# Euroopa Liidu L 257/2007

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 257 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 50. köide3. oktoober 2007 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 257

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

50. köide3. oktoober 2007

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1145/2007, 2. oktoober 2007, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1146/2007, 2. oktoober 2007, millega võetakse vastu 2008. eelarveaastaks ettenähtud vahendite liikmesriikidele eraldamise kava sekkumisvarudest pärit toiduainete tarnimiseks ühenduses enim puudust kannatavatele isikutele | 3 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1147/2007, 1. oktoober 2007, millega Portugali lipu all sõitvatel laevadel keelatakse süvalesta püük NAFO püügipiirkonnas 3 LMNO | 9 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1148/2007, 2. oktoober 2007, millega Hispaania lipu all sõitvatel laevadel keelatakse limapeade püük ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonnas (ühenduse veed ja veed, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla) | 11 |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2007/51/EÜ, 25. september 2007, millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/769/EMÜ seoses teatavate elavhõbedat sisaldavate mõõteseadmete turustamise piirangutega (
  1
  ) | 13 |
| | | EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU ÜHISELT VASTU VÕETUD OTSUSED |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1149/2007/EÜ, 25. september 2007, millega luuakse ajavahemikuks 2007–2013 üldprogrammi Põhiõigused ja õigusasjad raames eriprogramm Tsiviilõigus | 16 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1150/2007/EÜ, 25. september 2007, millega luuakse ajavahemikuks 2007–2013 üldprogrammi Põhiõigused ja õigusasjad raames eriprogramm Narkomaania ennetus- ja teavitustegevus | 23 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1145/2007, 2. oktoober 2007, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1146/2007, 2. oktoober 2007, millega võetakse vastu 2008. eelarveaastaks ettenähtud vahendite liikmesriikidele eraldamise kava sekkumisvarudest pärit toiduainete tarnimiseks ühenduses enim puudust kannatavatele isikutele

3

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1147/2007, 1. oktoober 2007, millega Portugali lipu all sõitvatel laevadel keelatakse süvalesta püük NAFO püügipiirkonnas 3 LMNO

9

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1148/2007, 2. oktoober 2007, millega Hispaania lipu all sõitvatel laevadel keelatakse limapeade püük ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonnas (ühenduse veed ja veed, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla)

11

DIREKTIIVID

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2007/51/EÜ, 25. september 2007, millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/769/EMÜ seoses teatavate elavhõbedat sisaldavate mõõteseadmete turustamise piirangutega (
  1
  )

1

13

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU ÜHISELT VASTU VÕETUD OTSUSED

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1149/2007/EÜ, 25. september 2007, millega luuakse ajavahemikuks 2007–2013 üldprogrammi Põhiõigused ja õigusasjad raames eriprogramm Tsiviilõigus

16

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1150/2007/EÜ, 25. september 2007, millega luuakse ajavahemikuks 2007–2013 üldprogrammi Põhiõigused ja õigusasjad raames eriprogramm Narkomaania ennetus- ja teavitustegevus

23

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | 2007/636/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 28. september 2007, ühenduse rahalise toetuse kohta aretussigade hulgas Salmonella spp. levimust käsitleva uuringu tegemiseks liikmesriikides
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 4434 all) | 30 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

2007/636/EÜ

*

Komisjoni otsus, 28. september 2007, ühenduse rahalise toetuse kohta aretussigade hulgas Salmonella spp. levimust käsitleva uuringu tegemiseks liikmesriikides
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 4434 all)

Salmonella

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 4434 all)

30

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 3.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 257/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 257/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1145/2007,

2. oktoober 2007,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 3. oktoobril 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 2. oktoober 2007

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 756/2007 (ELT L 172, 30.6.2007, lk 41).

1

---

LISA

Komisjoni 2. oktoobri 2007. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MK | 42,1 |
| TR | 97,2 |
| XS | 28,3 |
| ZZ | 55,9 |
| 0707 00 05 | EG | 135,3 |
| JO | 151,2 |
| TR | 110,0 |
| ZZ | 132,2 |
| 0709 90 70 | JO | 139,2 |
| TR | 115,1 |
| ZZ | 127,2 |
| 0805 50 10 | AR | 83,7 |
| TR | 91,9 |
| UY | 82,6 |
| ZA | 70,8 |
| ZZ | 82,3 |
| 0806 10 10 | BR | 275,6 |
| IL | 284,6 |
| MK | 11,8 |
| TR | 104,7 |
| US | 230,0 |
| ZZ | 181,3 |
| 0808 10 80 | AR | 87,7 |
| AU | 173,8 |
| BR | 45,1 |
| CL | 83,4 |
| NZ | 91,9 |
| US | 96,7 |
| ZA | 79,6 |
| ZZ | 94,0 |
| 0808 20 50 | CN | 69,7 |
| TR | 124,2 |
| ZA | 78,1 |
| ZZ | 90,7 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MK

42,1

TR

97,2

XS

28,3

ZZ

55,9

0707 00 05

EG

135,3

JO

151,2

TR

110,0

ZZ

132,2

0709 90 70

JO

139,2

TR

115,1

ZZ

127,2

0805 50 10

AR

83,7

TR

91,9

UY

82,6

ZA

70,8

ZZ

82,3

0806 10 10

BR

275,6

IL

284,6

MK

11,8

TR

104,7

US

230,0

ZZ

181,3

0808 10 80

AR

87,7

AU

173,8

BR

45,1

CL

83,4

NZ

91,9

US

96,7

ZA

79,6

ZZ

94,0

0808 20 50

CN

69,7

TR

124,2

ZA

78,1

ZZ

90,7

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 3.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 257/3 |
| --- | --- | --- | --- |

3.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 257/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1146/2007,

2. oktoober 2007,

millega võetakse vastu 2008. eelarveaastaks ettenähtud vahendite liikmesriikidele eraldamise kava sekkumisvarudest pärit toiduainete tarnimiseks ühenduses enim puudust kannatavatele isikutele

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 10. detsembri 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 3730/87, millega kehtestatakse sekkumisvarudest pärit ja ühenduses enim puudustkannatavatele isikutele jaotamiseks mõeldud toiduainete kindlaksmääratud organisatsioonidele tarnimise üldeeskirjad, (1) eriti selle artiklit 6,

võttes arvesse nõukogu 15. detsembri 1998. aasta määrust (EÜ) nr 2799/98, millega kehtestatakse põllumajanduse eurol põhinev valuutakord, (2) eriti selle artikli 3 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt komisjoni 29. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 3149/92 (millega kehtestatakse ühenduses enim puudustkannatavatele isikutele sekkumisvarudest pärit toiduainete tarnimise üksikasjalikud eeskirjad) (3) artiklile 2 peab komisjon võtma vastu 2008. eelarveaastaks ette nähtud vahenditest rahastatava jaotuskava. Kavaga tuleks eelkõige kindlaks määrata kava rakendamiseks meedet kohaldava liikmesriigi käsutuses olevate kava liikmesriigipoolse osa täitmiseks vajalike rahaliste vahendite ülemmäär ning sekkumisametite ladudest saadaolevate toodete kogused liikide kaupa. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt komisjoni 29. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 3149/92 (millega kehtestatakse ühenduses enim puudustkannatavatele isikutele sekkumisvarudest pärit toiduainete tarnimise üksikasjalikud eeskirjad) (3) artiklile 2 peab komisjon võtma vastu 2008. eelarveaastaks ette nähtud vahenditest rahastatava jaotuskava. Kavaga tuleks eelkõige kindlaks määrata kava rakendamiseks meedet kohaldava liikmesriigi käsutuses olevate kava liikmesriigipoolse osa täitmiseks vajalike rahaliste vahendite ülemmäär ning sekkumisametite ladudest saadaolevate toodete kogused liikide kaupa.

| (2) | 2008. aastal meedet kohaldavad liikmesriigid on edastanud vajaliku teabe vastavalt määruse (EMÜ) nr 3149/92 artiklile 1. |
| --- | --- |

(2)

2008. aastal meedet kohaldavad liikmesriigid on edastanud vajaliku teabe vastavalt määruse (EMÜ) nr 3149/92 artiklile 1.

| (3) | Vahendite jaotamisel tuleb arvesse võtta varasemaid kogemusi ja seda, millises ulatuses kasutasid liikmesriigid ära neile varasematel aastatel eraldatud vahendid. |
| --- | --- |

(3)

Vahendite jaotamisel tuleb arvesse võtta varasemaid kogemusi ja seda, millises ulatuses kasutasid liikmesriigid ära neile varasematel aastatel eraldatud vahendid.

| (4) | Määruse (EMÜ) nr 3149/92 artikli 2 lõike 3 punkti 1 alapunktis c on sätestatud ühenduse turult toote ostmiseks antav toetus, kui asjaomane toode puudub ajutiselt sekkumisametite varudes. Kuna sekkumisametite valduses oleva teravilja, lõssipulbri ja riisi varud on praegu väga väikesed ning juba on tehtud ettevalmistusi nende müügiks turul ja jaotamiseks määruse (EMÜ) nr 3149/92 raames, ning kuna kõnealuste toodete ostmist ei ole 2007. aastal ette nähtud, on vaja kindlaks määrata toetus, et võimaldada 2008. aasta kavale vastava teravilja, lõssipulbri ja riisi koguse turult ostmist. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EMÜ) nr 3149/92 artikli 2 lõike 3 punkti 1 alapunktis c on sätestatud ühenduse turult toote ostmiseks antav toetus, kui asjaomane toode puudub ajutiselt sekkumisametite varudes. Kuna sekkumisametite valduses oleva teravilja, lõssipulbri ja riisi varud on praegu väga väikesed ning juba on tehtud ettevalmistusi nende müügiks turul ja jaotamiseks määruse (EMÜ) nr 3149/92 raames, ning kuna kõnealuste toodete ostmist ei ole 2007. aastal ette nähtud, on vaja kindlaks määrata toetus, et võimaldada 2008. aasta kavale vastava teravilja, lõssipulbri ja riisi koguse turult ostmist.

| (5) | Määruse (EMÜ) nr 3149/92 artikli 7 lõikes 1 on sätestatud liikmesriikide vahel nende toodete ülekandmine, mis ei ole liikmesriigi sekkumisvarudest kättesaadavad, kuid mida liikmesriik aastaplaani täitmiseks vajab. Seetõttu tuleks määruse (EMÜ) nr 3149/92 artiklis 7 sätestatud tingimuste korral anda 2008. aasta kava elluviimiseks luba vajalike ühendusesiseste ülekannete jaoks. |
| --- | --- |

(5)

Määruse (EMÜ) nr 3149/92 artikli 7 lõikes 1 on sätestatud liikmesriikide vahel nende toodete ülekandmine, mis ei ole liikmesriigi sekkumisvarudest kättesaadavad, kuid mida liikmesriik aastaplaani täitmiseks vajab. Seetõttu tuleks määruse (EMÜ) nr 3149/92 artiklis 7 sätestatud tingimuste korral anda 2008. aasta kava elluviimiseks luba vajalike ühendusesiseste ülekannete jaoks.

| (6) | Kava rakendamisel tuleks määruse (EÜ) nr 2799/98 artiklis 3 osutatud rakendusjuhuna käsitada riiklikult ladustatud varude haldamise eelarveaasta alguskuupäeva. |
| --- | --- |

(6)

Kava rakendamisel tuleks määruse (EÜ) nr 2799/98 artiklis 3 osutatud rakendusjuhuna käsitada riiklikult ladustatud varude haldamise eelarveaasta alguskuupäeva.

| (7) | Vastavalt komisjoni määruse (EMÜ) nr 3149/92 artikli 2 lõikele 2 konsulteeris komisjon kõnealuse kava väljatöötamise raames peamiste organisatsioonidega, kes on kursis ühenduses enim puudustkannatavate inimeste probleemidega. |
| --- | --- |

(7)

Vastavalt komisjoni määruse (EMÜ) nr 3149/92 artikli 2 lõikele 2 konsulteeris komisjon kõnealuse kava väljatöötamise raames peamiste organisatsioonidega, kes on kursis ühenduses enim puudustkannatavate inimeste probleemidega.

| (8) | Teraviljaturu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(8)

Teraviljaturu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EMÜ) nr 3730/87 alusel toimub ühenduses enim puudustkannatavatele isikutele ette nähtud toiduainete jaotamine 2008. aastaks kooskõlas käesoleva määruse I lisas sätestatud aastase jaotuskavaga.

Artikkel 2

Artiklis 1 osutatud kava jaoks nõutavad toetused liikmesriikidele teraviljade, lõssipulbri ja riisi ostmiseks turult on kindlaks määratud II lisas.

Artikkel 3

Käesoleva määruse III lisas loetletud toodete ühendusesiseseid ülekandeid lubatakse määruse (EMÜ) nr 3149/92 artiklis 7 sätestatud tingimustel.

Artikkel 4

Käesoleva määruse artiklis 1 osutatud aastakava rakendamiseks on määruse (EÜ) nr 2799/98 artiklis 3 osutatud rakendusjuhu kuupäev 1. oktoober 2007.

Artikkel 5

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 2. oktoober 2007

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  EÜT L 352, 15.12.1987, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 2535/95 (EÜT L 260, 31.10.1995, lk 3).

1

(2)  EÜT L 349, 24.12.1998, lk 1.

2

(3)  EÜT L 313, 30.10.1992, lk 50. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 758/2007 (ELT L 172, 30.6.2007, lk 47).

3

---

I LISA

AASTANE JAOTUSKAVA 2008. EELARVEAASTAKS

| a) | Rahalised vahendid kava rakendamiseks igas liikmesriigis:






  (EUR) |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Eraldatav summa |
| Belgique/België | 8 461 690 |
| България | 6 883 712 |
| Česká republika | 155 443 |
| Eesti | 192 388 |
| Éire/Ireland | 155 965 |
| Elláda | 13 228 830 |
| España | 50 419 083 |
| France | 48 605 224 |
| Italia | 66 367 975 |
| Latvija | 153 910 |
| Lietuva | 4 249 149 |
| Luxembourg | 81 090 |
| Magyarország | 7 788 270 |
| Malta | 360 603 |
| Polska | 47 640 750 |
| Portugal | 12 568 188 |
| România | 23 126 824 |
| Slovenija | 1 429 303 |
| Suomi/Finland | 2 631 603 |
| Kokku | 294 500 000 |

a)

Rahalised vahendid kava rakendamiseks igas liikmesriigis:

(EUR)

Liikmesriik

Eraldatav summa

Belgique/België

8 461 690

България

6 883 712

Česká republika

155 443

Eesti

192 388

Éire/Ireland

155 965

Elláda

13 228 830

España

50 419 083

France

48 605 224

Italia

66 367 975

Latvija

153 910

Lietuva

4 249 149

Luxembourg

81 090

Magyarország

7 788 270

Malta

360 603

Polska

47 640 750

Portugal

12 568 188

România

23 126 824

Slovenija

1 429 303

Suomi/Finland

2 631 603

Kokku

294 500 000

| b) | Ühenduse sekkumisvarudest võetavate tooteliikide kogused jaotamiseks igas liikmesriigis punktis a osutatud maksimumsummade piires:






  (tonnides) |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Suhkur |
| Belgique/België | 4 154 |
| България | 6 385 |
| Česká republika | 67 |
| España | 6 500 |
| France | 3 718 |
| Italia | 7 000 |
| Lietuva | 2 889 |
| Magyarország | 1 544 |
| Malta | 397 |
| Polska | 14 826 |
| Portugal | 1 627 |
| România | 15 157 |
| Slovenija | 769 |
| Kokku | 65 034 |

b)

Ühenduse sekkumisvarudest võetavate tooteliikide kogused jaotamiseks igas liikmesriigis punktis a osutatud maksimumsummade piires:

(tonnides)

Liikmesriik

Suhkur

Belgique/België

4 154

България

6 385

Česká republika

67

España

6 500

France

3 718

Italia

7 000

Lietuva

2 889

Magyarország

1 544

Malta

397

Polska

14 826

Portugal

1 627

România

15 157

Slovenija

769

Kokku

65 034

---

II LISA

Toetused liikmesriikidele toodete ostmiseks ühenduse turult I lisa punktis a osutatud maksimumsummade piires:

| (EUR) |
| --- |
| Liikmesriik | Teravili | Riis | Lõssipulber |
| Belgique/België | 2 120 960 | 800 000 | 3 300 000 |
| България | 1 990 461 | 1 768 251 | |
| Česká republika | 36 472 | | 81 843 |
| Eesti | 182 358 | | |
| Éire/Ireland | | | 147 834 |
| Elláda | 4 535 189 | | 8 003 986 |
| España | 11 144 100 | 1 800 000 | 32 030 700 |
| France | 8 718 857 | 5 225 181 | 30 516 427 |
| Italia | 10 637 550 | 2 800 000 | 46 438 083 |
| Latvija | 145 886 | | |
| Lietuva | 1 463 223 | 606 607 | 706 455 |
| Luxembourg | | | 76 864 |
| Magyarország | 5 713 309 | | 1 000 000 |
| Malta | 62 275 | 25 078 | 82 327 |
| Polska | 16 569 956 | | 22 164 340 |
| Portugal | 1 208 732 | 1 423 588 | 8 575 856 |
| România | 15 355 270 | | |
| Slovenija | 173 087 | 102 509 | 746 140 |
| Suomi/Finland | 1 620 960 | | 873 450 |
| Kokku | 81 678 645 | 14 551 214 | 154 744 304 |

(EUR)

Liikmesriik

Teravili

Riis

Lõssipulber

Belgique/België

2 120 960

800 000

3 300 000

България

1 990 461

1 768 251

Česká republika

36 472

81 843

Eesti

182 358

Éire/Ireland

147 834

Elláda

4 535 189

8 003 986

España

11 144 100

1 800 000

32 030 700

France

8 718 857

5 225 181

30 516 427

Italia

10 637 550

2 800 000

46 438 083

Latvija

145 886

Lietuva

1 463 223

606 607

706 455

Luxembourg

76 864

Magyarország

5 713 309

1 000 000

Malta

62 275

25 078

82 327

Polska

16 569 956

22 164 340

Portugal

1 208 732

1 423 588

8 575 856

România

15 355 270

Slovenija

173 087

102 509

746 140

Suomi/Finland

1 620 960

873 450

Kokku

81 678 645

14 551 214

154 744 304

---

III LISA

2008. aasta kava alusel lubatud ühendusesisesed suhkru ülekanded

| | Kogus
  (tonnides) | Valdaja | Adressaat |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | 3 718 | BIRB, Belgique | ONIGC, France |
| 2. | 2 889 | BIRB, Belgique | The Lithuanian Agricultural and Food Products Market regulation Agency, Lietuva |
| 3. | 6 385 | MVH, Magyarország | ДФЗ, България |
| 4. | 14 826 | MVH, Magyarország | ARR, Polska |
| 5. | 15 157 | MVH, Magyarország | APIA, România |
| 6. | 769 | MVH, Magyarország | AAMRD, Slovenija |
| 7. | 397 | AGEA, Italia | National Research and Development Centre, Malta |
| 8. | 1 627 | FEGA, España | INGA, Portugal |

Kogus

(tonnides)

Valdaja

Adressaat

1.

3 718

BIRB, Belgique

ONIGC, France

2.

2 889

BIRB, Belgique

The Lithuanian Agricultural and Food Products Market regulation Agency, Lietuva

3.

6 385

MVH, Magyarország

ДФЗ, България

4.

14 826

MVH, Magyarország

ARR, Polska

5.

15 157

MVH, Magyarország

APIA, România

6.

769

MVH, Magyarország

AAMRD, Slovenija

7.

397

AGEA, Italia

National Research and Development Centre, Malta

8.

1 627

FEGA, España

INGA, Portugal

---

| 3.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 257/9 |
| --- | --- | --- | --- |

3.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 257/9

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1147/2007,

1. oktoober 2007,

millega Portugali lipu all sõitvatel laevadel keelatakse süvalesta püük NAFO püügipiirkonnas 3 LMNO

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 (1) ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta, eriti selle artikli 26 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 2847/93, (2) millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem, eriti selle artikli 21 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 41/2007, (3) millega määratakse 2007. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, on sätestatud 2007. aasta kvoodid. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 41/2007, (3) millega määratakse 2007. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, on sätestatud 2007. aasta kvoodid.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või kõnealuses liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2007. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või kõnealuses liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2007. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seetõttu on vaja keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine, |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu on vaja keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas nimetatud liikmesriigile 2007. aastaks eraldatud samas lisas nimetatud kalavaru püügikvoot loetakse ammendunuks kõnealuses lisas kindlaks määratud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük on keelatud samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevadele alates kõnealuses lisas määratud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber laadida ja lossida sellist püütud kalavaru pärast kõnealust kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 1. oktoober 2007

Komisjoni nimel

kalanduse ja merenduse peadirektor

Fokion FOTIADIS

---

(1)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 865/2007 (ELT L 192, 24.7.2007, lk 1).

