserne for at fastslå, hvornår produktions- og genudlægningsområder ikke skal klassificeres for så vidt angår kammuslinger, havsnegle og søpølser. Søpølser er en klasse af rækken pighuder. Pighuder er almindeligvis ikke filtrerende dyr. Derfor er der ringe risiko for, at sådanne dyr akkumulerer mikroorganismer relateret til fækal forurening. Desuden foreligger der ikke epidemiologiske oplysninger, der knytter folkesundhedsrisici til pighuder, der ikke er filtrerende dyr. Af denne grund bør den i artikel 18, stk. 7, litra g), i forordning (EU) 2017/625 fastlagte mulighed for at fravige kravet om udlægning af produktions- og genudlægningsområder udvides til at omfatte alle pighuder, der ikke er filtrerende dyr, f.eks. dem tilhørende klassen søpindsvin, og ikke begrænses til søpølser. Af samme grund bør det præciseres, at de betingelser for klassificering og overvågning af klassificerede produktions- og genudlægningsområder, som Kommissionen skal fastsætte, gælder for levende toskallede bløddyr, pighuder, sækdyr og havsnegle, undtagen havsnegle og pighuder, der ikke er filtrerende dyr. Terminologien anvendt i artikel 18, stk. 6, 7 og 8, i forordning (EU) 2017/625 bør tilpasses i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen skal i henhold til artikel 18, stk. 7, litra g), i forordning (EU) 2017/625 vedtage særlige regler for gennemførelsen af offentlig kontrol af kriterierne og betingelserne for at fastslå, hvornår produktions- og genudlægningsområder ikke skal klassificeres for så vidt angår kammuslinger, havsnegle og søpølser. Søpølser er en klasse af rækken pighuder. Pighuder er almindeligvis ikke filtrerende dyr. Derfor er der ringe risiko for, at sådanne dyr akkumulerer mikroorganismer relateret til fækal forurening. Desuden foreligger der ikke epidemiologiske oplysninger, der knytter folkesundhedsrisici til pighuder, der ikke er filtrerende dyr. Af denne grund bør den i artikel 18, stk. 7, litra g), i forordning (EU) 2017/625 fastlagte mulighed for at fravige kravet om udlægning af produktions- og genudlægningsområder udvides til at omfatte alle pighuder, der ikke er filtrerende dyr, f.eks. dem tilhørende klassen søpindsvin, og ikke begrænses til søpølser. Af samme grund bør det præciseres, at de betingelser for klassificering og overvågning af klassificerede produktions- og genudlægningsområder, som Kommissionen skal fastsætte, gælder for levende toskallede bløddyr, pighuder, sækdyr og havsnegle, undtagen havsnegle og pighuder, der ikke er filtrerende dyr. Terminologien anvendt i artikel 18, stk. 6, 7 og 8, i forordning (EU) 2017/625 bør tilpasses i overensstemmelse hermed.

| (7) | I henhold til artikel 47, stk. 1, litra e), i forordning (EU) 2017/625 skal de kompetente myndigheder gennemføre offentlig kontrol på grænsekontrolposten for første ankomst til Unionen af hver sending af dyr og varer, der bl.a. er omfattet af beredskabsforanstaltninger efter retsakter vedtaget i henhold til artikel 249 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/429 (6). Artikel 249 i forordning (EU) 2016/429 vedrører imidlertid ikke Kommissionens beredskabsforanstaltninger. Denne fejl bør rettes, og der bør henvises til artikel 261 i forordning (EU) 2016/429. |
| --- | --- |

(7)

I henhold til artikel 47, stk. 1, litra e), i forordning (EU) 2017/625 skal de kompetente myndigheder gennemføre offentlig kontrol på grænsekontrolposten for første ankomst til Unionen af hver sending af dyr og varer, der bl.a. er omfattet af beredskabsforanstaltninger efter retsakter vedtaget i henhold til artikel 249 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/429 (6). Artikel 249 i forordning (EU) 2016/429 vedrører imidlertid ikke Kommissionens beredskabsforanstaltninger. Denne fejl bør rettes, og der bør henvises til artikel 261 i forordning (EU) 2016/429.

| (8) | Målet for denne forordning, nemlig at muliggøre offentlig kontrol med anvendelsen af antimikrobielle stoffer i dyr og animalske produkter, der indføres til Unionen, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå dette mål. |
| --- | --- |