1

(2)  EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1967/2006 (ELT L 409, 30.12.2006, lk 11), parandatud ELT L 36, 8.2.2007, lk 6.

2

(3)  ELT L 15, 20.1.2007, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 898/2007 (ELT L 196, 28.7.2007, lk 22).

3

---

LISA

| Nr | 21 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Portugal |
| Kalavaru | GHL/N3LMNO |
| Liik | Süvalest (Reinhardtius hippoglossoides) |
| Püügipiirkond | NAFO 3LMNO |
| Kuupäev | 28.8.2007 |

Nr

21

Liikmesriik

Portugal

Kalavaru

GHL/N3LMNO

Liik

Süvalest (Reinhardtius hippoglossoides)

Püügipiirkond

NAFO 3LMNO

Kuupäev

28.8.2007

---

| 3.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 257/11 |
| --- | --- | --- | --- |

3.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 257/11

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1148/2007,

2. oktoober 2007,

millega Hispaania lipu all sõitvatel laevadel keelatakse limapeade püük ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonnas (ühenduse veed ja veed, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta, (1) eriti selle artikli 26 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem, (2) eriti selle artikli 21 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 19. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 2015/2006, millega kehtestatakse 2007. ja 2008. aastaks ühenduse kalalaevadele püügivõimalused seoses teatavate süvamere kalavarudega, (3) on sätestatud 2007. ja 2008. aasta kvoodid. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 19. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 2015/2006, millega kehtestatakse 2007. ja 2008. aastaks ühenduse kalalaevadele püügivõimalused seoses teatavate süvamere kalavarudega, (3) on sätestatud 2007. ja 2008. aasta kvoodid.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või kõnealuses liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2007. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või kõnealuses liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2007. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seetõttu on vaja keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine, |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu on vaja keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2007. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates kõnealuses lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealuste laevade püütud sellist kalavaru on keelatud pardal hoida, ümber laadida või lossida pärast kõnealust kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 2. oktoober 2007

Komisjoni nimel

kalanduse ja merenduse peadirektor

Fokion FOTIADIS

---

(1)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 865/2007 (ELT L 192, 24.7.2007, lk 1).

1

(2)  EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1967/2006 (ELT L 409, 30.12.2006, lk 11), parandatud ELT L 36, 8.2.2007, lk 6.

2

(3)  ELT L 15, 20.1.2007, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 898/2007 (ELT L 196, 28.7.2007, lk 22).

3

---

LISA

| Nr | 38 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Kalavaru | ALF/1X14- |
| Liik | Limapead (Beryx spp.) |
| Püügipiirkond | I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV (ühenduse veed ja veed, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla) |
| Kuupäev | 10.8.2007 |

Nr

38

Liikmesriik

Hispaania

Kalavaru

ALF/1X14-

Liik

Limapead (Beryx spp.)

Püügipiirkond

I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV (ühenduse veed ja veed, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla)

Kuupäev

10.8.2007

---

DIREKTIIVID

| 3.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 257/13 |
| --- | --- | --- | --- |

3.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 257/13

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2007/51/EÜ,

25. september 2007,

millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/769/EMÜ seoses teatavate elavhõbedat sisaldavate mõõteseadmete turustamise piirangutega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, (1)

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras, (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 28. jaanuari 2005. aasta teatises ühenduse elavhõbedaalase strateegia kohta, mis käsitles kõiki elavhõbeda kasutusalasid, järeldati, et oleks asjakohane kehtestada ühenduse tasemel teatavate elavhõbedasisaldusega mitteelektriliste või mitteelektrooniliste mõõte- ja kontrollseadmete (mis on peamine elavhõbedasisaldusega tooterühm, mis on seni ühenduse meetmetega reguleerimata) turustamise piirangud. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 28. jaanuari 2005. aasta teatises ühenduse elavhõbedaalase strateegia kohta, mis käsitles kõiki elavhõbeda kasutusalasid, järeldati, et oleks asjakohane kehtestada ühenduse tasemel teatavate elavhõbedasisaldusega mitteelektriliste või mitteelektrooniliste mõõte- ja kontrollseadmete (mis on peamine elavhõbedasisaldusega tooterühm, mis on seni ühenduse meetmetega reguleerimata) turustamise piirangud.

| (2) | Elavhõbedat sisaldavate mõõteseadmete turustamise piiramine oleks elavhõbeda jäätmevoogudesse sattumise vältimise kaudu kasulik keskkonnale ja pikemas perspektiivis ka inimeste tervisele. |
| --- | --- |

(2)

Elavhõbedat sisaldavate mõõteseadmete turustamise piiramine oleks elavhõbeda jäätmevoogudesse sattumise vältimise kaudu kasulik keskkonnale ja pikemas perspektiivis ka inimeste tervisele.

| (3) | Võttes arvesse tehnilist ja majanduslikku otstarbekust näitab olemasolev tõendusmaterjal mõõte- ja kontrollseadmete kohta, et vahetud piirangud peaksid kehtima ainult elanikkonnale ettenähtud mõõteseadmete ning eelkõige kõigi meditsiiniliste termomeetrite suhtes. |
| --- | --- |

(3)

Võttes arvesse tehnilist ja majanduslikku otstarbekust näitab olemasolev tõendusmaterjal mõõte- ja kontrollseadmete kohta, et vahetud piirangud peaksid kehtima ainult elanikkonnale ettenähtud mõõteseadmete ning eelkõige kõigi meditsiiniliste termomeetrite suhtes.

| (4) | Üle 50 aasta vanade elavhõbedat sisaldavate mõõteseadmete impordi puhul on tegemist antiikesemete või kultuuriväärtustega, mis on määratletud nõukogu 9. detsembri 1992. aasta määruses (EMÜ) nr 3911/92 kultuuriväärtuste ekspordi kohta. (3) Selline kaubandus on piiratud mahuga ning ei kujuta ilmselt ohtu inimeste tervisele ega keskkonnale ning seetõttu ei tuleks sellist kaubandust piirata. |
| --- | --- |

(4)

Üle 50 aasta vanade elavhõbedat sisaldavate mõõteseadmete impordi puhul on tegemist antiikesemete või kultuuriväärtustega, mis on määratletud nõukogu 9. detsembri 1992. aasta määruses (EMÜ) nr 3911/92 kultuuriväärtuste ekspordi kohta. (3) Selline kaubandus on piiratud mahuga ning ei kujuta ilmselt ohtu inimeste tervisele ega keskkonnale ning seetõttu ei tuleks sellist kaubandust piirata.

| (5) | Praegu toodavad elavhõbedabaromeetreid ainult üksikud väikesed spetsialiseerunud ettevõtted ning neid müüakse elanikkonnale peamiselt kui dekoratiivesemeid. Baromeetrite turuleviimise järkjärguliseks lõpetamiseks tuleks anda lisaaega, et tootjad saaksid kohandada oma tegevust vastavalt piirangutele ja minna üle elavhõbedat mittesisaldavate baromeetrite tootmisele. |
| --- | --- |

(5)

Praegu toodavad elavhõbedabaromeetreid ainult üksikud väikesed spetsialiseerunud ettevõtted ning neid müüakse elanikkonnale peamiselt kui dekoratiivesemeid. Baromeetrite turuleviimise järkjärguliseks lõpetamiseks tuleks anda lisaaega, et tootjad saaksid kohandada oma tegevust vastavalt piirangutele ja minna üle elavhõbedat mittesisaldavate baromeetrite tootmisele.

| (6) | Elavhõbeda keskkonda sattumise minimeerimise ja elavhõbedat sisaldavate ülejäänud mõõteseadmete kutsealase ja tööstusliku kasutamise, eriti sfügmomanomeetrite tervishoius kasutamise järkjärgulise lõpetamise eesmärgil peaks komisjon uurima usaldusväärsete ja ohutumate ning tehniliselt ja majanduslikult otstarbekate alternatiivide kättesaadavust. Tervishoius kasutatavate sfügmomanomeetrite puhul tuleks konsulteerida ekspertarstidega, et tagada teatavate terviseseisundite diagnoosimis- ja ravivajaduste piisav arvessevõtmine. |
| --- | --- |

(6)

Elavhõbeda keskkonda sattumise minimeerimise ja elavhõbedat sisaldavate ülejäänud mõõteseadmete kutsealase ja tööstusliku kasutamise, eriti sfügmomanomeetrite tervishoius kasutamise järkjärgulise lõpetamise eesmärgil peaks komisjon uurima usaldusväärsete ja ohutumate ning tehniliselt ja majanduslikult otstarbekate alternatiivide kättesaadavust. Tervishoius kasutatavate sfügmomanomeetrite puhul tuleks konsulteerida ekspertarstidega, et tagada teatavate terviseseisundite diagnoosimis- ja ravivajaduste piisav arvessevõtmine.

| (7) | Käesoleva direktiiviga tuleks piirata ainult uute mõõteseadmete turustamist. Seetõttu ei tohiks kõnealuseid piiranguid kohaldada juba kasutuses olevate või pruugituna müüdud seadmete suhtes. |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva direktiiviga tuleks piirata ainult uute mõõteseadmete turustamist. Seetõttu ei tohiks kõnealuseid piiranguid kohaldada juba kasutuses olevate või pruugituna müüdud seadmete suhtes.

| (8) | Erinevused mitmesugustes mõõte- ja kontrollseadmetes sisalduva elavhõbeda piiramist käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide vahel võivad luua kaubandustõkkeid, kahjustada ühendusesisest konkurentsi ning mõjutada otseselt siseturu rajamist ja toimimist. Seetõttu on osutunud vajalikuks ühtlustada liikmesriikide mõõte- ja kontrollseadmete valdkonna õigusaktid, kehtestades ühtlustatud õigusnormid, mis käsitlevad kõnealuseid elavhõbedat sisaldavaid tooteid ning millega säilitatakse siseturg, tagades samal ajal inimeste tervise ja keskkonna kaitse kõrge taseme. |
| --- | --- |

(8)

Erinevused mitmesugustes mõõte- ja kontrollseadmetes sisalduva elavhõbeda piiramist käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide vahel võivad luua kaubandustõkkeid, kahjustada ühendusesisest konkurentsi ning mõjutada otseselt siseturu rajamist ja toimimist. Seetõttu on osutunud vajalikuks ühtlustada liikmesriikide mõõte- ja kontrollseadmete valdkonna õigusaktid, kehtestades ühtlustatud õigusnormid, mis käsitlevad kõnealuseid elavhõbedat sisaldavaid tooteid ning millega säilitatakse siseturg, tagades samal ajal inimeste tervise ja keskkonna kaitse kõrge taseme.

| (9) | Nõukogu 27. juuli 1976. aasta direktiivi 76/769/EMÜ (liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta seoses teatavate ohtlike ainete ja valmististe turustamise ja kasutamise piirangutega) (4) tuleks vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(9)

Nõukogu 27. juuli 1976. aasta direktiivi 76/769/EMÜ (liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta seoses teatavate ohtlike ainete ja valmististe turustamise ja kasutamise piirangutega) (4) tuleks vastavalt muuta.

| (10) | Käesoleva direktiivi kohaldamine ei peaks piirama ühenduse õigusaktide kohaldamist, millega on kehtestatud töötajate turvalisuse miinimumnõuded, nagu nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiiv 89/391/EMÜ töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta (5) ning sellel põhinevad üksikdirektiivid, eriti nõukogu 7. aprilli 1998. aasta direktiiv 98/24/EÜ töötajate tervise ja ohutuse kaitse kohta keemiliste mõjuritega seotud ohu eest tööl. (6) |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva direktiivi kohaldamine ei peaks piirama ühenduse õigusaktide kohaldamist, millega on kehtestatud töötajate turvalisuse miinimumnõuded, nagu nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiiv 89/391/EMÜ töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta (5) ning sellel põhinevad üksikdirektiivid, eriti nõukogu 7. aprilli 1998. aasta direktiiv 98/24/EÜ töötajate tervise ja ohutuse kaitse kohta keemiliste mõjuritega seotud ohu eest tööl. (6)

| (11) | Kooskõlas paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe (7) punktiga 34 julgustatakse liikmesriike koostama nende endi tarbeks ja ühenduse huvides vastavustabeleid, kus on võimalikult suures ulatuses välja toodud vastavus käesoleva direktiivi ja ülevõtmismeetmete vahel, ning need tabelid avalikustama, |
| --- | --- |

(11)

Kooskõlas paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe (7) punktiga 34 julgustatakse liikmesriike koostama nende endi tarbeks ja ühenduse huvides vastavustabeleid, kus on võimalikult suures ulatuses välja toodud vastavus käesoleva direktiivi ja ülevõtmismeetmete vahel, ning need tabelid avalikustama,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 76/769/EMÜ I lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.

Artikkel 2

1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 3. oktoobriks 2008. Liikmesriigid teavitavad sellest viivitamata komisjoni.

Nad kohaldavad kõnealuseid meetmeid alates 3. aprillist 2009.

Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Strasbourg, 25. september 2007

Euroopa Parlamendi nimel

president

H.-G. PÖTTERING

Nõukogu nimel

eesistuja

M. LOBO ANTUNES

---

(1)  ELT C 318, 23.12.2006, lk 115.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 14. novembri 2006. aasta arvamus (ELT C 314 E, 21.12.2006, lk 111), nõukogu 19. aprilli 2007. aasta ühine seisukoht (ELT C 109 E, 15.5.2007, lk 1) ja Euroopa Parlamendi 10. juuli 2007. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  EÜT L 395, 31.12.1992, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 806/2003 (ELT L 122, 16.5.2003, lk 1).

3

(4)  EÜT L 262, 27.9.1976, lk 201. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2006/139/EÜ (ELT L 384, 29.12.2006, lk 94).

4

(5)  EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2007/30/EÜ (ELT L 165, 27.6.2007, lk 21).

5

(6)  EÜT L 131, 5.5.1998, lk 11. Direktiivi on muudetud direktiiviga 2007/30/EÜ.

6

(7)  ELT C 321, 31.12.2003, lk 1.

7

---

LISA

Direktiivi 76/769/EMÜ I lisasse lisatakse järgmine punkt:

| „19a | Elavhõbe
  CASi nr 7439-97–6 |
| --- | --- |

„19a

Elavhõbe

CASi nr 7439-97–6

| 1. | Ei tohi turustada:






  a) | meditsiinilistes termomeetrites |
| --- | --- | --- |

1.

Ei tohi turustada:

a)

meditsiinilistes termomeetrites

| b) | muudes elanikkonnale müügiks ettenähtud mõõteseadmetes (nt manomeetrid, baromeetrid, sfügmomanomeetrid, mittemeditsiinilised termomeetrid). |
| --- | --- |

b)

muudes elanikkonnale müügiks ettenähtud mõõteseadmetes (nt manomeetrid, baromeetrid, sfügmomanomeetrid, mittemeditsiinilised termomeetrid).

| 2. | Lõike 1 punktis b toodud piirangut ei kohaldata:






  a) | mõõteseadmetele, mis on 3. oktoobril 2007 üle 50 aasta vanad, või |
| --- | --- | --- |

2.

Lõike 1 punktis b toodud piirangut ei kohaldata:

a)

mõõteseadmetele, mis on 3. oktoobril 2007 üle 50 aasta vanad, või

| b) | baromeetritele (välja arvatud punktiga a hõlmatud baromeetrid) 3. oktoobrini 2009. |
| --- | --- |

b)

baromeetritele (välja arvatud punktiga a hõlmatud baromeetrid) 3. oktoobrini 2009.

| 3. | Hiljemalt 3. oktoobril 2009 annab komisjon ülevaate tervishoius kasutamiseks ning kutsealaseks ja tööstuslikuks kasutamiseks ettenähtud, elavhõbedat sisaldavate sfügmomanomeetrite ja muude mõõteseadmete usaldusväärsetest ja ohutumatest ning tehniliselt ja majanduslikult otstarbekatest alternatiividest.
  Nimetatud ülevaate põhjal või niipea kui saab kättesaadavaks uus teave elavhõbedat sisaldavate sfügmomanomeetrite ja muude mõõteseadmete usaldusväärsete ja ohutumate alternatiivide kohta, esitab komisjon vajadusel õigusloomega seotud ettepaneku lõikes 1 toodud piirangute laiendamiseks tervishoius kasutatavatele ja kutsealaseks ja tööstuslikuks kasutuseks ettenähtud sfügmomanomeetritele ja muudele mõõteseadmetele, et järk-järgult lõpetada elavhõbeda kasutamine mõõteseadmetes, niipea kui see on tehniliselt ja majanduslikult otstarbekas.” |
| --- | --- |

3.

Hiljemalt 3. oktoobril 2009 annab komisjon ülevaate tervishoius kasutamiseks ning kutsealaseks ja tööstuslikuks kasutamiseks ettenähtud, elavhõbedat sisaldavate sfügmomanomeetrite ja muude mõõteseadmete usaldusväärsetest ja ohutumatest ning tehniliselt ja majanduslikult otstarbekatest alternatiividest.

Nimetatud ülevaate põhjal või niipea kui saab kättesaadavaks uus teave elavhõbedat sisaldavate sfügmomanomeetrite ja muude mõõteseadmete usaldusväärsete ja ohutumate alternatiivide kohta, esitab komisjon vajadusel õigusloomega seotud ettepaneku lõikes 1 toodud piirangute laiendamiseks tervishoius kasutatavatele ja kutsealaseks ja tööstuslikuks kasutuseks ettenähtud sfügmomanomeetritele ja muudele mõõteseadmetele, et järk-järgult lõpetada elavhõbeda kasutamine mõõteseadmetes, niipea kui see on tehniliselt ja majanduslikult otstarbekas.”

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU ÜHISELT VASTU VÕETUD OTSUSED

| 3.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 257/16 |
| --- | --- | --- | --- |

3.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 257/16

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS nr 1149/2007/EÜ,

25. september 2007,

millega luuakse ajavahemikuks 2007–2013 üldprogrammi „Põhiõigused ja õigusasjad” raames eriprogramm „Tsiviilõigus”

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 61 punkti c ja artikli 67 lõiget 5,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras, (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühendus on seadnud eesmärgiks säilitada ning arendada vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevat ala, kus on tagatud isikute vaba liikumine. Sellise ala loomiseks peab ühendus muu hulgas tsiviilasjades tehtava õigusalase koostöö valdkonnas võtma vastu siseturu nõuetekohaseks toimimiseks vajalikud meetmed. |
| --- | --- |

(1)

Ühendus on seadnud eesmärgiks säilitada ning arendada vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevat ala, kus on tagatud isikute vaba liikumine. Sellise ala loomiseks peab ühendus muu hulgas tsiviilasjades tehtava õigusalase koostöö valdkonnas võtma vastu siseturu nõuetekohaseks toimimiseks vajalikud meetmed.

| (2) | Pärast selliseid eelmisi programme nagu Grotius (2) ja Robert Schumani projekt (3) kehtestati nõukogu määrusega (EÜ) nr 743/2002 (4) ajavahemikuks 2002–2006 üldine ühenduse tegevusraamistik õigusalase koostöö lihtsustamiseks tsiviilasjades. |
| --- | --- |

(2)

Pärast selliseid eelmisi programme nagu Grotius (2) ja Robert Schumani projekt (3) kehtestati nõukogu määrusega (EÜ) nr 743/2002 (4) ajavahemikuks 2002–2006 üldine ühenduse tegevusraamistik õigusalase koostöö lihtsustamiseks tsiviilasjades.

| (3) | Euroopa Ülemkogu võttis 4. ja 5. novembri 2004. aasta Brüsseli kohtumisel vastu Haagi programmi „Vabaduse, turvalisuse ja õiguse tugevdamine Euroopa Liidus” (5) (edaspidi „Haagi programm”). |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Ülemkogu võttis 4. ja 5. novembri 2004. aasta Brüsseli kohtumisel vastu Haagi programmi „Vabaduse, turvalisuse ja õiguse tugevdamine Euroopa Liidus” (5) (edaspidi „Haagi programm”).

| (4) | Nõukogu ja komisjon võtsid 2005. aasta juunis vastu Haagi programmi rakendamise tegevuskava. (6) |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu ja komisjon võtsid 2005. aasta juunis vastu Haagi programmi rakendamise tegevuskava. (6)

| (5) | Asutamislepingus ja Haagi programmis sätestatud ambitsioonikad eesmärgid tuleks saavutada planeerimist ja rakendamist hõlbustava paindliku ja tõhusa programmi loomise teel. |
| --- | --- |

(5)

Asutamislepingus ja Haagi programmis sätestatud ambitsioonikad eesmärgid tuleks saavutada planeerimist ja rakendamist hõlbustava paindliku ja tõhusa programmi loomise teel.

| (6) | Programmist „Tsiviilõigus” tuleks rahastada algatusi, mida komisjon on teinud kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega meetmete võtmiseks, et toetada õigusalast koostööd tsiviilasjades edendavaid ja soodustavaid organisatsioone ning konkreetseid projekte toetavate meetmete võtmiseks. |
| --- | --- |

(6)

Programmist „Tsiviilõigus” tuleks rahastada algatusi, mida komisjon on teinud kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega meetmete võtmiseks, et toetada õigusalast koostööd tsiviilasjades edendavaid ja soodustavaid organisatsioone ning konkreetseid projekte toetavate meetmete võtmiseks.

| (7) | Tsiviilõiguse valdkonna üldprogramm, mille eesmärk on parandada vastastikust arusaamist liikmesriikide õigus- ja kohtusüsteemidest, aitab kaasa tõkete vähendamisele tsiviilasjadega seotud õigusalases koostöös, mis parandab siseturu toimimist. |
| --- | --- |

(7)

Tsiviilõiguse valdkonna üldprogramm, mille eesmärk on parandada vastastikust arusaamist liikmesriikide õigus- ja kohtusüsteemidest, aitab kaasa tõkete vähendamisele tsiviilasjadega seotud õigusalases koostöös, mis parandab siseturu toimimist.

| (8) | Vastavalt Haagi programmile nõuab vastastikuse koostöö tugevdamine selgeid jõupingutusi, et parandada vastastikust mõistmist kohtuasutuste ja erinevate õigussüsteemide vahel. Riigiasutuste Euroopa võrgustikele peaks selles osas suunama erilise tähelepanu ja toetuse. |
| --- | --- |

(8)

Vastavalt Haagi programmile nõuab vastastikuse koostöö tugevdamine selgeid jõupingutusi, et parandada vastastikust mõistmist kohtuasutuste ja erinevate õigussüsteemide vahel. Riigiasutuste Euroopa võrgustikele peaks selles osas suunama erilise tähelepanu ja toetuse.

| (9) | Käesoleva otsusega tuleks sätestada võimalus kaasrahastada teatavate Euroopa võrgustike tegevust nende kulude osas, mis tekivad seoses Euroopa Liidu üldistes huvides oleva eesmärgi täitmisega. Selline kaasrahastamine ei tohiks siiski tähendada, et tulevane programm hõlmab selliseid võrgustikke, ning see ei tohiks takistada teisi Euroopa võrgustikke saamast oma tegevusele toetust kooskõlas käesoleva otsusega. |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva otsusega tuleks sätestada võimalus kaasrahastada teatavate Euroopa võrgustike tegevust nende kulude osas, mis tekivad seoses Euroopa Liidu üldistes huvides oleva eesmärgi täitmisega. Selline kaasrahastamine ei tohiks siiski tähendada, et tulevane programm hõlmab selliseid võrgustikke, ning see ei tohiks takistada teisi Euroopa võrgustikke saamast oma tegevusele toetust kooskõlas käesoleva otsusega.

| (10) | Programmist „Tsiviilõigus” toetust saavad asutused, liidud või võrgustikud peaksid teadvustama ühenduselt saadud toetust kooskõlas komisjoni sätestatavate nähtavuse suunistega. |
| --- | --- |

(10)

Programmist „Tsiviilõigus” toetust saavad asutused, liidud või võrgustikud peaksid teadvustama ühenduselt saadud toetust kooskõlas komisjoni sätestatavate nähtavuse suunistega.

| (11) | Käesoleva otsusega sätestatakse kogu programmi kehtivuse ajaks rahastamispakett, mis on iga-aastase eelarvemenetluse käigus eelarvepädeva institutsiooni jaoks peamine juhis eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (7) punkti 37 tähenduses. |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva otsusega sätestatakse kogu programmi kehtivuse ajaks rahastamispakett, mis on iga-aastase eelarvemenetluse käigus eelarvepädeva institutsiooni jaoks peamine juhis eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (7) punkti 37 tähenduses.

| (12) | Kuna käesoleva otsuse eesmärke ei saa liikmesriigid piisavalt saavutada ning seetõttu on need programmi ulatuse ja mõju tõttu paremini saavutatavad ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(12)

Kuna käesoleva otsuse eesmärke ei saa liikmesriigid piisavalt saavutada ning seetõttu on need programmi ulatuse ja mõju tõttu paremini saavutatavad ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (13) | Ühenduse finantshuve tagavaid määrusi, näiteks nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (8) (edaspidi „finantsmäärus”), ja komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (9) tuleb kohaldada, võttes arvesse eelarvevahendite valiku lihtsuse ja järjepidevuse põhimõtteid, selliste juhtumite piiratud arvu, mil komisjon võtab otsese vastutuse rakendamise ja haldamise eest, ning nõutavat proportsionaalsust vahendite taseme ja nende kasutamisega seotud halduskoormuse vahel. |
| --- | --- |

(13)

Ühenduse finantshuve tagavaid määrusi, näiteks nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (8) (edaspidi „finantsmäärus”), ja komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (9) tuleb kohaldada, võttes arvesse eelarvevahendite valiku lihtsuse ja järjepidevuse põhimõtteid, selliste juhtumite piiratud arvu, mil komisjon võtab otsese vastutuse rakendamise ja haldamise eest, ning nõutavat proportsionaalsust vahendite taseme ja nende kasutamisega seotud halduskoormuse vahel.

| (14) | Samuti tuleks võtta asjakohaseid meetmeid, et vältida eeskirjade eiramist ja pettusi ning et nõuda tagasi kadumaläinud, valesti makstud või ebaõigesti kasutatud vahendid vastavalt nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta, (10) nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest (11) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta. (12) |
| --- | --- |

(14)

Samuti tuleks võtta asjakohaseid meetmeid, et vältida eeskirjade eiramist ja pettusi ning et nõuda tagasi kadumaläinud, valesti makstud või ebaõigesti kasutatud vahendid vastavalt nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta, (10) nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest (11) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta. (12)

| (15) | Finantsmäärusega nõutakse tegevustoetuste puhul põhiõigusakti vastuvõtmist. |
| --- | --- |

(15)

Finantsmäärusega nõutakse tegevustoetuste puhul põhiõigusakti vastuvõtmist.

| (16) | Käesoleva otsuse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused, (13) eristades meetmed, mille suhtes kohaldatakse korralduskomitee menetlust, meetmetest, mille suhtes kohaldatakse nõuandemenetlust, arvestades, et nõuandemenetlus on teatavatel juhtudel tõhususe suurendamiseks kõige sobivam. |
| --- | --- |

(16)

Käesoleva otsuse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused, (13) eristades meetmed, mille suhtes kohaldatakse korralduskomitee menetlust, meetmetest, mille suhtes kohaldatakse nõuandemenetlust, arvestades, et nõuandemenetlus on teatavatel juhtudel tõhususe suurendamiseks kõige sobivam.

| (17) | Otsuse 1999/468/EÜ artikli 7 lõike 3 kohaselt peaks komisjon Euroopa Parlamenti teavitama käesoleva programmi rakendamisega seotud komiteemenetlusest. Eelkõige peaks Euroopa Parlament saama aasta tööprogrammi projekti, kui see esitatakse halduskomiteele. Sellele lisaks peaks Euroopa Parlament saama nimetatud komitee hääletustulemused ja koosolekute protokollide kokkuvõtted. |
| --- | --- |

(17)

Otsuse 1999/468/EÜ artikli 7 lõike 3 kohaselt peaks komisjon Euroopa Parlamenti teavitama käesoleva programmi rakendamisega seotud komiteemenetlusest. Eelkõige peaks Euroopa Parlament saama aasta tööprogrammi projekti, kui see esitatakse halduskomiteele. Sellele lisaks peaks Euroopa Parlament saama nimetatud komitee hääletustulemused ja koosolekute protokollide kokkuvõtted.

| (18) | Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli artikli 3 kohaselt on Ühendkuningriik ja Iirimaa teatanud oma soovist osaleda käesoleva otsuse vastuvõtmisel ja kohaldamisel. |
| --- | --- |

(18)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli artikli 3 kohaselt on Ühendkuningriik ja Iirimaa teatanud oma soovist osaleda käesoleva otsuse vastuvõtmisel ja kohaldamisel.

| (19) | Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole talle siduv ega tema suhtes kohaldatav. |
| --- | --- |

(19)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole talle siduv ega tema suhtes kohaldatav.

| (20) | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee esitas käesoleva otsuse kohta oma arvamuse. (14) |
| --- | --- |

(20)

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee esitas käesoleva otsuse kohta oma arvamuse. (14)

| (21) | Programmi tõhusa ja õigeaegse rakendamise tagamiseks tuleks käesolevat otsust kohaldada alates 1. jaanuarist 2007, |
| --- | --- |

(21)

Programmi tõhusa ja õigeaegse rakendamise tagamiseks tuleks käesolevat otsust kohaldada alates 1. jaanuarist 2007,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Programmi loomine

1.   Käesoleva otsusega luuakse üldprogrammi „Põhiõigused ja õigusasjad” raames eriprogramm „Tsiviilõigus” (edaspidi „programm”), et aidata kaasa vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala järkjärgulisele kehtestamisele.

2.   Programm hõlmab ajavahemikku 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2013.

3.   Käesolevas otsuses hõlmab mõiste „liikmesriik” kõiki liikmesriike, välja arvatud Taani.

Artikkel 2

Üldeesmärgid

1.   Käesoleva programmi üldeesmärgid on:

| a) | edendada õigusalast koostööd tsiviilasjades, mis põhineb vastastikusel tunnustamisel ja vastastikusel usaldusel, et aidata kaasa tõelise õigusel rajaneva Euroopa ala loomisele; |
| --- | --- |

a)

edendada õigusalast koostööd tsiviilasjades, mis põhineb vastastikusel tunnustamisel ja vastastikusel usaldusel, et aidata kaasa tõelise õigusel rajaneva Euroopa ala loomisele;

| b) | edendada liikmesriikides piiriüleste tsiviilmenetluste head toimimist pärssivate takistuste kõrvaldamist; |
| --- | --- |

b)

edendada liikmesriikides piiriüleste tsiviilmenetluste head toimimist pärssivate takistuste kõrvaldamist;

| c) | parandada üksikisikute ja ettevõtjate igapäevast elu, võimaldades neil kasutada oma õigusi kõikjal Euroopa Liidus, edendades eelkõige õiguskaitse kättesaadavust; |
| --- | --- |

c)

parandada üksikisikute ja ettevõtjate igapäevast elu, võimaldades neil kasutada oma õigusi kõikjal Euroopa Liidus, edendades eelkõige õiguskaitse kättesaadavust;

| d) | parandada kontakte, teabevahetust ja võrgustike loomist õigus-, kohtu- ja haldusasutuste ning juristide vahel, kaasa arvatud õigusalase koolituse toetamise abil, eesmärgiga parandada selliste ametiasutuste ja spetsialistide vahelist vastastikust mõistmist. |
| --- | --- |

d)

parandada kontakte, teabevahetust ja võrgustike loomist õigus-, kohtu- ja haldusasutuste ning juristide vahel, kaasa arvatud õigusalase koolituse toetamise abil, eesmärgiga parandada selliste ametiasutuste ja spetsialistide vahelist vastastikust mõistmist.

2.   Ilma et see piiraks ühenduse eesmärkide saavutamist ja volituste rakendamist, aitavad programmi üldeesmärgid kaasa ühenduse poliitika arendamisele, nimelt õigusala loomisele.

Artikkel 3

Konkreetsed eesmärgid

Käesoleva programmi konkreetsed eesmärgid on:

| a) | tõhustada õigusalast koostööd tsiviilasjades eesmärgiga:






  i) | tagada õiguskindlus ja parandada õiguskaitse kättesaadavust; |
| --- | --- | --- |

a)

tõhustada õigusalast koostööd tsiviilasjades eesmärgiga:

i)

tagada õiguskindlus ja parandada õiguskaitse kättesaadavust;

| ii) | edendada kohtuotsuste vastastikust tunnustamist tsiviil- ja kaubandusasjades; |
| --- | --- |

ii)

edendada kohtuotsuste vastastikust tunnustamist tsiviil- ja kaubandusasjades;

| iii) | kõrvaldada piiriüleste kohtuvaidluste pidamise takistused, mis on põhjustatud erinevustest tsiviilõiguses ja tsiviilkohtumenetluses, ja edendada sel eesmärgil õigusaktide vajalikku ühtlustamist; |
| --- | --- |

iii)

kõrvaldada piiriüleste kohtuvaidluste pidamise takistused, mis on põhjustatud erinevustest tsiviilõiguses ja tsiviilkohtumenetluses, ja edendada sel eesmärgil õigusaktide vajalikku ühtlustamist;

| iv) | tagada õiglane õigusemõistmine, vältides konflikte õigussüsteemide vahel; |
| --- | --- |

iv)

tagada õiglane õigusemõistmine, vältides konflikte õigussüsteemide vahel;

| b) | parandada vastastikuseid teadmisi liikmesriikide õigus- ja kohtusüsteemidest tsiviilasjades ning edendada ja tugevdada võrgustike loomist, vastastikust koostööd, teabe, kogemuste ja heade tavade vahetamist ning levitamist; |
| --- | --- |

b)

parandada vastastikuseid teadmisi liikmesriikide õigus- ja kohtusüsteemidest tsiviilasjades ning edendada ja tugevdada võrgustike loomist, vastastikust koostööd, teabe, kogemuste ja heade tavade vahetamist ning levitamist;

| c) | tagada ühenduse rahastamisvahendite nõuetekohane rakendamine, korrektne ja konkreetne kohaldamine ning hindamine tsiviil- ja kaubandusasjades tehtava õigusalase koostöö valdkonnas; |
| --- | --- |

c)

tagada ühenduse rahastamisvahendite nõuetekohane rakendamine, korrektne ja konkreetne kohaldamine ning hindamine tsiviil- ja kaubandusasjades tehtava õigusalase koostöö valdkonnas;

| d) | parandada teavet liikmesriikide õigussüsteemide ja õiguskaitse kättesaadavuse kohta; |
| --- | --- |

d)

parandada teavet liikmesriikide õigussüsteemide ja õiguskaitse kättesaadavuse kohta;

| e) | edendada õigusala töötajate koolitamist liidu ja ühenduse õiguse vallas; |
| --- | --- |

e)

edendada õigusala töötajate koolitamist liidu ja ühenduse õiguse vallas;

| f) | hinnata üldisi tingimusi, mis on vajalikud vastastikuse usalduse tugevdamiseks, samas austades täielikult kohtunike sõltumatust; |
| --- | --- |

f)

hinnata üldisi tingimusi, mis on vajalikud vastastikuse usalduse tugevdamiseks, samas austades täielikult kohtunike sõltumatust;

| g) | hõlbustada nõukogu otsusega 2001/470/EÜ (15) asutatud tsiviil- ja kaubandusasju käsitleva Euroopa kohtute võrgu toimimist. |
| --- | --- |

g)

hõlbustada nõukogu otsusega 2001/470/EÜ (15) asutatud tsiviil- ja kaubandusasju käsitleva Euroopa kohtute võrgu toimimist.

Artikkel 4

Meetmed

Artiklites 2 ja 3 sätestatud üld- ja konkreetsete eesmärkide täitmiseks toetatakse käesoleva programmi raames järgmisi meetmeid vastavalt artikli 9 lõikes 2 osutatud aasta tööprogrammides kehtestatud tingimustele:

| a) | komisjoni algatatud erimeetmed, näiteks uuringud ja teadustöö, arvamusküsitlused ja -uuringud, näitajate ja ühismetoodika formuleerimine, andmete ning statistika kogumine, töötlemine ja levitamine, seminarid, konverentsid ja ekspertide kohtumised, avalikkusele suunatud kampaaniate ja ürituste organiseerimine, veebilehekülgede arendamine ja haldamine, teabematerjalide koostamine ja levitamine, riikide ekspertide võrgustiku toetamine ja haldamine, analüüsivad, järelevalve- ja hindamistegevused, või |
| --- | --- |

a)

komisjoni algatatud erimeetmed, näiteks uuringud ja teadustöö, arvamusküsitlused ja -uuringud, näitajate ja ühismetoodika formuleerimine, andmete ning statistika kogumine, töötlemine ja levitamine, seminarid, konverentsid ja ekspertide kohtumised, avalikkusele suunatud kampaaniate ja ürituste organiseerimine, veebilehekülgede arendamine ja haldamine, teabematerjalide koostamine ja levitamine, riikide ekspertide võrgustiku toetamine ja haldamine, analüüsivad, järelevalve- ja hindamistegevused, või

| b) | konkreetsed ühendusele huvi pakkuvad riikidevahelised projektid, mille on esitanud liikmesriigi ametiasutus või mõni muu asutus, rahvusvaheline organisatsioon või valitsusväline organisatsioon ning millesse on kaasatud igal juhul vähemalt kaks liikmesriiki või vähemalt üks liikmesriik ja üks muu riik, mis võib olla kas ühinev riik või kandidaatriik, või |
| --- | --- |

b)

konkreetsed ühendusele huvi pakkuvad riikidevahelised projektid, mille on esitanud liikmesriigi ametiasutus või mõni muu asutus, rahvusvaheline organisatsioon või valitsusväline organisatsioon ning millesse on kaasatud igal juhul vähemalt kaks liikmesriiki või vähemalt üks liikmesriik ja üks muu riik, mis võib olla kas ühinev riik või kandidaatriik, või

| c) | valitsusväliste organisatsioonide või muude üksuste tegevused, kes täidavad Euroopa Liidule üldist huvi pakkuvaid eesmärke vastavalt programmi üldeesmärkidele aasta tööprogrammides sätestatud tingimustel, või |
| --- | --- |

c)

valitsusväliste organisatsioonide või muude üksuste tegevused, kes täidavad Euroopa Liidule üldist huvi pakkuvaid eesmärke vastavalt programmi üldeesmärkidele aasta tööprogrammides sätestatud tingimustel, või

| d) | tegevustoetuste andmine, et kaasrahastada kohtunike nõukogude Euroopa võrgustiku ja Euroopa Liidu ülemkohtute presidentide võrgustiku alalise tööprogrammiga seotud kulutusi selles ulatuses, mil need on tekkinud Euroopa üldistes huvides oleva eesmärgi täitmisel, edendades seisukohtade ja kogemuste vahetamist kohtupraktika osas ning nende võrgustike liikmete töö korralduse ja toimimise osas seoses nende kohtu- ja/või nõuandefunktsioonidega, mis käsitlevad ühenduse õigust. |
| --- | --- |

d)

tegevustoetuste andmine, et kaasrahastada kohtunike nõukogude Euroopa võrgustiku ja Euroopa Liidu ülemkohtute presidentide võrgustiku alalise tööprogrammiga seotud kulutusi selles ulatuses, mil need on tekkinud Euroopa üldistes huvides oleva eesmärgi täitmisel, edendades seisukohtade ja kogemuste vahetamist kohtupraktika osas ning nende võrgustike liikmete töö korralduse ja toimimise osas seoses nende kohtu- ja/või nõuandefunktsioonidega, mis käsitlevad ühenduse õigust.

Artikkel 5

Osalemine

1.   Programmi meetmetes võivad osaleda järgmised riigid: ühinevad riigid, kandidaatriigid ning stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi kaasatud Lääne-Balkani riigid kooskõlas tingimustega, mis on sätestatud assotsieerimislepingutes või nende lisaprotokollides, mis on nende riikidega sõlmitud või mis nendega sõlmitakse ja mis käsitlevad osalemist ühenduse programmides.

2.   Projektidega võivad seotud olla ka õigusala töötajad Taanist, programmis mitteosalevatest kandidaatriikidest (kui see aitab kaasa nende ühinemisettevalmistustele) või muudest kolmandatest riikidest, kes kõnealuses käesolevas programmis ei osale, kui see on vajalik projektide eesmärkide täitmiseks.