(8)

Målet for denne forordning, nemlig at muliggøre offentlig kontrol med anvendelsen af antimikrobielle stoffer i dyr og animalske produkter, der indføres til Unionen, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå dette mål.

| (9) | Forordning (EU) 2017/625 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(9)

Forordning (EU) 2017/625 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (10) | Da forordning (EU) 2019/6 finder anvendelse fra den 28. januar 2022, bør de tilsvarende bestemmelser i nærværende forordning finde anvendelse fra samme dato — |
| --- | --- |

(10)

Da forordning (EU) 2019/6 finder anvendelse fra den 28. januar 2022, bør de tilsvarende bestemmelser i nærværende forordning finde anvendelse fra samme dato —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

I forordning (EU) 2017/625 foretages følgende ændringer:

| 1) | Artikel 1, stk. 4, litra c), affattes således:






  »c) | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/6 (*2); dog finder nærværende forordning anvendelse på offentlig kontrol med henblik på verifikation af, at artikel 118, stk. 1, i nævnte forordning overholdes. |
| --- | --- | --- |

1)

Artikel 1, stk. 4, litra c), affattes således:

»c)

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/6 (*2); dog finder nærværende forordning anvendelse på offentlig kontrol med henblik på verifikation af, at artikel 118, stk. 1, i nævnte forordning overholdes.

(*2)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/6 af 11. december 2018 om veterinærlægemidler og om ophævelse af direktiv 2001/82/EF (EUT L 4 af 7.1.2019, s. 43).«"

| 2) | Artikel 18 ændres således:










  a) | stk. 6 affattes således:





  »6.
     
  Med henblik på den i stk. 1 omhandlede offentlige kontrol gennemført i forbindelse med levende toskallede bløddyr, pighuder, sækdyr og havsnegle klassificerer de kompetente myndigheder produktions- og genudlægningsområder.« |
| --- | --- | --- |

2)

Artikel 18 ændres således:

a)

stk. 6 affattes således:

»6.
     
  Med henblik på den i stk. 1 omhandlede offentlige kontrol gennemført i forbindelse med levende toskallede bløddyr, pighuder, sækdyr og havsnegle klassificerer de kompetente myndigheder produktions- og genudlægningsområder.«

| b) | stk. 7, litra g), affattes således:










  »g) | kriterierne og betingelserne for at fastslå, hvornår produktions- og genudlægningsområder uanset stk. 6 ikke skal klassificeres for så vidt angår:










  i) | kammuslinger, og |
| --- | --- | --- | --- |

b)

b)

stk. 7, litra g), affattes således:

stk. 7, litra g), affattes således:

»g)

»g)

kriterierne og betingelserne for at fastslå, hvornår produktions- og genudlægningsområder uanset stk. 6 ikke skal klassificeres for så vidt angår:

kriterierne og betingelserne for at fastslå, hvornår produktions- og genudlægningsområder uanset stk. 6 ikke skal klassificeres for så vidt angår:

i)

i)

kammuslinger, og

kammuslinger, og

| ii) | når der ikke er tale om filtrerende dyr: pighuder og havsnegle« |
| --- | --- |

ii)

ii)

når der ikke er tale om filtrerende dyr: pighuder og havsnegle«

når der ikke er tale om filtrerende dyr: pighuder og havsnegle«

| c) | stk. 8, litra b), affattes således:










  »b) | betingelserne for klassificering og overvågning af klassificerede produktions- og genudlægningsområder for levende toskallede bløddyr, pighuder, sækdyr og havsnegle«. |
| --- | --- | --- |

c)

c)

stk. 8, litra b), affattes således:

stk. 8, litra b), affattes således:

»b)

»b)

betingelserne for klassificering og overvågning af klassificerede produktions- og genudlægningsområder for levende toskallede bløddyr, pighuder, sækdyr og havsnegle«.

betingelserne for klassificering og overvågning af klassificerede produktions- og genudlægningsområder for levende toskallede bløddyr, pighuder, sækdyr og havsnegle«.

| 3) | Artikel 47, stk. 1, litra e), affattes således:






  »e) | dyr og varer, som er omfattet af en beredskabsforanstaltning efter retsakter vedtaget i henhold til artikel 53 i forordning (EF) nr. 178/2002, artikel 261 i forordning (EU) 2016/429 eller artikel 28, stk. 1, artikel 30, stk. 1, artikel 40, stk. 3, artikel 41, stk. 3, artikel 49, stk. 1, artikel 53, stk. 3, og artikel 54, stk. 3, i forordning (EU) 2016/2031, der kræver, at sendinger af disse dyr eller varer, som identificeres ved hjælp af deres koder i den kombinerede nomenklatur, skal være omfattet af offentlig kontrol ved deres indførsel til Unionen«. |
| --- | --- | --- |

3)

Artikel 47, stk. 1, litra e), affattes således:

»e)

dyr og varer, som er omfattet af en beredskabsforanstaltning efter retsakter vedtaget i henhold til artikel 53 i forordning (EF) nr. 178/2002, artikel 261 i forordning (EU) 2016/429 eller artikel 28, stk. 1, artikel 30, stk. 1, artikel 40, stk. 3, artikel 41, stk. 3, artikel 49, stk. 1, artikel 53, stk. 3, og artikel 54, stk. 3, i forordning (EU) 2016/2031, der kræver, at sendinger af disse dyr eller varer, som identificeres ved hjælp af deres koder i den kombinerede nomenklatur, skal være omfattet af offentlig kontrol ved deres indførsel til Unionen«.

Artikel 1a

I forordning (EF) nr. 853/2004 foretages følgende ændringer:

Artikel 1, stk. 3, litra d), affattes således:

| »d) | direkte levering fra producenten til den endelige forbruger eller til lokale detailvirksomheder, der leverer kødet direkte til den endelige forbruger, af små mængder kød af fjerkræ og lagomorfer, der slagtes på bedriften«. [Ændring 8, 10 og 11] |
| --- | --- |

»d)

direkte levering fra producenten til den endelige forbruger eller til lokale detailvirksomheder, der leverer kødet direkte til den endelige forbruger, af små mængder kød af fjerkræ og lagomorfer, der slagtes på bedriften«. [Ændring 8, 10 og 11]

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den finder anvendelse
  fra den ...
  [datoen for denne forordnings
  ikrafttræden
  ].

Artikel 1, nr. 1), finder dog anvendelse
  fra den 28. januar 2022.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i ..., den ....

På Europa-Parlamentets vegne

Formand

På Rådets vegne

Formand

---

(1)  Sagen blev henvist til fornyet behandling i det kompetente udvalg med henblik på interinstitutionelle forhandlinger, jf. forretningsordenens artikel 59, stk. 4, fjerde afsnit (A9-0195/2021).

1

(*1)  Ændringer: Ny eller ændret tekst er markeret med fede typer og kursiv; udgået tekst er markeret med symbolet ▌.

*1

(2)  Udtalelse af 9.6.2021 (endnu ikke offentliggjort i EUT).

2

(3)  Europa-Parlamentets holdning af ... [(EUT ...)/(endnu ikke offentliggjort i EUT)] og Rådets afgørelse af ....

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/625 af 15. marts 2017 om offentlig kontrol og andre officielle aktiviteter med henblik på at sikre anvendelsen af fødevare- og foderlovgivningen og reglerne for dyresundhed og dyrevelfærd, plantesundhed og plantebeskyttelsesmidler, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 999/2001, (EF) nr. 396/2005, (EF) nr. 1069/2009, (EF) nr. 1107/2009, (EU) nr. 1151/2012, (EU) nr. 652/2014, (EU) 2016/429 og (EU) 2016/2031, Rådets forordning (EF) nr. 1/2005 og (EF) nr. 1099/2009 samt Rådets direktiv 98/58/EF, 1999/74/EF, 2007/43/EF, 2008/119/EF og 2008/120/EF og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 854/2004 og (EF) nr. 882/2004, Rådets direktiv 89/608/EØF, 89/662/EØF, 90/425/EØF, 91/496/EØF, 96/23/EF, 96/93/EF og 97/78/EF og Rådets afgørelse 92/438/EØF (forordningen om offentlig kontrol) (EUT L 95 af 7.4.2017, s. 1).

4

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/6 af 11. december 2018 om veterinærlægemidler og om ophævelse af direktiv 2001/82/EF (EUT L 4 af 7.1.2019, s. 43).

5

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/429 af 9. marts 2016 om overførbare dyresygdomme og om ændring og ophævelse af visse retsakter på området for dyresundhed (»dyresundhedsloven«) (EUT L 84 af 31.3.2016, s. 1).

6

---