Artikkel 6

Sihtrühmad

1.   Käesolev programm on muu hulgas mõeldud õigusala töötajatele, riigiasutustele ja liidu kodanikele üldiselt.

2.   Käesolevas otsuses hõlmab mõiste „õigusala töötaja” kohtunikke, prokuröre, advokaate, akadeemilisi ja teadustöötajaid, ministeeriumide ametnikke, kohtuteenistujaid, kohtutäitureid, kohtutõlke ja muid ameteid, mis seonduvad õigusemõistmisega tsiviilõiguse valdkonnas.

Artikkel 7

Juurdepääs programmile

Programmis võivad osaleda institutsioonid ning avalik-õiguslikud ja eraõiguslikud organisatsioonid, sealhulgas kutseorganisatsioonid, ülikoolid, teadusinstituudid ning õigusala töötajate õigus- ja kohtualase koolitusega tegelevad instituudid, rahvusvahelised organisatsioonid ja liikmesriikide valitsusvälised organisatsioonid.

Artikkel 8

Meetmete liigid

1.   Ühendusepoolse rahastamise vormid võivad olla järgmised:

| a) | toetused; |
| --- | --- |

a)

toetused;

| b) | riigihankelepingud. |
| --- | --- |

b)

riigihankelepingud.

2.   Ühenduse toetusi antakse tegevustoetusena ja meetmetoetusena pakkumiskutsete alusel. Kaasrahastamise maksimummäär täpsustatakse aasta tööprogrammides.

3.   Lisaks on ette nähtud kulutused kaasnevatele meetmetele riigihankelepingute kaudu, mille puhul ühenduse rahastamine katab kaupade ja teenuste ostu. See hõlmab muu hulgas kulusid, mis on seotud teabe ja teabevahetusega, projektide, poliitika, programmide ja õigusaktide koostamise, rakendamise, järelevalve, kontrolli ja hindamisega.

Artikkel 9

Rakendusmeetmed

1.   Komisjon rakendab ühenduse rahalist abi finantsmääruse kohaselt.

2.   Programmi elluviimiseks võtab komisjon artiklis 2 toodud üldeesmärkide piires vastu aasta tööprogrammi, milles määratletakse konkreetsed eesmärgid, temaatilised prioriteedid, artikli 8 lõikes 3 osutatud kaasnevad meetmed ja vajaduse korral muude meetmete loetelu.

3.   Aasta tööprogramm võetakse vastu artikli 10 lõikes 2 osutatud korras.

4.   Meetmetoetustega seotud hindamis- ja lepingute sõlmimise menetlustes võetakse muu hulgas arvesse järgmisi kriteeriume:

| a) | kavandatava meetme vastavus aasta tööprogrammile, artiklites 2 ja 3 toodud eesmärkidele ning artiklis 4 toodud meetme liikidele; |
| --- | --- |

a)

kavandatava meetme vastavus aasta tööprogrammile, artiklites 2 ja 3 toodud eesmärkidele ning artiklis 4 toodud meetme liikidele;

| b) | kavandatava meetme kontseptsiooni, korralduse, esitusviisi ja eeldatavate tulemuste kvaliteet; |
| --- | --- |

b)

kavandatava meetme kontseptsiooni, korralduse, esitusviisi ja eeldatavate tulemuste kvaliteet;

| c) | taotletava ühendusepoolse rahastamise suurus ja selle asjakohasus eeldatavate tulemuste suhtes; |
| --- | --- |

c)

taotletava ühendusepoolse rahastamise suurus ja selle asjakohasus eeldatavate tulemuste suhtes;

| d) | eeldatavate tulemuste mõju artiklites 2 ja 3 toodud üldeesmärkidele ning artiklis 4 määratletud erinevates valdkondades võetud meetmetele. |
| --- | --- |

d)

eeldatavate tulemuste mõju artiklites 2 ja 3 toodud üldeesmärkidele ning artiklis 4 määratletud erinevates valdkondades võetud meetmetele.

5.   Artikli 4 punktis d osutatud tegevustoetuse taotluse hindamisel võetakse arvesse järgmist:

| a) | vastavus programmi eesmärkidele; |
| --- | --- |

a)

vastavus programmi eesmärkidele;

| b) | kavandatavate tegevuste kvaliteet; |
| --- | --- |

b)

kavandatavate tegevuste kvaliteet;

| c) | nende tegevuste võimalik mitmekordistav mõju avalikkusele; |
| --- | --- |

c)

nende tegevuste võimalik mitmekordistav mõju avalikkusele;

| d) | läbiviidud tegevuste geograafiline mõju; |
| --- | --- |

d)

läbiviidud tegevuste geograafiline mõju;

| e) | kodanike kaasatus asjaomaste asutuste struktuuri; |
| --- | --- |

e)

kodanike kaasatus asjaomaste asutuste struktuuri;

| f) | kavandatava tegevuse kulude ja tulude suhe. |
| --- | --- |

f)

kavandatava tegevuse kulude ja tulude suhe.

6.   Komisjon vaatab läbi kõik artikli 4 punktide b ja c alusel talle esitatud kavandatud meetmed. Kõnealuste meetmetega seotud otsused tehakse artikli 11 lõikes 2 sätestatud korras.

Artikkel 10

Korralduskomitee

1.   Komisjoni abistab korralduskomitee.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 4 ja 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 4 lõike 3 tähenduses kehtestatakse kolm kuud.

Artikkel 11

Nõuandekomitee

1.   Komisjoni abistab nõuandekomitee.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 3 ja 7 võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

Artikkel 12

Vastastikune täiendavus

1.   Taotletakse koostoimet ja vastastikust täiendavust muude ühenduse rahastamisvahenditega, eelkõige üldprogrammi „Põhiõigused ja õigus” eriprogrammiga „Kriminaalõigus” ning üldprogrammidega „Turvalisus ja vabaduste kaitse” ning „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine”. Koostöös liikmesriikidega koostatakse tsiviilõigusealase teabe statistiline osa, kasutades vajaduse korral ühenduse statistikaprogrammi.

2.   Programm võib erandkorras jagada vahendeid muude ühenduse rahastamisvahenditega, eelkõige üldprogrammi „Põhiõigused ja õigusasjad” eriprogrammiga „Kriminaalõigus”, et viia ellu meetmeid, mis vastavad mõlema programmi eesmärkidele.

3.   Käesoleva otsuse alusel rahastatavad tegevused ei saa samal eesmärgil rahalist toetust teistest liidu või ühenduse rahastamisvahenditest. Programmi alusel toetuse saajad esitavad komisjonile teabe Euroopa Liidu üldeelarvest ja muudest allikatest saadud rahastamise ja menetluses olevate rahastamistaotluste kohta.

Artikkel 13

Eelarvelised vahendid

1.   Rahastamispakett käesoleva otsuse rakendamiseks artiklis 1 sätestatud ajavahemikul on 109 300 000 eurot.

2.   Programmis ettenähtud meetmetele eraldatud eelarvelised vahendid kajastuvad Euroopa Liidu üldeelarves iga-aastaste assigneeringutena. Iga-aastased kasutatavad assigneeringud määravad eelarvepädevad institutsioonid finantsraamistiku piires.

Artikkel 14

Järelevalve

1.   Komisjon tagab, et toetuse saaja esitab iga programmi alusel rahastatud meetme kohta tehnilise ja finantsaruande töö edenemise kohta. Lõpparuanne esitatakse kolme kuu jooksul pärast meetme rakendamise lõpetamist. Komisjon määrab aruannete vormi ja sisu. Komisjon teeb kõik aruanded liikmesriikidele kättesaadavaks.

2.   Ilma et see piiraks kontrollikoja läbiviidavat auditeerimist koos pädevate siseriiklike auditeerimisasutuste või talitustega vastavalt asutamislepingu artiklile 248 või muud kontrollimist vastavalt asutamislepingu artikli 279 lõike 1 esimese lõigu punktile b, võivad komisjoni ametnikud ja teised töötajad kontrollida programmi alusel rahastatavaid meetmeid kohapeal ning teha sealhulgas pistelist kontrolli.

3.   Komisjon tagab, et programmi rakendamisest tulenevates lepingutes ja kokkulepetes nähakse eelkõige ette komisjoni (või tema volitatud esindaja) teostatav järelevalve ja finantskontroll, mis toimub vajaduse korral kohapeal, ning kontrollikoja läbiviidav audiitorkontroll.

4.   Komisjon nõuab, et rahalise toetuse saaja säilitaks komisjoni jaoks kõik meetmetega seotud kulutusi tõendavad dokumendid viie aasta jooksul pärast viimast meetmetega seotud väljamakset.

5.   Lõigetes 1 ja 2 osutatud aruannete tulemuste ja kohapealse kontrolli põhjal kohandab komisjon vajaduse korral algselt heakskiidetud rahalise toetuse määra või toetuse andmise tingimusi ning maksegraafikut.

6.   Komisjon tagab, et võetakse kõik muud vajalikud meetmed kontrollimaks, kas rahastatavad meetmed viiakse ellu nõuetekohaselt ning käesoleva otsuse ja finantsmääruse kohaselt.

Artikkel 15

Ühenduse finantshuvide kaitse

1.   Komisjon tagab, et käesoleva otsuse alusel rahastatavate meetmete rakendamisel kaitstakse ühenduse finantshuve pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu ennetavate meetme kohaldamisega, tõhusa kontrollimisega ja alusetult väljamakstud summade sissenõudmisega ning juhul, kui tuvastatakse eeskirjade eiramine, tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate karistustega kooskõlas määrusega (EÜ, Euratom) nr 2988/95, määrusega (Euratom, EÜ) nr 2185/96 ning määrusega (EÜ) nr 1073/1999.

2.   Käesoleva otsuse alusel rahastatavate ühenduse meetmete puhul kohaldatakse määrust (EÜ, Euratom) nr 2988/95 ja määrust (Euratom, EÜ) nr 2185/96 mis tahes ühenduse õiguse sätete rikkumise suhtes, sealhulgas ettevõtja tegevusest või tegematajätmisest põhjustatud lepingulise kohustuse täitmatajätmine, mis põhjendamatu kuluartikli tõttu kahjustas või oleks võinud kahjustada Euroopa Liidu üldeelarvet või mõnda Euroopa ühenduste täidetavat eelarvet.

3.   Komisjon vähendab meetme rahalise toetuse summat, peatab selle väljamaksmise või nõuab selle tagasi, kui ta teeb kindlaks eeskirjade eiramise, kaasa arvatud käesoleva otsuse või kõnealuse rahalise toetuse andmise üksikotsuse või lepingu või kokkuleppe sätete rikkumise, või kui ilmneb, et meedet on komisjonilt nõusolekut taotlemata muudetud, nii et see on vastuolus projekti laadi või rakendamise tingimustega.

4.   Kui tähtaegadest ei ole kinni peetud või meetme rakendamisel tehtud edusammud õigustavad ainult osa eraldatud rahalise toetuse kasutamist, nõuab komisjon, et toetuse saaja esitaks kindlaksmääratud tähtaja jooksul selgituse. Kui toetuse saaja ei anna rahuldavat vastust, võib komisjon tühistada ülejäänud rahalise toetuse ja nõuda tagasi juba makstud summasid.

5.   Komisjon tagab, et iga alusetu makse makstakse komisjonile tagasi. Õigeaegselt tagasi maksmata summadele lisatakse intress finantsmääruses sätestatud tingimustel.

Artikkel 16

Hindamine

1.   Programmi üle teostatakse korrapäraselt järelevalvet, et jälgida selle programmi alusel läbiviidavate tegevuste rakendamist.

2.   Komisjon tagab programmi korrapärase ja sõltumatu välishindamise.

3.   Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule:

| a) | programmi rakendamise iga-aastase ülevaate; |
| --- | --- |

a)

programmi rakendamise iga-aastase ülevaate;

| b) | hiljemalt 31. märtsiks 2011 vahehindamise aruande programmi rakendamisel saavutatud tulemuste ning rakendamisega seotud kvalitatiivsete ja kvantitatiivsete aspektide kohta, sealhulgas artikli 4 punktis d osutatud tegevustoetuste saajate tehtud töö kohta; |
| --- | --- |

b)

hiljemalt 31. märtsiks 2011 vahehindamise aruande programmi rakendamisel saavutatud tulemuste ning rakendamisega seotud kvalitatiivsete ja kvantitatiivsete aspektide kohta, sealhulgas artikli 4 punktis d osutatud tegevustoetuste saajate tehtud töö kohta;

| c) | hiljemalt 30. augustiks 2012 teatise programmi jätkamise kohta; |
| --- | --- |

c)

hiljemalt 30. augustiks 2012 teatise programmi jätkamise kohta;

| d) | hiljemalt 31. detsembriks 2014 järelhindamise aruande. |
| --- | --- |

d)

hiljemalt 31. detsembriks 2014 järelhindamise aruande.

Artikkel 17

Meetmete loetelu avaldamine

Igal aastal avaldab komisjon käesoleva programmi raames rahastatavate meetmete loetelu koos iga projekti lühikirjeldusega.

Artikkel 18

Nähtavus

Komisjon kehtestab suunised käesoleva otsuse alusel antava rahalise toetuse nähtavuse tagamiseks.

Artikkel 19

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2007.

Strasbourg, 25. september 2007

Euroopa Parlamendi nimel

president

H.-G. PÖTTERING

Nõukogu nimel

eesistuja

M. LOBO ANTUNES

---

(1)  Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2006. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata), nõukogu 13. juuni 2007. aasta ühine seisukoht (ELT C 171 E, 24.7.2007, lk 1) ja Euroopa Parlamendi 11. juuli 2007. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata). Nõukogu 18. septembri 2007. aasta otsus.

1

Euroopa Liidu Teatajas

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  Euroopa Liidu lepingu artikli K 3 alusel nõukogu poolt vastu võetud 28. oktoobri 1996. aasta ühismeede 96/636/JSK õigusala töötajate toetus- ja vahetusprogrammi (Grotiuse programm) kohta (EÜT L 287, 8.11.1996, lk 3); nõukogu 12. veebruari 2001. aasta määrus (EÜ) nr 290/2001, millega pikendatakse õigusala töötajate toetus- ja vahetusprogrammi tsiviilõiguse valdkonnas (tsiviilõigust käsitlev Grotiuse programm) (EÜT L 43, 14.2.2001, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuni 1998. aasta otsus nr 1496/98/EÜ, millega luuakse tegevuskava juristide teadmiste süvendamiseks ühenduse õiguse vallas (Robert Schumani projekt) (EÜT L 196, 14.7.1998, lk 24).

3

(4)  EÜT L 115, 1.5.2002, lk 1.

4

(5)  ELT C 53, 3.3.2005, lk 1.

5

(6)  ELT C 198, 12.8.2005, lk 1.

6

(7)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

7

(8)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 1995/2006 (ELT L 390, 30.12.2006, lk 1).

8

(9)  EÜT L 357, 31.12.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 478/2007 (ELT L 111, 28.4.2007, lk 13).

9

(10)  EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1.

10

(11)  EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.

11

(12)  EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1.

12

(13)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. Otsust on muudetud otsusega 2006/512/EÜ (ELT L 200, 22.7.2006, lk 11).

13

(14)  ELT C 69, 21.3.2006, lk 1.

14

(15)  EÜT L 174, 27.6.2001, lk 25.

15

---

| 3.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 257/23 |
| --- | --- | --- | --- |

3.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 257/23

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS nr 1150/2007/EÜ,

25. september 2007,

millega luuakse ajavahemikuks 2007–2013 üldprogrammi „Põhiõigused ja õigusasjad” raames eriprogramm „Narkomaania ennetus- ja teavitustegevus”

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 152,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, (1)

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust, (2)

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras, (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Asutamislepingu kohaselt tuleks kogu ühenduse poliitika ning meetmete määratlemisel ja rakendamisel tagada inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse. Ühenduse tegevus peab kaasa aitama tervisekaitse kõrge taseme saavutamisele. |
| --- | --- |

(1)

Asutamislepingu kohaselt tuleks kogu ühenduse poliitika ning meetmete määratlemisel ja rakendamisel tagada inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse. Ühenduse tegevus peab kaasa aitama tervisekaitse kõrge taseme saavutamisele.

| (2) | Ühenduse tegevus peaks täiendama liikmesriikide poliitikat, mille eesmärgiks on rahvatervise parandamine, inimeste tervist ohustavate tegurite kõrvaldamine ja narkootikumisõltuvusega seotud tervisekahjude vähendamine, sealhulgas teavitamis- ja ennetuspoliitika. |
| --- | --- |

(2)

Ühenduse tegevus peaks täiendama liikmesriikide poliitikat, mille eesmärgiks on rahvatervise parandamine, inimeste tervist ohustavate tegurite kõrvaldamine ja narkootikumisõltuvusega seotud tervisekahjude vähendamine, sealhulgas teavitamis- ja ennetuspoliitika.

| (3) | Arvestades asjaolu, et teadusuuringute andmetel mõjutab narkootikumisõltuvusega seotud haigestumus ja suremus üsna suurt osa Euroopa kodanikest, on narkootikumisõltuvusega seotud tervisekahjud rahvatervise oluline probleem. |
| --- | --- |

(3)

Arvestades asjaolu, et teadusuuringute andmetel mõjutab narkootikumisõltuvusega seotud haigestumus ja suremus üsna suurt osa Euroopa kodanikest, on narkootikumisõltuvusega seotud tervisekahjud rahvatervise oluline probleem.

| (4) | Komisjoni teatises nõukogule ja Euroopa Parlamendile ELi narkostrateegia ja narkootikumidealase tegevuskava (2000–2004) lõpphindamise tulemuste kohta rõhutati vajadust kaasata kodanikuühiskond korrapäraselt ELi narkopoliitika määratlemisse. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni teatises nõukogule ja Euroopa Parlamendile ELi narkostrateegia ja narkootikumidealase tegevuskava (2000–2004) lõpphindamise tulemuste kohta rõhutati vajadust kaasata kodanikuühiskond korrapäraselt ELi narkopoliitika määratlemisse.

| (5) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. septembri 2002. aasta otsus nr 1786/2002/EÜ, millega võetakse vastu ühenduse tegevusprogramm rahvatervise valdkonnas (aastateks 2003–2008), (4) sisaldab narkootikumisõltuvuse strateegiate ja meetmete väljatöötamist kui ühte olulisemat elustiiliga seotud tervist määravat tegurit. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. septembri 2002. aasta otsus nr 1786/2002/EÜ, millega võetakse vastu ühenduse tegevusprogramm rahvatervise valdkonnas (aastateks 2003–2008), (4) sisaldab narkootikumisõltuvuse strateegiate ja meetmete väljatöötamist kui ühte olulisemat elustiiliga seotud tervist määravat tegurit.

| (6) | Nõukogu soovitas 18. juuni 2003. aasta soovituses 2003/488/EÜ narkootikumisõltuvusega seotud tervisekahjude ennetamise ja vähendamise kohta, (5) et liikmesriigid seaksid rahvatervise üheks eesmärgiks narkootikumisõltuvuse ennetamise ja narkosõltuvusega seotud riskide vähendamise ning et nad koostaksid ja rakendaksid asjakohased kõikehõlmavad strateegiad. |
| --- | --- |

(6)

Nõukogu soovitas 18. juuni 2003. aasta soovituses 2003/488/EÜ narkootikumisõltuvusega seotud tervisekahjude ennetamise ja vähendamise kohta, (5) et liikmesriigid seaksid rahvatervise üheks eesmärgiks narkootikumisõltuvuse ennetamise ja narkosõltuvusega seotud riskide vähendamise ning et nad koostaksid ja rakendaksid asjakohased kõikehõlmavad strateegiad.

| (7) | Euroopa Ülemkogu kinnitas 2004. aasta detsembris ELi narkostrateegia 2005–2012, mis hõlmab kõiki narkootikumidega seotud Euroopa Liidu tegevusi ja milles sätestatakse peamised eesmärgid. Nende eesmärkide hulka kuuluvad kõrgetasemeline tervisekaitse, heaolu ja sotsiaalne ühtekuuluvus, mis saavutatakse ennetades ja vähendades narkootikumide kasutamist, sõltuvust ning narkootikumidega seotud kahju tervisele ja ühiskonnale. |
| --- | --- |

(7)

Euroopa Ülemkogu kinnitas 2004. aasta detsembris ELi narkostrateegia 2005–2012, mis hõlmab kõiki narkootikumidega seotud Euroopa Liidu tegevusi ja milles sätestatakse peamised eesmärgid. Nende eesmärkide hulka kuuluvad kõrgetasemeline tervisekaitse, heaolu ja sotsiaalne ühtekuuluvus, mis saavutatakse ennetades ja vähendades narkootikumide kasutamist, sõltuvust ning narkootikumidega seotud kahju tervisele ja ühiskonnale.

| (8) | Nõukogu võttis vastu ELi narkootikumidealase tegevuskava (2005–2008), (6) mis on oluline vahend ELi narkostrateegia 2005–2012 muutmisel konkreetseteks meetmeteks. Tegevuskava lõppeesmärk on märkimisväärselt vähendada narkootikumide kasutamist elanikkonna hulgas ning vähendada sotsiaalseid ja tervisekahjusid, mida põhjustavad ebaseaduslik narkootikumide kasutamine ja kaubandus. |
| --- | --- |

(8)

Nõukogu võttis vastu ELi narkootikumidealase tegevuskava (2005–2008), (6) mis on oluline vahend ELi narkostrateegia 2005–2012 muutmisel konkreetseteks meetmeteks. Tegevuskava lõppeesmärk on märkimisväärselt vähendada narkootikumide kasutamist elanikkonna hulgas ning vähendada sotsiaalseid ja tervisekahjusid, mida põhjustavad ebaseaduslik narkootikumide kasutamine ja kaubandus.

| (9) | Käesoleva otsusega loodud eriprogrammi „Narkomaania ennetus- ja teavitustegevus” (edaspidi „programm”) eesmärgiks on ELi narkostrateegias 2005–2012 ja ELi narkootikumidealastes tegevuskavades 2005–2008 ja 2009–2012 määratud eesmärkide elluviimine narkootikumide kasutamise ennetamiseks ettenähtud projektide toetamise abil, sealhulgas tegelemine narkootikumidega seotud kahju vähendamise ja ravimeetoditega, võttes arvesse viimaseid teaduslikult põhjendatud teadmisi. |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva otsusega loodud eriprogrammi „Narkomaania ennetus- ja teavitustegevus” (edaspidi „programm”) eesmärgiks on ELi narkostrateegias 2005–2012 ja ELi narkootikumidealastes tegevuskavades 2005–2008 ja 2009–2012 määratud eesmärkide elluviimine narkootikumide kasutamise ennetamiseks ettenähtud projektide toetamise abil, sealhulgas tegelemine narkootikumidega seotud kahju vähendamise ja ravimeetoditega, võttes arvesse viimaseid teaduslikult põhjendatud teadmisi.

| (10) | Tähtis ja vajalik on tunnistada tõsiseid, vahetuid ja pikaajalisi mõjusid, mida narkootikumid põhjustavad tervisele, psühholoogilisele ja sotsiaalsele arengule, sealhulgas asjaomaste üksikisikute, perekondade ja kogukondade võrdsetele võimalustele, ning tunnistada suuri sotsiaalseid ja majanduslikke kulusid ühiskonnale tervikuna. |
| --- | --- |

(10)

Tähtis ja vajalik on tunnistada tõsiseid, vahetuid ja pikaajalisi mõjusid, mida narkootikumid põhjustavad tervisele, psühholoogilisele ja sotsiaalsele arengule, sealhulgas asjaomaste üksikisikute, perekondade ja kogukondade võrdsetele võimalustele, ning tunnistada suuri sotsiaalseid ja majanduslikke kulusid ühiskonnale tervikuna.

| (11) | Erilist tähelepanu tuleks pöörata narkootikumide kasutamise ennetamisele noorte seas, kes moodustavad rahvastiku kõige kaitsetuma osa. Ennetustöö peamiseks väljakutseks on tervislike eluviiside propageerimine noorte hulgas. |
| --- | --- |

(11)

Erilist tähelepanu tuleks pöörata narkootikumide kasutamise ennetamisele noorte seas, kes moodustavad rahvastiku kõige kaitsetuma osa. Ennetustöö peamiseks väljakutseks on tervislike eluviiside propageerimine noorte hulgas.

| (12) | Euroopa Ühendus võib narkomaania ennetus- ja teavitustegevuse, sealhulgas narkosõltuvuse ravi ning sellega seotud tervisekahjude vähendamise valdkonnas anda lisandväärtuse liikmesriikide võetud meetmetele, täiendades neid meetmeid ja edendades koostoimet. |
| --- | --- |

(12)

Euroopa Ühendus võib narkomaania ennetus- ja teavitustegevuse, sealhulgas narkosõltuvuse ravi ning sellega seotud tervisekahjude vähendamise valdkonnas anda lisandväärtuse liikmesriikide võetud meetmetele, täiendades neid meetmeid ja edendades koostoimet.

| (13) | Nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsuse 1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused) (7) artikli 7 lõike 3 kohaselt peaks komisjon teavitama Euroopa Parlamenti käesoleva programmi rakendamisega seotud komiteemenetlusest. Eelkõige peaks Euroopa Parlament saama korralduskomiteele esitatava aasta töökava eelnõu. Lisaks peaks Euroopa Parlament saama komitee koosolekute hääletustulemused ja protokollide kokkuvõtted. |
| --- | --- |

(13)

Nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsuse 1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused) (7) artikli 7 lõike 3 kohaselt peaks komisjon teavitama Euroopa Parlamenti käesoleva programmi rakendamisega seotud komiteemenetlusest. Eelkõige peaks Euroopa Parlament saama korralduskomiteele esitatava aasta töökava eelnõu. Lisaks peaks Euroopa Parlament saama komitee koosolekute hääletustulemused ja protokollide kokkuvõtted.

| (14) | Vastastikune täiendavus Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse (edaspidi „keskus”) tehnilise oskusteabega tuleks tagada keskuses välja töötatud metoodika ja parimate tavade kasutamise abil ning keskuse kaasamisega aasta töökava ettevalmistamisse. |
| --- | --- |

(14)

Vastastikune täiendavus Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse (edaspidi „keskus”) tehnilise oskusteabega tuleks tagada keskuses välja töötatud metoodika ja parimate tavade kasutamise abil ning keskuse kaasamisega aasta töökava ettevalmistamisse.

| (15) | Kuna teavet tuleb vahetada ühenduse tasandil ning parimat praktikat on vaja levitada kogu ühenduses, ei saa liikmesriigid käesoleva otsuse eesmärke piisavalt saavutada ning tulenevalt vajadusest kooskõlastatud ja mitut valdkonda hõlmava lähenemisviisi järele ning arvestades programmi ulatust ja mõju, on neid parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(15)

Kuna teavet tuleb vahetada ühenduse tasandil ning parimat praktikat on vaja levitada kogu ühenduses, ei saa liikmesriigid käesoleva otsuse eesmärke piisavalt saavutada ning tulenevalt vajadusest kooskõlastatud ja mitut valdkonda hõlmava lähenemisviisi järele ning arvestades programmi ulatust ja mõju, on neid parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (16) | Ühenduse rahastamise nähtavuse tähtsust silmas pidades peaks komisjon koostama juhised, mis tagaksid, et iga käesolevast programmist toetust saav ametiasutus, valitsusväline organisatsioon, rahvusvaheline organisatsioon või muu üksus toetuse saamist asjakohaselt teadvustaks. |
| --- | --- |

(16)

Ühenduse rahastamise nähtavuse tähtsust silmas pidades peaks komisjon koostama juhised, mis tagaksid, et iga käesolevast programmist toetust saav ametiasutus, valitsusväline organisatsioon, rahvusvaheline organisatsioon või muu üksus toetuse saamist asjakohaselt teadvustaks.

| (17) | Käesoleva otsusega sätestatakse kogu programmi kehtivuse ajaks rahastamispakett, mis on iga-aastase eelarvemenetluse käigus eelarvepädeva institutsiooni jaoks peamine juhis eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (8) punkti 37 tähenduses. |
| --- | --- |

(17)

Käesoleva otsusega sätestatakse kogu programmi kehtivuse ajaks rahastamispakett, mis on iga-aastase eelarvemenetluse käigus eelarvepädeva institutsiooni jaoks peamine juhis eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (8) punkti 37 tähenduses.

| (18) | Tuleks kohaldada finantshuve kaitsvat nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (9) (edaspidi „finantsmäärus”) ja komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (10) võttes arvesse eelarvevahendite valiku lihtsuse ja järjepidevuse põhimõtteid, selliste juhtumite piiratud arvu, mil komisjon võtab otsese vastutuse nende rakendamise ja haldamise eest, ning nõutavat proportsionaalsust vahendite hulga ja nende kasutamisega seotud halduskoormuse vahel. |
| --- | --- |

(18)

Tuleks kohaldada finantshuve kaitsvat nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (9) (edaspidi „finantsmäärus”) ja komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (10) võttes arvesse eelarvevahendite valiku lihtsuse ja järjepidevuse põhimõtteid, selliste juhtumite piiratud arvu, mil komisjon võtab otsese vastutuse nende rakendamise ja haldamise eest, ning nõutavat proportsionaalsust vahendite hulga ja nende kasutamisega seotud halduskoormuse vahel.

| (19) | Samuti tuleks võtta asjakohaseid meetmeid, et vältida eeskirjade eiramist ja pettusi ning et nõuda tagasi kadumaläinud, valesti makstud või ebaõigesti kasutatud vahendid vastavalt nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta, (11) nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest (12) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta. (13) |
| --- | --- |

(19)

Samuti tuleks võtta asjakohaseid meetmeid, et vältida eeskirjade eiramist ja pettusi ning et nõuda tagasi kadumaläinud, valesti makstud või ebaõigesti kasutatud vahendid vastavalt nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta, (11) nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest (12) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta. (13)

| (20) | Finantsmäärusega nõutakse tegevustoetuste puhul põhiõigusakti vastuvõtmist. |
| --- | --- |

(20)

Finantsmäärusega nõutakse tegevustoetuste puhul põhiõigusakti vastuvõtmist.

| (21) | Käesoleva otsuse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks võtta vastavalt otsusele 1999/468/EÜ, eristades meetmed, mille suhtes kohaldatakse korralduskomitee menetlust, meetmetest, mille suhtes kohaldatakse nõuandemenetlust, sest nõuandemenetlus on teatavatel juhtudel tõhususe suurendamiseks sobivam. |
| --- | --- |

(21)

Käesoleva otsuse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks võtta vastavalt otsusele 1999/468/EÜ, eristades meetmed, mille suhtes kohaldatakse korralduskomitee menetlust, meetmetest, mille suhtes kohaldatakse nõuandemenetlust, sest nõuandemenetlus on teatavatel juhtudel tõhususe suurendamiseks sobivam.

| (22) | Programmi tõhusa ja õigeaegse rakendamise tagamiseks tuleks käesolevat otsust kohaldada alates 1. jaanuarist 2007, |
| --- | --- |

(22)

Programmi tõhusa ja õigeaegse rakendamise tagamiseks tuleks käesolevat otsust kohaldada alates 1. jaanuarist 2007,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Programmi loomine ja reguleerimisala

1.   Käesoleva otsusega luuakse üldprogrammi „Põhiõigused ja õigusasjad” raames eriprogramm „Narkomaania ennetus- ja teavitustegevus” (edaspidi „programm”), et aidata kaasa inimeste tervise kaitse kõrge taseme tagamisele ja narkootikumidega seotud tervisekahjude vähendamisele.

2.   Programm hõlmab ajavahemikku 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2013.

Artikkel 2

Üldeesmärgid

Programmi üldeesmärgid on järgmised:

| a) | ennetada ja vähendada narkootikumide kasutamist, narkosõltuvust ja narkootikumidega seotud kahju; |
| --- | --- |

a)

ennetada ja vähendada narkootikumide kasutamist, narkosõltuvust ja narkootikumidega seotud kahju;

| b) | aidata kaasa narkootikumide kasutamise alase teavitustegevuse tõhustamisele ja |
| --- | --- |

b)

aidata kaasa narkootikumide kasutamise alase teavitustegevuse tõhustamisele ja

| c) | toetada ELi narkostrateegia rakendamist. |
| --- | --- |

c)

toetada ELi narkostrateegia rakendamist.

Artikkel 3

Konkreetsed eesmärgid

Programmi konkreetsed eesmärgid on järgmised:

| a) | edendada riikidevahelisi meetmeid, et:






  i) | luua mitut valdkonda hõlmavad võrgustikud; |
| --- | --- | --- |

a)

edendada riikidevahelisi meetmeid, et:

i)

luua mitut valdkonda hõlmavad võrgustikud;

| ii) | tagada teadmistebaasi laienemine, teabevahetus ning parima praktika määratlemine ja levitamine, sealhulgas koolituse, õppereiside ja töötajate vahetuse abil; |
| --- | --- |

ii)

tagada teadmistebaasi laienemine, teabevahetus ning parima praktika määratlemine ja levitamine, sealhulgas koolituse, õppereiside ja töötajate vahetuse abil;

| iii) | tõsta teadlikkust tervise- ja sotsiaalprobleemide suhtes, mida põhjustab narkootikumide kasutamine, ning soodustada avatud dialoogi, et parandada arusaamist narkootikumide fenomenist; ja |
| --- | --- |

iii)

tõsta teadlikkust tervise- ja sotsiaalprobleemide suhtes, mida põhjustab narkootikumide kasutamine, ning soodustada avatud dialoogi, et parandada arusaamist narkootikumide fenomenist; ja

| iv) | toetada narkootikumide kasutamise ennetusmeetmeid, sealhulgas narkootikumidest tuleneva kahju vähendamise meetmeid ja ravimeetodeid, võttes arvesse viimaseid teaduslikult põhjendatud teadmisi; |
| --- | --- |

iv)

toetada narkootikumide kasutamise ennetusmeetmeid, sealhulgas narkootikumidest tuleneva kahju vähendamise meetmeid ja ravimeetodeid, võttes arvesse viimaseid teaduslikult põhjendatud teadmisi;

| b) | kaasata kodanikuühiskond ELi narkostrateegia ja ELi tegevuskavade rakendamisse ja väljatöötamisse ja |
| --- | --- |

b)

kaasata kodanikuühiskond ELi narkostrateegia ja ELi tegevuskavade rakendamisse ja väljatöötamisse ja

| c) | jälgida, rakendada ja hinnata narkootikumidealaste tegevuskavadega 2005–2008 ja 2009–2012 ette nähtud konkreetsete meetmete rakendamist. Euroopa Parlament kaasatakse hindamisprotsessi komisjoni hindamisalases juhtrühmas osalemise kaudu. |
| --- | --- |

c)

jälgida, rakendada ja hinnata narkootikumidealaste tegevuskavadega 2005–2008 ja 2009–2012 ette nähtud konkreetsete meetmete rakendamist. Euroopa Parlament kaasatakse hindamisprotsessi komisjoni hindamisalases juhtrühmas osalemise kaudu.

Artikkel 4

Meetmed

Artiklites 2 ja 3 sätestatud üld- ja konkreetsete eesmärkide täitmiseks toetatakse programmi raames järgmist liiki meetmeid vastavalt artikli 9 lõikes 2 osutatud aasta töökavades kehtestatud tingimustele:

| a) | komisjoni võetud erimeetmed, näiteks uuringud ja teadustöö, arvamusküsitlused ja -uuringud, näitajate ja ühismetoodika formuleerimine, andmete ja statistika kogumine, edasiarendamine ning levitamine, seminarid, konverentsid ja ekspertide kohtumised, avalikkusele suunatud kampaaniate ja ürituste organiseerimine, veebilehekülgede arendamine ja haldamine, teabematerjalide koostamine ja levitamine, riikide ekspertide võrgustike toetamine ja elavdamine, analüüsivad, järelevalve- ja hindamistegevused; |
| --- | --- |

a)

komisjoni võetud erimeetmed, näiteks uuringud ja teadustöö, arvamusküsitlused ja -uuringud, näitajate ja ühismetoodika formuleerimine, andmete ja statistika kogumine, edasiarendamine ning levitamine, seminarid, konverentsid ja ekspertide kohtumised, avalikkusele suunatud kampaaniate ja ürituste organiseerimine, veebilehekülgede arendamine ja haldamine, teabematerjalide koostamine ja levitamine, riikide ekspertide võrgustike toetamine ja elavdamine, analüüsivad, järelevalve- ja hindamistegevused;

| b) | konkreetsed ühendusele huvi pakkuvad riikidevahelised projektid, mida aastastes töökavades sätestatud tingimustel algatab vähemalt kaks liikmesriiki või vähemalt üks liikmesriik ja üks muu riik, mis võib olla kas ühinev või kandidaatriik; või |
| --- | --- |

b)

konkreetsed ühendusele huvi pakkuvad riikidevahelised projektid, mida aastastes töökavades sätestatud tingimustel algatab vähemalt kaks liikmesriiki või vähemalt üks liikmesriik ja üks muu riik, mis võib olla kas ühinev või kandidaatriik; või

| c) | valitsusväliste organisatsioonide või muude üksuste tegevuste toetamine, kes täidavad aastastes töökavades sätestatud tingimustel programmi üldeesmärkide osas üldist Euroopa huvi pakkuvaid eesmärke. |
| --- | --- |

c)

valitsusväliste organisatsioonide või muude üksuste tegevuste toetamine, kes täidavad aastastes töökavades sätestatud tingimustel programmi üldeesmärkide osas üldist Euroopa huvi pakkuvaid eesmärke.

Artikkel 5

Osalemine

Programmi meetmetes võivad osaleda järgmised riigid:

| a) | Euroopa Majanduspiirkonna lepingu osalised EFTA riigid kooskõlas nimetatud lepingu sätetega ja |
| --- | --- |

a)

Euroopa Majanduspiirkonna lepingu osalised EFTA riigid kooskõlas nimetatud lepingu sätetega ja

| b) | kandidaatriigid ning stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi kaasatud Lääne-Balkani riigid kooskõlas tingimustega, mis on sätestatud nende riikidega sõlmitud või sõlmitavates assotsiatsioonilepingutes või nende lisaprotokollides, mis käsitlevad osalemist ühenduse programmides. |
| --- | --- |

b)

kandidaatriigid ning stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi kaasatud Lääne-Balkani riigid kooskõlas tingimustega, mis on sätestatud nende riikidega sõlmitud või sõlmitavates assotsiatsioonilepingutes või nende lisaprotokollides, mis käsitlevad osalemist ühenduse programmides.

Projektidega võivad olla seotud ka mitteosalevad kandidaatriigid, kui see aitab kaasa nende ühinemisettevalmistustele, või programmis mitteosalevad kolmandad riigid ja rahvusvahelised organisatsioonid, kui see on vajalik projektide eesmärkide täitmiseks.

Artikkel 6

Sihtrühmad

1.   Programm on suunatud kõigile rühmadele, kes tegelevad otse või kaudselt narkootikumide fenomeniga.

2.   Narkootikumidega seoses on riskirühmadeks noored, naised, kaitsetud rühmad ja ebasoodsatel aladel elavad inimesed ning need määratakse sihtrühmadena. Muud sihtrühmad hõlmavad õpetajaid ja haridusala töötajaid, lapsevanemaid, sotsiaaltöötajaid, kohalikke omavalitsusi ja riigiasutusi, meedikuid ja parameedikuid, õigusala töötajaid, õiguskaitse- ja kinnipidamisasutusi, valitsusväliseid organisatsioone, ametiühinguid ja usuringkondi.

Artikkel 7

Juurdepääs programmile

Programm on avatud avalik-õiguslikele ja eraõiguslikele organisatsioonidele ning institutsioonidele (kohalikud ametivõimud asjakohasel tasandil, ülikoolide osakonnad ja teaduskeskused), mis tegelevad narkomaania ennetus- ja teavitustegevusega, sealhulgas narkootikumidest tuleneva tervisekahju ja ravimeetoditega.

Tulusaamisele orienteeritud asutused ja organisatsioonid võivad programmist toetust saada üksnes koos mittetulundusühingute või riiklike organisatsioonidega.

Artikkel 8

Toetuste liigid

1.   Ühendusepoolse rahastamise õiguslikud vormid võivad olla järgmised:

| a) | toetused; |
| --- | --- |

a)

toetused;

| b) | riigihankelepingud. |
| --- | --- |

b)

riigihankelepingud.

2.   Ühenduse toetusi antakse tegevustoetusena ja meetmetoetusena pakkumiskutsete alusel, välja arvatud finantsmääruses sätestatud nõuetekohaselt põhjendatud kiireloomulistel erandjuhtudel.

Aasta töökavas täpsustatakse iga-aastasteks toetusteks kasutatavate kulude miinimummäär ja maksimaalne kaasrahastamise määr.

3.   Lisaks on riigihankelepingute kaudu sätestatud kulutused kaasnevatele meetmetele, mille puhul ühenduse rahalised vahendid katavad kaupade ja teenuste ostu. See hõlmab muu hulgas kulusid, mis on seotud teabe ja teabevahetusega ning projektide, poliitika, programmide ja õigusaktide ettevalmistamise, rakendamise, järelevalve, kontrolli ja hindamisega.

Artikkel 9

Rakendusmeetmed

1.   Komisjon rakendab ühenduse finantsabi vastavalt finantsmäärusele.

2.   Programmi rakendamiseks võtab komisjon artiklis 2 määratud üldeesmärkide piires vastu aasta töökava, võttes arvesse keskuse tehnilist oskusteavet. Nimetatud töökavas esitatakse konkreetsed eesmärgid, temaatilised prioriteedid, artiklis 8 osutatud kaasnevate meetmete kirjeldus ja vajaduse korral muude meetmete loetelu.

Esimene aasta töökava võetakse vastu hiljemalt 23. jaanuaril 2008.

3.   Aasta töökava võetakse vastu vastavalt artikli 10 lõikes 3 osutatud korralduskomitee menetlusele.

4.   Meetmetoetustega seotud hindamis- ja lepingute sõlmimise menetlustes võetakse muu hulgas arvesse järgmisi kriteeriume:

| a) | kavandatava meetme vastavus aasta töökavale, artiklites 2 ja 3 esitatud eesmärkidele ning artiklis 4 esitatud meetmete liikidele; |
| --- | --- |

a)

kavandatava meetme vastavus aasta töökavale, artiklites 2 ja 3 esitatud eesmärkidele ning artiklis 4 esitatud meetmete liikidele;

| b) | kavandatava meetme kvaliteet väljatöötamise, korralduse, esitusviisi ja eeldatavate tulemuste kvaliteet; |
| --- | --- |

b)

kavandatava meetme kvaliteet väljatöötamise, korralduse, esitusviisi ja eeldatavate tulemuste kvaliteet;

| c) | taotletava ühendusepoolse rahastamise suurus ja selle asjakohasus eeldatavate tulemuste suhtes ja |
| --- | --- |

c)

taotletava ühendusepoolse rahastamise suurus ja selle asjakohasus eeldatavate tulemuste suhtes ja

| d) | eeldatavate tulemuste mõju artiklites 2 ja 3 esitatud eesmärkidele ning artiklis 4 osutatud meetmetele. |
| --- | --- |

d)

eeldatavate tulemuste mõju artiklites 2 ja 3 esitatud eesmärkidele ning artiklis 4 osutatud meetmetele.

5.   Artikli 4 punktis c osutatud tegevustoetuse taotluse hindamisel võetakse arvesse järgmist:

| a) | nende vastavust programmi eesmärkidele; |
| --- | --- |

a)

nende vastavust programmi eesmärkidele;

| b) | kavandatavate tegevuste kvaliteeti; |
| --- | --- |

b)

kavandatavate tegevuste kvaliteeti;

| c) | nende tegevuste võimalikku mitmekordistavat mõju avalikkusele; |
| --- | --- |

c)

nende tegevuste võimalikku mitmekordistavat mõju avalikkusele;

| d) | läbiviidud tegevuste geograafilist ja sotsiaalset mõju; |
| --- | --- |

d)

läbiviidud tegevuste geograafilist ja sotsiaalset mõju;

| e) | kodanike kaasatust asjaomaste asutuste struktuuri; |
| --- | --- |

e)

kodanike kaasatust asjaomaste asutuste struktuuri;

| f) | kavandatava tegevuse kulutasuvuse määra. |
| --- | --- |

f)

kavandatava tegevuse kulutasuvuse määra.

6.   Komisjon teeb artikli 4 punktis a osutatud kavandatavate meetmetega seotud otsused vastavalt artikli 10 lõikes 3 osutatud korralduskomitee menetlusele. Artikli 4 punktides b ja c osutatud projektide ja tegevustega seotud otsused teeb komisjon vastavalt artikli 10 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusele.

Komisjon võtab vastu otsused tulusaamisele orienteeritud asutusi või organisatsioone kaasavate toetuste taotluste kohta vastavalt artikli 10 lõikes 3 osutatud korralduskomitee menetlusele.

Artikkel 10

Komitee

1.   Komisjoni abistab komitee.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 3 ja 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 4 ja 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 4 lõike 3 tähenduses kehtestatakse kolm kuud.

Artikkel 11

Vastastikune täiendavus

1.   Taotletakse koostoimet ja vastastikust täiendavust muude ühenduse rahastamisvahenditega, eelkõige üldprogrammiga „Turvalisus ja vabaduste kaitse”, teadus- ja arendustegevuse seitsmenda raamprogrammiga ning ühenduse rahvaterviseprogrammiga. Tagatakse vastastikune täiendavus keskuses välja töötatud metoodika ja parimate tavadega, eelkõige seoses narkootikumidealase teavitustegevuse statistikaga.

2.   Programm võib jagada ressursse muude ühenduse rahastamisvahenditega, eelkõige üldprogrammidega „Turvalisus ja vabaduste kaitse”, „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine” ning teadus- ja arendustegevuse seitsmenda raamprogrammiga, et rakendada meetmeid, mis vastavad kõigi nimetatud programmide eesmärkidele.

3.   Käesoleva otsuse alusel rahastatavad tegevused ei saa teistest ühenduse rahastamisvahenditest samal eesmärgil finantsabi. Komisjon nõuab, et programmi alusel toetuse saajad esitaksid komisjonile teabe Euroopa Liidu üldeelarvest ja muudest rahastamisallikatest saadud raha ning esitatud rahastamistaotluste kohta.

Artikkel 12

Eelarvelised vahendid

1.   Rahastamispakett käesoleva otsuse rakendamiseks ajavahemikul 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2013 on 21 350 000 eurot.

2.   Programmis ette nähtud meetmetele eraldatud eelarvelised vahendid kajastuvad Euroopa Liidu üldeelarves iga-aastaste assigneeringutena. Iga-aastased kasutatavad assigneeringud määravad eelarvepädevad institutsioonid finantsraamistiku piires.

Artikkel 13

Järelevalve

1.   Komisjon tagab, et abisaaja esitab iga programmi alusel rahastatud meetme puhul tehnilise ja finantsaruande töö edenemise kohta ning lõpparuanne esitatakse kolme kuu jooksul pärast meetme lõpuleviimist. Komisjon määrab aruannete vormi ja sisu.

2.   Komisjon tagab, et programmi rakendamisest tulenevates lepingutes ja kokkulepetes nähakse eelkõige ette komisjoni (või tema volitatud esindaja) teostatav järelevalve ja finantskontroll, mis vajaduse korral toimub kohapealse ja pistelise kontrollina, ning kontrollikoja läbiviidav audiitorkontroll.

3.   Komisjon nõuab, et finantsabi saaja säilitaks komisjoni jaoks kõik meetmetega seotud kulutusi tõendavad dokumendid viie aasta jooksul pärast viimast meetmetega seotud väljamakset.

4.   Lõigetes 1 ja 2 osutatud aruannete tulemuste ja kohapealse kontrolli põhjal kohandab komisjon vajaduse korral algselt heakskiidetud finantsabi määra või abi andmise tingimusi ning maksegraafikut.

5.   Komisjon võtab kõik vajalikud meetmed kontrollimaks, kas rahastatavaid meetmeid rakendatakse nõuetekohaselt ning vastavalt käesolevale otsusele ja finantsmääruse sätetele.

Artikkel 14

Ühenduse finantshuvide kaitse

1.   Komisjon tagab, et käesoleva otsuse alusel rahastatavate meetmete rakendamisel kaitstakse ühenduse finantshuve ennetavate meetmetega pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu, tõhusa kontrollimisega ja ebaõigesti väljamakstud summade sissenõudmisega ning juhul, kui tuvastatakse eeskirjade eiramine, tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate karistustega kooskõlas määrustega (EÜ, Euratom) nr 2988/95, (Euratom, EÜ) nr 2185/96 ja (EÜ) nr 1073/1999.

2.   Käesoleva otsuse alusel rahastatavate ühenduse meetmete puhul kohaldatakse määrusi (EÜ, Euratom) nr 2988/95 ja (Euratom, EÜ) nr 2185/96 mis tahes ühenduse õiguse sätete rikkumise suhtes, sealhulgas ettevõtja tegevusest või tegematajätmisest põhjustatud lepingulise kohustuse täitmatajätmine, mis põhjendamatu kuluartikli tõttu kahjustas või oleks võinud kahjustada Euroopa Liidu üldeelarvet või mõnda ühenduste täidetavat eelarvet.

3.   Komisjon vähendab meetme finantsabi summat, peatab selle väljamaksmise või nõuab selle tagasi, kui ta teeb kindlaks eeskirjade eiramise, kaasa arvatud käesoleva otsuse sätete või kõnealuse finantsabi andmise üksikotsuse või lepingu või kokkuleppe rikkumise, või kui ilmneb, et meedet on komisjonilt nõusolekut taotlemata muudetud nii, et see on vastuolus projekti laadi või rakendamise tingimustega.

4.   Kui tähtaegadest ei ole kinni peetud või meetme rakendamisel saavutatud edu õigustab ainult osa eraldatud finantsabi kasutamist, nõuab komisjon, et abisaaja esitaks kindlaksmääratud tähtaja jooksul selgituse. Kui abisaaja ei anna rahuldavat vastust, võib komisjon ülejäänud finantsabi tühistada ja nõuda juba makstud summade tagasimaksmist.

5.   Komisjon tagab iga alusetu makse tagasimaksmise komisjonile. Õigeaegselt tagasi maksmata summadele lisatakse intress finantsmääruses sätestatud tingimustel.

Artikkel 15

Hindamine

1.   Programmi üle teostatakse korrapäraselt järelevalvet, et jälgida selle alusel läbiviidavate tegevuste rakendamist.

2.   Komisjon tagab programmi korrapärase sõltumatu välishindamise.

3.   Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule:

| a) | programmi rakendamise iga-aastase tutvustuse; |
| --- | --- |

a)

programmi rakendamise iga-aastase tutvustuse;

| b) | hiljemalt 31. märtsiks 2011 vahehindamise aruande käesoleva programmi rakendamisel saavutatud tulemuste ja rakendamisega seotud kvalitatiivsete ja kvantitatiivsete aspektide kohta; |
| --- | --- |

b)

hiljemalt 31. märtsiks 2011 vahehindamise aruande käesoleva programmi rakendamisel saavutatud tulemuste ja rakendamisega seotud kvalitatiivsete ja kvantitatiivsete aspektide kohta;

| c) | hiljemalt 30. augustiks 2012 teatise programmi jätkamise kohta; ja |
| --- | --- |

c)

hiljemalt 30. augustiks 2012 teatise programmi jätkamise kohta; ja

| d) | hiljemalt 31. detsembriks 2014 järelhindamise aruande. |
| --- | --- |

d)

hiljemalt 31. detsembriks 2014 järelhindamise aruande.

Artikkel 16

Projektide avaldamine

Igal aastal avaldab komisjon käesoleva programmi raames rahastatavate projektide loetelu koos iga projekti lühikirjeldusega.

Artikkel 17

Nähtavus

Komisjon kehtestab suunised käesoleva otsuse alusel antava finantsabi nähtavuse tagamiseks.

Artikkel 18

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Otsust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2007, välja arvatud artikli 9 lõiked 2 ja 3 ning artikli 10 lõige 3, mida kohaldatakse alates käesoleva otsuse jõustumise kuupäevast.

Strasbourg, 25. september 2007

Euroopa Parlamendi nimel

president

H.-G. PÖTTERING

Nõukogu nimel

eesistuja

M. LOBO ANTUNES

---

(1)  ELT C 69, 21.3.2006, lk 1.

1

(2)  ELT C 192, 16.8.2006, lk 25.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2006. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata), nõukogu 23. juuli 2007. aasta ühine seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata), Euroopa Parlamendi 6. septembri 2007. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

3

Euroopa Liidu Teatajas

Euroopa Liidu Teatajas

Euroopa Liidu Teatajas

(4)  EÜT L 271, 9.10.2002, lk 1. Otsust on muudetud otsusega nr 786/2004/EÜ (ELT L 138, 30.4.2004, lk 7).

4

(5)  ELT L 165, 3.7.2003, lk 31.

5

(6)  ELT C 168, 8.7.2005, lk 1.

6

(7)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. Otsust on viimati muudetud otsusega 2006/512/EÜ (ELT L 200, 22.7.2006, lk 11).

7

(8)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

8

(9)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 1995/2006 (ELT L 390, 30.12.2006, lk 1).

9

(10)  EÜT L 357, 31.12.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 478/2007 (ELT L 111, 28.4.2007, lk 13).

10

(11)  EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1.

11

(12)  EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.

12

(13)  EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1.

13

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

| 3.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 257/30 |
| --- | --- | --- | --- |

3.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 257/30

---

KOMISJONI OTSUS,

28. september 2007,

ühenduse rahalise toetuse kohta aretussigade hulgas Salmonella spp. levimust käsitleva uuringu tegemiseks liikmesriikides

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 4434 all)

(2007/636/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta otsust 90/424/EMÜ kulutuste kohta veterinaaria valdkonnas, (1) eriti selle artiklit 20,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Otsuses 90/424/EMÜ on sätestatud kord, mille alusel reguleeritakse ühenduse rahalise toetuse eraldamist veterinaariaalaste erimeetmete, sealhulgas tehniliste ja teaduslike meetmete võtmiseks. Selles on sätestatud, et ühendus võtab või aitab liikmesriikidel võtta tehnilisi ja teaduslikke meetmeid, mida on vaja ühenduse veterinaariaalaste õigusaktide ning veterinaariahariduse või -koolituse arendamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Otsuses 90/424/EMÜ on sätestatud kord, mille alusel reguleeritakse ühenduse rahalise toetuse eraldamist veterinaariaalaste erimeetmete, sealhulgas tehniliste ja teaduslike meetmete võtmiseks. Selles on sätestatud, et ühendus võtab või aitab liikmesriikidel võtta tehnilisi ja teaduslikke meetmeid, mida on vaja ühenduse veterinaariaalaste õigusaktide ning veterinaariahariduse või -koolituse arendamiseks.

| (2) | Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 2160/2003 (salmonella ja teiste konkreetsete toidupõhiste zoonootilise toimega mõjurite kontrolli kohta) (2) artiklile 4 ja I lisale tuleks kehtestada ühenduse eesmärk salmonelloosi levimuse vähendamiseks aretussigade karjade populatsioonides. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 2160/2003 (salmonella ja teiste konkreetsete toidupõhiste zoonootilise toimega mõjurite kontrolli kohta) (2) artiklile 4 ja I lisale tuleks kehtestada ühenduse eesmärk salmonelloosi levimuse vähendamiseks aretussigade karjade populatsioonides.

| (3) | Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) zoonoosiandmete kogumise töörühm võttis 30. aprillil 2007 vastu aruande, mis käsitleb ettepanekut aretussigade hulgas salmonelloosi levimust käsitleva alusuuringu tehniliste nõuete kohta (3) (edaspidi „EFSA aruanne”). |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) zoonoosiandmete kogumise töörühm võttis 30. aprillil 2007 vastu aruande, mis käsitleb ettepanekut aretussigade hulgas salmonelloosi levimust käsitleva alusuuringu tehniliste nõuete kohta (3) (edaspidi „EFSA aruanne”).

| (4) | Ühenduse eesmärgi kehtestamiseks peaksid olema kättesaadavad võrreldavad andmed salmonelloosi nakatunud sigadega põllumajandusettevõtete arvu kohta liikmesriikides. Selline teave ei ole kättesaadav ning seepärast tuleks läbi viia eriuuring salmonelloosi levimuse jälgimiseks aretussigade hulgas asjakohase ajavahemiku jooksul, et võtta arvesse võimalikke hooajalisi erisusi. Kõnealuse uuringu aluseks peaks olema EFSA aruanne. |
| --- | --- |

(4)

Ühenduse eesmärgi kehtestamiseks peaksid olema kättesaadavad võrreldavad andmed salmonelloosi nakatunud sigadega põllumajandusettevõtete arvu kohta liikmesriikides. Selline teave ei ole kättesaadav ning seepärast tuleks läbi viia eriuuring salmonelloosi levimuse jälgimiseks aretussigade hulgas asjakohase ajavahemiku jooksul, et võtta arvesse võimalikke hooajalisi erisusi. Kõnealuse uuringu aluseks peaks olema EFSA aruanne.

| (5) | EFSA aruandes soovitatakse võtta põllumajandusettevõtte-sisese levimuse hindamiseks lisaproove. Sellist proovivõttu tuleks teha mitmes liikmesriigis, mis geograafiliselt esindavad ühenduse eri paiku. |
| --- | --- |

(5)

EFSA aruandes soovitatakse võtta põllumajandusettevõtte-sisese levimuse hindamiseks lisaproove. Sellist proovivõttu tuleks teha mitmes liikmesriigis, mis geograafiliselt esindavad ühenduse eri paiku.

| (6) | Uuringu eesmärk on saada ühenduse veterinaariaalaste õigusaktide väljatöötamiseks vajalikku tehnilist teavet. Võttes arvesse liikmesriikides aretussigade salmonelloosi levimuse kohta võrreldavate andmete kogumise tähtsust, peaks ühendus andma liikmesriikidele rahalist toetust uuringu erinõuete rakendamiseks. Asjakohane on hüvitada 100 % laboratoorsete analüüsidega kaasnevatest kuludest, kehtestades vastavad ülemmäärad. Muud kulud, näiteks proovide võtmisega seotud kulud, transpordi- ja halduskulud jm, ühenduse poolt hüvitamisele ei kuulu. |
| --- | --- |

(6)

Uuringu eesmärk on saada ühenduse veterinaariaalaste õigusaktide väljatöötamiseks vajalikku tehnilist teavet. Võttes arvesse liikmesriikides aretussigade salmonelloosi levimuse kohta võrreldavate andmete kogumise tähtsust, peaks ühendus andma liikmesriikidele rahalist toetust uuringu erinõuete rakendamiseks. Asjakohane on hüvitada 100 % laboratoorsete analüüsidega kaasnevatest kuludest, kehtestades vastavad ülemmäärad. Muud kulud, näiteks proovide võtmisega seotud kulud, transpordi- ja halduskulud jm, ühenduse poolt hüvitamisele ei kuulu.

| (7) | Ühenduse rahalist toetust antakse tingimusel, et uuring tehakse asjaomaste ühenduse õigusnormide kohaselt ning vastab teatavatele muudele tingimustele. |
| --- | --- |

(7)

Ühenduse rahalist toetust antakse tingimusel, et uuring tehakse asjaomaste ühenduse õigusnormide kohaselt ning vastab teatavatele muudele tingimustele.

| (8) | Ühenduse rahalist toetust antakse juhul, kui ettenähtud meetmeid rakendatakse tõhusalt, ning tingimusel, et pädevad asutused esitavad kogu vajaliku teabe ettenähtud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(8)

Ühenduse rahalist toetust antakse juhul, kui ettenähtud meetmeid rakendatakse tõhusalt, ning tingimusel, et pädevad asutused esitavad kogu vajaliku teabe ettenähtud tähtaja jooksul.

| (9) | Haldustõhususe huvides tuleks kõik kulud, millele taotletakse ühenduse rahalist toetust, esitada eurodes. Vastavalt nõukogu 21. juuni 2005. aasta määrusele (EÜ) nr 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta (4) tuleks muus vääringus kui eurodes väljendatud kulude ümberarvestuskursina kasutada kõige uuemat kurssi, mille Euroopa Keskpank on avaldanud enne selle kuu esimest päeva, mil asjaomane liikmesriik oma taotluse esitas. |
| --- | --- |

(9)

Haldustõhususe huvides tuleks kõik kulud, millele taotletakse ühenduse rahalist toetust, esitada eurodes. Vastavalt nõukogu 21. juuni 2005. aasta määrusele (EÜ) nr 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta (4) tuleks muus vääringus kui eurodes väljendatud kulude ümberarvestuskursina kasutada kõige uuemat kurssi, mille Euroopa Keskpank on avaldanud enne selle kuu esimest päeva, mil asjaomane liikmesriik oma taotluse esitas.

| (10) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Sisu ja reguleerimisala

Käesoleva otsusega kehtestatakse eeskirjad ühenduse rahalise toetuse andmiseks liikmesriikides tehtavale alusuuringule, mille eesmärk on hinnata Salmonella spp. levimust ühenduses aretussigade hulgas, kellelt võetakse proove põllumajandusettevõtetes (edaspidi „uuring”).

Uuringu tulemusi kasutatakse määruse (EÜ) nr 2160/2003 artikliga 4 ette nähtud ühenduse eesmärgi sätestamiseks ja parima lähenemisviisi leidmiseks kõnealuse eesmärgi saavutamisele hinnangu andmisel tulevikus.

Artikkel 2

Mõiste

Käesoleva otsuse kohaldamisel tähendab „pädev asutus” määruse (EÜ) nr 2160/2003 artikli 3 kohaselt määratletud liikmesriigi asutust või asutusi.

Artikkel 3

Uuringu kohaldamisala

1.   Liikmesriigid teevad I lisa kohaselt uuringu, mille eesmärk on hinnata Salmonella spp. levimust aretussigade hulgas, kellelt võetakse proove põllumajandusettevõtetes.

2.   Uuring hõlmab aastast ajavahemikku, mis algab 1. jaanuaril 2008.

Artikkel 4

Proovide võtmine ja analüüside tegemine

Proove võtab ja analüüse teeb pädev asutus või tehakse seda pädeva asutuse järelevalve all vastavalt I lisas esitatud tehnilistele nõuetele.

Artikkel 5

Ühenduse rahalise toetuse andmise tingimused

1.   Ühenduse rahalist toetust analüüside tegemisega seonduvate kulude katmiseks antakse liikmesriikidele uuringu tegemise perioodiks kehtestatud kaasrahastamise maksimummäära ulatuses, mis on esitatud II lisas.

2.   Lõikes 1 sätestatud ühenduse rahalist toetust antakse liikmesriikidele tingimusel, et uuring tehakse kooskõlas ühenduse õigusaktide asjakohaste sätetega, sealhulgas konkurentsieeskirjade ja riigihankelepingute sõlmimist käsitlevate eeskirjadega, ning juhul kui on täidetud järgmised tingimused:

| a) | uuringu tegemiseks vajalikud riiklikud õigus- ja haldusnormid jõustuvad hiljemalt 1. jaanuaril 2008; |
| --- | --- |

a)

uuringu tegemiseks vajalikud riiklikud õigus- ja haldusnormid jõustuvad hiljemalt 1. jaanuaril 2008;

| b) | hiljemalt 31. maiks 2008 esitatakse komisjonile eduaruanne, mis sisaldab I lisa punktis 5.1 loetletud teavet ja mis hõlmab ajavahemikku alates 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2008; |
| --- | --- |

b)

hiljemalt 31. maiks 2008 esitatakse komisjonile eduaruanne, mis sisaldab I lisa punktis 5.1 loetletud teavet ja mis hõlmab ajavahemikku alates 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2008;

| c) | hiljemalt 28. veebruariks 2009 esitatakse komisjonile lõpparuanne uuringu tegemise kohta koos tõendusmaterjaliga, mis kajastab ajavahemikul 1. jaanuarist 2008 kuni 31. detsembrini 2008 analüüside tegemiseks liikmesriikide tehtud kulutusi ja saadud tulemusi; |
| --- | --- |

c)

hiljemalt 28. veebruariks 2009 esitatakse komisjonile lõpparuanne uuringu tegemise kohta koos tõendusmaterjaliga, mis kajastab ajavahemikul 1. jaanuarist 2008 kuni 31. detsembrini 2008 analüüside tegemiseks liikmesriikide tehtud kulutusi ja saadud tulemusi;

| d) | uuringut tuleb teha tulemuslikult. |
| --- | --- |

d)

uuringut tuleb teha tulemuslikult.

Lõike 2 punktis c osutatud tõendusmaterjal tehtud kulutuste kohta sisaldab vähemalt III lisas ette nähtud teavet.

3.   Lõike 2 punktis c osutatud lõpparuande esitamata jätmine toob kaasa ühenduse rahalise toetuse järkjärgulise vähendamise 25 % kogusummast alates 31. märtsist 2009, 50 % alates 30. aprillist 2009 ja 100 % alates 31. maist 2009.

Artikkel 6

Hüvitiste maksimaalsed summad

Ühenduse rahalise toetuse maksimaalsed summad, mille abil hüvitatakse liikmesriikidele uuringu raames analüüsideks tehtud kulutused, ei tohi olla suuremad kui:

| a) | 20 eurot analüüsi kohta Salmonella spp. bakterioloogilise tuvastamise puhul; |
| --- | --- |

a)

20 eurot analüüsi kohta Salmonella spp. bakterioloogilise tuvastamise puhul;

| b) | 30 eurot analüüsi kohta vastavate isolaatide serotüüpide kindlaksmääramise puhul. |
| --- | --- |

b)

30 eurot analüüsi kohta vastavate isolaatide serotüüpide kindlaksmääramise puhul.

Artikkel 7

Andmete kogumine, hindamine ja esitamine

1.   Pädev asutus, kes vastutab iga-aastase riikliku aruande koostamise eest vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/99/EÜ (5) artikli 9 lõikele 1, kogub ja hindab uuringu tulemusi.

2.   Komisjon edastab liikmesriikide andmed ja lõikes 1 osutatud hinnangu Euroopa Toiduohutusametile, kes need läbi vaatab.

3.   Liikmesriikide andmed ja tulemused avalikustatakse viisil, mis tagab konfidentsiaalsuse.

Artikkel 8

Kulude ümberarvestuskurss

Kui liikmesriigi kulud on väljendatud muus vääringus kui eurodes, peab asjaomane liikmesriik kasutama kulude ümberarvestuskursina kõige uuemat kurssi, mille Euroopa Keskpank on avaldanud enne selle kuu esimest päeva, mil kõnealune liikmesriik esitas ühenduse rahalise toetuse saamise taotluse.

Artikkel 9

Kohaldamine

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2008.

Artikkel 10

Adressaadid

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 28. september 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 19. Otsust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1791/2006 (ELT L 363, 20.12.2006, lk 1).

1

(2)  ELT L 325, 12.12.2003, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1791/2006.

2

(3)  The EFSA Journal (2007) 99, 1–28.

3

The EFSA Journal

(4)  ELT L 209, 11.8.2005, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 378/2007 (ELT L 95, 5.4.2007, lk 1).

4

(5)  ELT L 325, 12.12.2003, lk 31.

5

---

I LISA

Artikli 3 lõikes 1, artiklis 4 ning artikli 5 lõike 2 punktis b osutatud tehnilised nõuded

1.   UURINGU ÜLEVAADE

Uuringust annab ülevaate joonis 1.

Joonis 1.   Uuringu ülevaade

Image

2.   VALIMIRAAM

2.1.   Populatsiooni kirjeldus

Uuring tehakse valitud põllumajandusettevõtetes, mis hõlmavad vähemalt 80 % liikmesriigi aretussigade populatsioonist. Eelistatavalt võetakse proove põllumajandusettevõtetes, kus kasvatatakse vähemalt 50 aretussiga. Kui kõnealustes üle 50 aretusseaga põllumajandusettevõtetes siiski ei kasvatata 80 % riigi aretussigadest, siis tuleb võtta proove ka väiksemates põllumajandusettevõtetes, kus kasvatatakse vähem kui 50 aretussiga.

Aretussigu kasvatavaid põllumajandusettevõtteid liigitatakse kas loomakasvatusega tegelevateks põllumajandusettevõteteks või põllumajanduslikeks tootmisettevõteteks. Loomakasvatusega tegelevad põllumajandusettevõtted müüvad nooremiseid ja/või kulte tõuaretuse eesmärgil. Tavaliselt müüvad nad vähemalt 40 % nooremistest tõuaretuseks, ülejäänud müüakse tapamajja. Vastupidi neile müüvad põllumajanduslikud tootmisettevõtted sigu peamiselt nuumamiseks või tapamajja.

Salmonelloosi levimust tuleb hinnata eraldi loomakasvatusega tegelevates põllumajandusettevõttes (uuringu 1. osa) ja põllumajanduslikes tootmisettevõtetes (uuringu 2. osa), mis hõlmavad karju, nagu on kujutatud joonisel 2, kuid mis ei hõlma võõrdepõrsastest kasvatavate tapaloomade karju.

Joonis 2.   Põllumajandusettevõtete ülevaade

Image

2.2.   Proov ja proovivõtustrateegia

Mõlemad uuringu osad koosnevad kahest etapist. Esimeses etapis võetakse iga liikmesriigi aretussigu kasvatavatest põllumajandusettevõtetest üks juhuslik valim ja teine juhuslik valim võetakse põllumajanduslike tootmisettevõtete seast. Põllumajandusettevõtete arvu käsitletakse punktis 2.3. Teises etapis valitakse igast väljavalitud põllumajandusettevõttest proovivõtu jaoks mitu sulgu (vt punkt 2.2.2).

2.2.1.   Esimene etapp: põllumajandusettevõtete valik

Iga liikmesriik peab looma kaks valimiraami. Esimene valimiraam sisaldab kõigi sobivate loomakasvatusega tegelevate põllumajandusettevõtete (tavaliselt need, kus kasvatatakse vähemalt 50 aretussiga – vt punkt 2.1) loetelu ning teine kõigi sobivate põllumajanduslike tootmisettevõtete loetelu. Seejärel valitakse igast loetelust uuringu iga osa jaoks nõutav hulk põllumajandusettevõtteid. Juhusliku valimi eesmärk on tagada seda, et uuring hõlmaks eri suuruses karjadega põllumajandusettevõtteid kõigist seakasvatusega tegelevatest piirkondadest liikmesriigis. On teada, et mõnes liikmesriigis võib mõnel põllumajandusettevõttel (nt alla 10 % kõigist sobivatest põllumajandusettevõtetest) olla väga suur kari. Seega võib juhtuda, et juhuvalimisse ei satu ükski kõnealustest väga suurtest karjadest. Liikmesriik võib kasutada enne põllumajandusettevõtete valimist stratifitseerimiskriteeriumi – näiteks selleks, et määrata kindlaks grupp, mis hõlmab 10 % suurimatest karjadest, ja võtta 10 % sellest grupist. Liikmesriik võib samamoodi stratifitseerida valimit halduspiirkondade järgi vastavalt sobivate karjade osakaalule igas piirkonnas. Kõik stratifikatsioonid tuleb märkida punkti 5.1 kohaselt komisjonile esitatavas liikmesriigi aruandes.

Kui valitud põllumajandusettevõttes ei saa proove võtta (näiteks kui see enam ei tegutse proovide võtmise ajal), valitakse samast valimiraamist juhuslikkuse alusel uus põllumajandusettevõte. Kui sel ajal kasutati stratifitseerimist (nt karja suuruse või piirkonna järgi), siis tuleb uus põllumajandusettevõte valida samast grupist.

Primaarse valimi suurus (proovivõtuga hõlmatavate põllumajandusettevõtete arv) jaotatakse aasta peale enam-vähem ühtlaselt, et valim hõlmaks võimalikult erinevaid hooaegu. Proovid võetakse igal kuul umbes 1/12 põllumajandusettevõtetest.

Uuring peab hõlmama loomi vabas õhus pidavaid põllumajandusettevõtteid, kuid see ei pea olema stratifitseerimiskriteerium.

2.2.2.   Teine tasand: proovivõtt põllumajandusettevõttes

Igas valitud aretus- ja produktiivloomade karjas valitakse proovivõtu jaoks juhusliku valiku teel üle kuue kuu vanuste aretussigade sulud, aedikud või rühm.

Sulgude, aedike või rühmade arv, millest proovid võetakse, peab olema proportsionaalselt jaotatud vastavalt eri tootmistasanditel (tiined ja mittetiined emasloomad ja muud aretussigade kategooriad) olevate aretussigade arvule. Konkreetsed vanuserühmad, millest proovid võetakse, ei ole ette kirjutatud, kuid seda teavet kogutakse proovivõtu ajal.

Hiljuti karja võetud ja karantiini pandud aretussigu uuring ei hõlma.

2.3.   Valimi suuruse arvutamine

2.3.1.   Primaarse valimi suurus (esimese etapi valimi suurus)

Üks primaarse valimi normaalsuurus arvutatakse loomakasvatusega tegelevate põllumajandusettevõtete kohta ja teine primaarse valimi normaalsuurus põllumajanduslike tootmisettevõtete kohta. Primaarse valimi suuruseks on igas liikmesriigis proovivõtuks valitud loomakasvatusega tegelevate põllumajandusettevõtete ja põllumajanduslike tootmisettevõtete arv ning see määratakse kindlaks, võttes arvesse järgmisi kriteeriume, tingimusel et kasutatakse tavalist juhuslikku proovivõtumeetodit:

| a) | loomakasvatusega tegelevate põllumajandusettevõtete koguarv (loomakasvatusega tegelevad põllumajandusettevõtted, uuringu 1. osa); |
| --- | --- |

a)

loomakasvatusega tegelevate põllumajandusettevõtete koguarv (loomakasvatusega tegelevad põllumajandusettevõtted, uuringu 1. osa);

| b) | põllumajanduslike tootmisettevõtete koguarv (põllumajanduslikud tootmisettevõtted, uuringu 2. osa); |
| --- | --- |

b)

põllumajanduslike tootmisettevõtete koguarv (põllumajanduslikud tootmisettevõtted, uuringu 2. osa);

| c) | eeldatav aastane levimus (p): 50 %; |
| --- | --- |

c)

eeldatav aastane levimus (p): 50 %;

| d) | soovitav usaldusnivoo (Z): 95 %, mis vastab Zα väärtusega 1,96; |
| --- | --- |

d)

soovitav usaldusnivoo (Z): 95 %, mis vastab Zα väärtusega 1,96;

| e) | täpsus (L): 7,5 %; |
| --- | --- |

e)

täpsus (L): 7,5 %;

| f) | kõnealuste väärtuste ja valemi kasutamine: |
| --- | --- |

f)

Formula

Kõigepealt arvutatakse loomakasvatusega tegelevate põllumajandusettevõtete valimi suurus ja seejärel põllumajanduslike tootmisettevõtete valimi suurus. Igal juhul on punktides c–e esitatud eeldused samad.

Kui aretussigade karjade või produktiivloomade karjade valimiraamis on 100 000 põllumajandusettevõtet või rohkem, siis praktilistel kaalutlustel võib kõnealust populatsiooni käsitada lõpmatuna ja kõnealusest valimiraamist valitakse juhusliku valiku teel 171 põllumajandusettevõtet (vt tabel 1). Kui aretussigade karjade või produktiivloomade karjade valimiraamis on alla 100 000 ettevõtte, siis kohaldatakse lõpliku populatsiooni parandustegurit ja proove tuleb võtta väiksema hulga ettevõtete seast (tabel 1).

Näiteks kui liikmesriigis on 1 000 põllumajanduslike tootmisettevõtete hulka kuuluvat ettevõtet ja 250 loomakasvatusega tegelevate põllumajandusettevõtete hulka kuuluvat ettevõtet, tuleb võtta proove 147 põllumajanduslikust tootmisettevõttest ja 102 loomakasvatusega tegelevast põllumajandusettevõttest.

Tabel 1

Populatsiooni lõplik suurus (aretussigu kasvatavate põllumajandusettevõtete koguarv liikmesriikides) ja sellele vastav aretussigu kasvatavate põllumajandusettevõtete arv mõlemas uuringu osas

| Aretussigu kasvatavate põllumajandusettevõtete arv (N) | Valimi suurus (n) populatsiooni lõpliku suuruse puhul 7,5 % täpsusega |
| --- | --- |
| 100 000 | 171 |
| 10 000 | 169 |
| 5 000 | 166 |
| 2 000 | 158 |
| 1 000 | 147 |
| 500 | 128 |
| 250 | 102 |
| 150 | 80 |
| 125 | 73 |
| 100 | 64 |
| 90 | 59 |
| 80 | 55 |
| 70 | 50 |
| 60 | 45 |
| 50 | 39 |
| 40 | 33 |
| 30 | 26 |
| 20 | 18 |
| 10 | 10 |

Aretussigu kasvatavate põllumajandusettevõtete arv (N)

Valimi suurus (n) populatsiooni lõpliku suuruse puhul 7,5 % täpsusega

100 000

171

10 000

169

5 000

166

2 000

158

1 000

147

500

128

250

102

150

80

125

73

100

64

90

59

80

55

70

50

60

45

50

39

40

33

30

26

20

18

10

10

Tulemuse tagamiseks võetakse näiteks igast rühmast proove ettenähtust 10 % rohkem. Mittesobivad ettevõtted asendatakse uuringu käigus uutega (vt punkt 2.2.1).

Juhul kui loomakasvatusega tegelevate põllumajandusettevõtete arvu ei ole enne uuringu alustamist võimalik kindlaks määrata, koostatakse ettevõtete valim vastavalt tabelis 1 esitatud emiseid kasvatavate põllumajandusettevõtete (X ettevõtete) koguarvu alusel. Uuritavate ettevõtete arvu suurendatakse vähemalt 30 % võrra ((X + 30 %) ettevõtted). Enne uuringut teeb pädev asutus kindlaks aretussigu kasvatavate põllumajandusettevõtete arvu vähemalt kõnealuse täiendava 30 % ettevõtete arvu ulatuses. Põllumajandusettevõttesse tehtava kontrollkäigu ajal klassifitseeritakse ettevõte loomakasvatusega tegelevaks või tootmisettevõtteks vastavalt eespool esitatud määratlustele.

2.3.2.   Sekundaarse valimi suurus (teise etapi valimi suurus)

Kõigis valitud põllumajandusettevõtetes võetakse väljaheidete tavaproovid (vt punkt 3.1) kümnest juhuslikult valitud aretussigade sulust, aedikust või rühmast. Vajaduse korral (nt põrsaste tootmishoones pidamise puhul või kui emiseid peetakse väikestes, vähem kui 10 loomaga rühmades), võib rühm koosneda rohkem kui ühe sulu loomadest. Tavaproov tuleb võtta vähemalt 10 üksikult aretussealt.

Väikeste põllumajandusettevõtete või nende ettevõtete puhul, kus suurt hulka aretussigu peetakse karjamaal, ja kui sulge, aedikuid või rühmasid on alla 10, siis on vaja võtta proove samast sulust, aedikust või rühmast, et kokkuvõttes saada 10 tavaproovi.

3.   PROOVIDE VÕTMINE KARJADELT

3.1.   Tavaproovi liik ja üksikasjad

Bakterioloogilise analüüsi jaoks kogutakse materjalina värsket väljaheidet kogu uuritavast põllumajandusettevõttest. Kuna iga põllumajandusettevõte on ainulaadne, tuleb enne proovivõttu otsustada, millistest ettevõtte sulgudest, aedikutest või rühmadest proove võetakse. Kogutud proov pannakse ristsaastumise vältimiseks eraldi mahutisse ja saadetakse laborisse.

Iga liitproov kaalub vähemalt 25 g ning kõnealuste väljaheidete liitproovide võtmiseks võib kasutada kahte meetodit:

| 1) | kui sulus või aedikus on kuhjunud väljaheidete segu, siis fekaalmassi läbimiseks võib kasutada suurt tampooni (nt 20 cm × 20 cm) tagamaks, et kogutakse vähemalt 25 g segamaterjali. Seda võib teha näiteks liigutades tampooni kaks meetrit siksakis nii, et tampoon on üleni kaetud fekaalmaterjaliga. Vajaduse korral, näiteks sooja ilma või restpõranda puhul võib tampooni niisutada sobiva vedelikuga, nt joogiveega. |
| --- | --- |

1)

kui sulus või aedikus on kuhjunud väljaheidete segu, siis fekaalmassi läbimiseks võib kasutada suurt tampooni (nt 20 cm × 20 cm) tagamaks, et kogutakse vähemalt 25 g segamaterjali. Seda võib teha näiteks liigutades tampooni kaks meetrit siksakis nii, et tampoon on üleni kaetud fekaalmaterjaliga. Vajaduse korral, näiteks sooja ilma või restpõranda puhul võib tampooni niisutada sobiva vedelikuga, nt joogiveega.

| 2) | kui sellised kuhjumised puuduvad, näiteks põllumaal, suures aedikus, põrsaste tootmishoones või sulgudes või muudes kohtades, kus on vähe sigu koos, tuleb üksikutest värsketest fekaalmassidest või sellega kaetud kohtadest võtta üksikud osad, et vähemalt 25 g kaaluv proov sisaldaks vähemalt 10 looma väljaheidet. Kohad, kus neid osi kogutakse, peaksid olema jaotatud üle kogu asjaomase ala. |
| --- | --- |

2)

kui sellised kuhjumised puuduvad, näiteks põllumaal, suures aedikus, põrsaste tootmishoones või sulgudes või muudes kohtades, kus on vähe sigu koos, tuleb üksikutest värsketest fekaalmassidest või sellega kaetud kohtadest võtta üksikud osad, et vähemalt 25 g kaaluv proov sisaldaks vähemalt 10 looma väljaheidet. Kohad, kus neid osi kogutakse, peaksid olema jaotatud üle kogu asjaomase ala.

Võimaluse korral tuleks eelistada 1. meetodit. Selle meetodi puhul peab iga proov hõlmama vähemalt 10 siga, muul juhul kohaldatakse 2. meetodit.

3.2.   Täiendav proovivõtt põllumajandusettevõtte-sisese levimuse uurimiseks

Intensiivsema proovivõtu jaoks valitakse juhusliku valiku meetodiga loomakasvatusega tegelevate põllumajandusettevõtete ja põllumajanduslike tootmisettevõtete üldvalimist 10 ettevõtet. Nendest ettevõtetest võetakse eespool kirjeldatud viisil (punkt 3.1) 10 tavaproovi. Lisaks võetakse igast valitud sulust 10 vähemalt 30 g üksikproovi ja märgistatakse selliselt, et kõnealust 10 üksikproovi saab seostada samast sulust võetud tavaprooviga. Seega kogutakse igast 10 kõnealusest ettevõttest kokku 10 tavaproovi ja 100 (10 × 10) üksikproovi. Kõnealuste proovide töötlemist kirjeldatakse punktis 4.3.1.

Kõnealuseid proove tuleb võtta Tšehhi Vabariigis, Taanis, Rumeenias, Sloveenias, Rootsis ja Ühendkuningriigis.

3.3.   Prooviandmed

Kogu proovi kohta saadud teave dokumenteeritakse pädeva asutuse poolt välja antud proovivõtuvormil, et oleks võimalik täita punktis 5 esitatud andmenõudeid.

Iga proov ja selle juurde kuuluv proovivõtuvorm tuleb tähistada kordumatu numbriga, mida kasutatakse proovide võtmisest kuni analüüside tegemiseni, ja sulukoodiga. Kordumatute numbrite süsteemi väljaandmist ja kasutamist peab korraldama pädev asutus.

3.4.   Proovide vedu

Transpordi ajal hoitakse proovid temperatuuril + 2 kuni + 8 °C ja kaitstuna välise saastumise eest. Proovid tuleb võimalikult kiiresti kiirposti või kulleriga ära saata 36 tunni jooksul ja need peavad laboratooriumisse jõudma hiljemalt 72 tunni jooksul pärast proovide võtmist.

4.   ANALÜÜSIMEETODID LABORATOORIUMIS

4.1.   Laborid

Analüüsid tehakse ja serotüübid määratakse riigi referentlaboris. Kui riigi referentlaboris ei ole võimalik kõiki analüüse teha või kui tegemist ei ole igapäevaselt tuvastamisega tegeleva laboriga, siis võivad pädevad asutused otsustada määrata salmonelloosi ametliku kontrolli laboriteks ka piiratud hulgal muid laboreid. Nendel laboritel peab olema tõestatud kogemus nõutud tuvastusmeetodi kasutamisel ning ISO 17025 standardile vastav kvaliteedi tagamise süsteem ning nad peavad olema riigi referentlabori järelevalve all.

4.2.   Proovide vastuvõtmine

Laboris hoitakse proovi külmutatuna kuni bakterioloogilise kontrollini, mis tehakse 24 tunni jooksul pärast proovi kättesaamist, kusjuures analüüs peab algama hiljemalt 96 tundi pärast proovi võtmist.

4.3.   Proovi analüüs

Liikmesriigid peavad tagama, et kõik asjaosalised on analüüside tegemiseks saanud piisava väljaõppe.

4.3.1.   Proovi ettevalmistamine

Laboris segatakse tavaproovid hoolikalt ja põhjalikult, enne kui neist võetakse 25 g analüüsiks.

Põllumajandusettevõtte-sisese levimuse hindamiseks punkti 3.2 kohaselt tuleb kõik eraldi võetud proovid (30 g) jagada kaheks. Ühte osa, mis kaalub vähemalt 25 g, segatakse hoolikalt ja põhjalikult ning seejärel kultiveeritakse eraldi. Ülejäänud osa kasutatakse valitud sulust, rühmast või aedikust võetud 10 üksikproovist kunstlikult liidetud proovi valmistamiseks. Selle valmistamiseks võetakse igast üksikproovist 2,5 g, saades seeläbi 25 g (10 korda 2,5 g) kaaluv kunstlikult liidetud proov. Kunstlikult liidetud proovid segatakse enne analüüsi hoolikalt ja põhjalikult. Kokku analüüsitakse iga põllumajandusettevõtte sisese levimuse hindamise eesmärgil väljavalitud 10 ettevõtte puhul 10 tavaproovi, 10 kunstlikult liidetud proovi ja 100 üksikproovi.

4.3.2.   Tuvastamis- ja identifitseerimismeetodid

4.3.2.1.   Salmonelloosi tuvastamine

Kasutada tuleb Madalmaades Bilthovenis asuva ühenduse referentlabori soovitatud salmonelloosi tuvastamise meetodit. Meetodit kirjeldatakse ISO 6579 D lisas „Salmonella spp. tuvastamine loomade väljaheidetes ja tootmise esimese etapi proovides”. Kasutada tuleb D lisa viimast versiooni.

4.3.2.2.   Salmonelloosi serotüübi kindlaksmääramine

Kõik eraldatud ja kinnitust leidnud Salmonella spp. tüved serotüpiseeritakse Kaufmann-White’i skeemi põhjal.

Kvaliteedi tagamiseks saadetakse ühenduse referentlaborisse 16 määratava tüübiga tüve ja 16 mitte-määratava tüübiga isolaati. Need isolaadid saadetakse laborisse kord kvartalis. Kui isoleeritud tüvesid on vähem, siis saadetakse kõik tüved.

4.3.2.3.   Salmonelloosi faagitüübi kindlaksmääramine

Kui faagitüübi kindlaksmääramiseks (vabatahtlik) on esitatud salmonelloosi serotüübi enteritidis ja salmonelloosi serotüübi typhimurium isolaadid, siis kasutatakse Londonis asuva Colindale’i Tervisekaitseameti salmonelloosi faagitüübi kindlaksmääramise WHO võrdluskeskuse kirjeldatud meetodeid.

5.   LIIKMESRIIKIDE ARUANDLUS

5.1.   Uuringu tegemise üldine kirjeldus

Teksti kujul esitatav aruanne peab sisaldama vähemalt järgmist teavet:

| a) | liikmesriik; |
| --- | --- |

a)

liikmesriik;

| b) | aretussigu kasvatavates põllumajandusettevõtetes peetavate sigade populatsiooni kirjeldus;






  1) | loomakasvatusega tegelevad põllumajandusettevõtted:






  i) | loomakasvatusega tegelevate põllumajandusettevõtete koguarv; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

aretussigu kasvatavates põllumajandusettevõtetes peetavate sigade populatsiooni kirjeldus;

1)

loomakasvatusega tegelevad põllumajandusettevõtted:

i)

loomakasvatusega tegelevate põllumajandusettevõtete koguarv;

| ii) | tuumikkarja aretusega tegelevate põllumajandusettevõtete koguarv; |
| --- | --- |

ii)

tuumikkarja aretusega tegelevate põllumajandusettevõtete koguarv;

| iii) | paljunduskarja kasvatusega tegelevate põllumajandusettevõtete koguarv; |
| --- | --- |

iii)

paljunduskarja kasvatusega tegelevate põllumajandusettevõtete koguarv;

| iv) | loomakasvatusega tegelevate põllumajandusettevõtete arv, mille uurimist kavandati, ja tegelikult uuritud põllumajandusettevõtete arv; põllumajandusettevõtete arv, mille uurimist kavandati, kuid mida ei uuritud, selle põhjus; |
| --- | --- |

iv)

loomakasvatusega tegelevate põllumajandusettevõtete arv, mille uurimist kavandati, ja tegelikult uuritud põllumajandusettevõtete arv; põllumajandusettevõtete arv, mille uurimist kavandati, kuid mida ei uuritud, selle põhjus;

| v) | märkused loomakasvatusega tegelevate põllumajandusettevõtete valikuuringu programmi üldise representatiivsuse kohta; |
| --- | --- |

v)

märkused loomakasvatusega tegelevate põllumajandusettevõtete valikuuringu programmi üldise representatiivsuse kohta;

| 2) | põllumajanduslikud tootmisettevõtted:






  i) | põllumajanduslike tootmisettevõtete koguarv; |
| --- | --- | --- |

2)

põllumajanduslikud tootmisettevõtted:

i)

põllumajanduslike tootmisettevõtete koguarv;

| ii) | pesakondadest võõrdepõrsaid/noorloomi kasvatavate põllumajanduslike tootmisettevõtete koguarv; |
| --- | --- |

ii)

pesakondadest võõrdepõrsaid/noorloomi kasvatavate põllumajanduslike tootmisettevõtete koguarv;

| iii) | pesakondadest tapaloomi kasvatavate põllumajanduslike tootmisettevõtete koguarv; |
| --- | --- |

iii)

pesakondadest tapaloomi kasvatavate põllumajanduslike tootmisettevõtete koguarv;

| iv) | põllumajanduslike tootmisettevõtete arv, mille uurimist kavandati, ja tegelikult uuritud põllumajandusettevõtete arv; põllumajandusettevõtete arv, mille uurimist kavandati, kuid mida ei uuritud, selle põhjus; |
| --- | --- |

iv)

põllumajanduslike tootmisettevõtete arv, mille uurimist kavandati, ja tegelikult uuritud põllumajandusettevõtete arv; põllumajandusettevõtete arv, mille uurimist kavandati, kuid mida ei uuritud, selle põhjus;

| v) | võimalikud märkused põllumajanduslike tootmisettevõtete valikuuringu programmi üldise representatiivsuse kohta; |
| --- | --- |

v)

võimalikud märkused põllumajanduslike tootmisettevõtete valikuuringu programmi üldise representatiivsuse kohta;

| c) | saadud ja analüüsitud proovide arv, mis on võetud:






  i) | loomakasvatusega tegelevatest põllumajandusettevõtetest; |
| --- | --- | --- |

c)

saadud ja analüüsitud proovide arv, mis on võetud:

i)

loomakasvatusega tegelevatest põllumajandusettevõtetest;

| ii) | põllumajanduslikest tootmisettevõtetest; |
| --- | --- |

ii)

põllumajanduslikest tootmisettevõtetest;

| iii) | põllumajandusettevõtte-sisese levimuse uuringuga seotud ettevõtetest; |
| --- | --- |

iii)

põllumajandusettevõtte-sisese levimuse uuringuga seotud ettevõtetest;

| d) | üldised tulemused:






  i) | levimus salmonelloosi ja salmonelloosi serotüüpidesse nakatunud loomakasvatusega tegelevates põllumajandusettevõtetes ja põllumajanduslikes tootmisettevõtetes; |
| --- | --- | --- |

d)

üldised tulemused:

i)

levimus salmonelloosi ja salmonelloosi serotüüpidesse nakatunud loomakasvatusega tegelevates põllumajandusettevõtetes ja põllumajanduslikes tootmisettevõtetes;

| ii) | põllumajandusettevõtte-sisese levimuse uuringu tulemus; |
| --- | --- |

ii)

põllumajandusettevõtte-sisese levimuse uuringu tulemus;

| e) | salmonelloosi alusuuringu tegemise eest vastutavate laborite nimekiri:






  i) | tuvastus; |
| --- | --- | --- |

e)

salmonelloosi alusuuringu tegemise eest vastutavate laborite nimekiri:

i)

tuvastus;

| ii) | serotüübi kindlaksmääramine; |
| --- | --- |

ii)

serotüübi kindlaksmääramine;

| iii) | faagitüübi kindlaksmääramine (juhul kui tehakse). |
| --- | --- |

iii)

faagitüübi kindlaksmääramine (juhul kui tehakse).

5.2.   Täielikud andmed iga uuritud ettevõtte ja vastavate analüüsitulemuste kohta

Liikmesriigid esitavad uurimise tulemused töötlemata andmetena elektroonilisel teel, kasutades komisjonilt saadud andmebaasi ja andmete kogumise vorme. Andmebaasi ja vormid kehtestab komisjon.

5.2.1.   Liikmesriigid esitavad iga väljavalitud põllumajandusettevõtte kohta järgmise teabe:

| a) | põllumajandusettevõtte kood; |
| --- | --- |

a)

põllumajandusettevõtte kood;

| b) | põllumajandusettevõtte tootmisliik:






  i) | hoonesisene tootmine vs. kõik hoonevälised tootmisetapid; |
| --- | --- | --- |

b)

põllumajandusettevõtte tootmisliik:

i)

hoonesisene tootmine vs. kõik hoonevälised tootmisetapid;

| ii) | tuumikkarja, paljundusloomade, pesakondadest võõrdepõrsaste, pesakondadest tapaloomade ja noorloomade tootmine; |
| --- | --- |

ii)

tuumikkarja, paljundusloomade, pesakondadest võõrdepõrsaste, pesakondadest tapaloomade ja noorloomade tootmine;

| c) | põllumajandusettevõtte suurus: aretussigade arv proovivõtu ajal (täiskasvanud loomad); |
| --- | --- |

c)

põllumajandusettevõtte suurus: aretussigade arv proovivõtu ajal (täiskasvanud loomad);

| d) | asendamine: kõik asendusloomad (aretussead) ostetakse; osa asendusloomi kasvatatakse samas ettevõttes või kõik kasvatatakse samas ettevõttes; |
| --- | --- |

d)

asendamine: kõik asendusloomad (aretussead) ostetakse; osa asendusloomi kasvatatakse samas ettevõttes või kõik kasvatatakse samas ettevõttes;

| e) | (ei ole kohustuslik) diarröa kliinilised sümptomid: kas kolme kuu jooksul enne proovivõttu on esinenud diarröa kliinilisi sümptomeid? |
| --- | --- |

e)

(ei ole kohustuslik) diarröa kliinilised sümptomid: kas kolme kuu jooksul enne proovivõttu on esinenud diarröa kliinilisi sümptomeid?

5.2.2.   Liikmesriigid esitavad iga laborisse saadetud proovi kohta järgmise teabe:

| a) | proovi kood; |
| --- | --- |

a)

proovi kood;

| b) | esialgset analüüsi teostava labori kood; |
| --- | --- |

b)

esialgset analüüsi teostava labori kood;

| c) | proovi võtmise kuupäev; |
| --- | --- |

c)

proovi võtmise kuupäev;

| d) | laboratoorse analüüsi alguse kuupäev; |
| --- | --- |

d)

laboratoorse analüüsi alguse kuupäev;

| e) | salmonelloosi tuvastus: kvalitatiivne tulemus (positiivne/negatiivne); |
| --- | --- |

e)

salmonelloosi tuvastus: kvalitatiivne tulemus (positiivne/negatiivne);

| f) | salmonelloosi serotüübi kindlaksmääramine: tuvastatud serotüüp (serotüübid) (võib olla rohkem kui üks); |
| --- | --- |

f)

salmonelloosi serotüübi kindlaksmääramine: tuvastatud serotüüp (serotüübid) (võib olla rohkem kui üks);

| g) | sigade vanus: kõik nooremised vs. eri vanuses aretussead; |
| --- | --- |

g)

sigade vanus: kõik nooremised vs. eri vanuses aretussead;

| h) | sugu: ainult emised, emised ja kuldid või ainult kuldid; |
| --- | --- |

h)

sugu: ainult emised, emised ja kuldid või ainult kuldid;

| i) | tootmisetapp: suguküpsus; paaritamine, tiinus (muu?); |
| --- | --- |

i)

tootmisetapp: suguküpsus; paaritamine, tiinus (muu?);

| j) | hooned: (täielikult/osaliselt) restpõrandad; kõva pinnaga põrand; paksud õled või muu; |
| --- | --- |

j)

hooned: (täielikult/osaliselt) restpõrandad; kõva pinnaga põrand; paksud õled või muu;

| k) | toitumine: kas selle sulu, aediku või rühma sigadele söödetakse ainult segajõusööta; |
| --- | --- |

k)

toitumine: kas selle sulu, aediku või rühma sigadele söödetakse ainult segajõusööta;

| l) | söödalisand: kas söödale lisatakse salmonelloosivastast ainet (nagu orgaanilised happed, probiootik); |
| --- | --- |

l)

söödalisand: kas söödale lisatakse salmonelloosivastast ainet (nagu orgaanilised happed, probiootik);

| m) | antibiootikumide süstemaatiline kasutamine: kas antibiootikume kasutatakse mis tahes viisil kõigi kõnealuse rühma loomade puhul; |
| --- | --- |

m)

antibiootikumide süstemaatiline kasutamine: kas antibiootikume kasutatakse mis tahes viisil kõigi kõnealuse rühma loomade puhul;

| n) | viimane antibakteriaalse ravimi loomadele manustamise kuupäev (nelja viimase nädala jooksul). |
| --- | --- |

n)

viimane antibakteriaalse ravimi loomadele manustamise kuupäev (nelja viimase nädala jooksul).

5.2.3.   Liikmesriigid esitavad põllumajandusettevõtte-sisese levimuse uuringu raames iga valimiraami kuuluvast ettevõttest võetud ja laborisse saadetud proovi kohta järgmise lisateabe:

| a) | liitproovi kood; |
| --- | --- |

a)

liitproovi kood;

| b) | salmonelloosi tuvastus igas üksikus proovis: kvalitatiivne tulemus (positiivne/negatiivne); |
| --- | --- |

b)

salmonelloosi tuvastus igas üksikus proovis: kvalitatiivne tulemus (positiivne/negatiivne);

| c) | salmonelloosi serotüübi kindlaksmääramine igas üksikus proovis: tuvastatud serotüüp (serotüübid) (võib olla rohkem kui üks). |
| --- | --- |

c)

salmonelloosi serotüübi kindlaksmääramine igas üksikus proovis: tuvastatud serotüüp (serotüübid) (võib olla rohkem kui üks).

---

II LISA

Liikmesriikidele antava artiklis 5 osutatud ühenduse rahalise toetuse ülemmäärad

| Liikmesriik | Analüüside tegemise kaasrahastamiseks antav maksimumsumma
  (eurodes) |
| --- | --- |
| Belgia – BE | 59 800 |
| Bulgaaria – BG | 52 260 |
| Tšehhi Vabariik – CZ | 102 960 |
| Taani – DK | 98 280 |
| Saksamaa – DE | 57 980 |
| Eesti – EE | 9 360 |
| Iirimaa – IE | 43 420 |
| Kreeka – EL | 39 260 |
| Hispaania – ES | 82 680 |
| Prantsusmaa – FR | 82 680 |
| Itaalia – IT | 79 300 |
| Küpros – CY | 20 020 |
| Läti – LV | 3 380 |
| Leedu – LT | 13 780 |
| Luksemburg – LU | 11 960 |
| Ungari – HU | 74 360 |
| Malta – MT | 0 |
| Madalmaad – NL | 87 100 |
| Austria – AT | 59 020 |
| Poola – PL | 85 020 |
| Portugal – PT | 54 860 |
| Rumeenia – RO | 107 900 |
| Sloveenia – SI | 81 120 |
| Slovakkia – SK | 54 080 |
| Soome – FI | 64 740 |
| Rootsi – SE | 81 120 |
| Ühendkuningriik – UK | 102 960 |
| Kokku | 1 609 400 |

Liikmesriik

Analüüside tegemise kaasrahastamiseks antav maksimumsumma

(eurodes)

Belgia – BE

59 800

Bulgaaria – BG

52 260

Tšehhi Vabariik – CZ

102 960

Taani – DK

98 280

Saksamaa – DE

57 980

Eesti – EE

9 360

Iirimaa – IE

43 420

Kreeka – EL

39 260

Hispaania – ES

82 680

Prantsusmaa – FR

82 680

Itaalia – IT

79 300

Küpros – CY

20 020

Läti – LV

3 380

Leedu – LT

13 780

Luksemburg – LU

11 960

Ungari – HU

74 360

Malta – MT

0

Madalmaad – NL

87 100

Austria – AT

59 020

Poola – PL

85 020

Portugal – PT

54 860

Rumeenia – RO

107 900

Sloveenia – SI

81 120

Slovakkia – SK

54 080

Soome – FI

64 740

Rootsi – SE

81 120

Ühendkuningriik – UK

102 960

Kokku

1 609 400

---

III LISA

Image

---