# Úřední věstník L 314/2007

| | ISSN 1725-5074 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 314 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 501. prosince 2007 |

ISSN 1725-5074

Úřední věstník

Evropské unie

L 314

České vydání

Právní předpisy

Svazek 501. prosince 2007

---

| Obsah | | I   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění je povinné | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 1411/2007 ze dne 30. listopadu 2007 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny | 1 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 1412/2007 ze dne 30. listopadu 2007, kterým se stanoví dovozní cla v odvětví obilovin použitelná ode dne 1. prosince 2007 | 3 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 1413/2007 ze dne 30. listopadu 2007, kterým se pro rok 2007 stanoví koeficient redukce týkající se plochy na zemědělce, pro kterou je žádáno o podporu pro energetické plodiny | 6 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 1414/2007 ze dne 30. listopadu 2007, kterým se zakazuje rybolov tresky obecné v oblastech ICES Kattegatu (jih III a) plavidly plujícími pod vlajkou Německa | 7 |

Obsah

I   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění je povinné

Strana

NAŘÍZENÍ

Nařízení Komise (ES) č. 1411/2007 ze dne 30. listopadu 2007 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

1

Nařízení Komise (ES) č. 1412/2007 ze dne 30. listopadu 2007, kterým se stanoví dovozní cla v odvětví obilovin použitelná ode dne 1. prosince 2007

3

*

Nařízení Komise (ES) č. 1413/2007 ze dne 30. listopadu 2007, kterým se pro rok 2007 stanoví koeficient redukce týkající se plochy na zemědělce, pro kterou je žádáno o podporu pro energetické plodiny

6

*

Nařízení Komise (ES) č. 1414/2007 ze dne 30. listopadu 2007, kterým se zakazuje rybolov tresky obecné v oblastech ICES Kattegatu (jih III a) plavidly plujícími pod vlajkou Německa

7

| | | II   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění není povinné |
| --- | --- | --- |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | | Rada |
| | | 2007/779/ES, Euratom |
| | * | Rozhodnutí Rady ze dne 8. listopadu 2007 o vytvoření mechanizmu civilní ochrany Společenství (přepracovaná verze) (
  1
  ) | 9 |
| | | 2007/780/ES |
| | * | Rozhodnutí Rady ze dne 26. listopadu 2007, kterým se mění rozhodnutí 2003/17/ES o rovnocennosti inspekcí v terénu prováděných ve třetích zemích u množitelského porostu pro produkci osiva a o rovnocennosti osiva vyprodukovaného ve třetích zemích (
  1
  ) | 20 |
| | | Komise |
| | | 2007/781/ES |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 21. srpna 2007, kterým se spojení označuje za slučitelné se společným trhem a s fungováním Dohody o EHP (Věc č. COMP/M.4523 – Travelport/Worldspan)
  (oznámeno pod číslem K(2007) 3938)

   (
  1
  ) | 21 |
| | | 2007/782/ES |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 30. listopadu 2007, kterým se schvalují roční a víceleté programy a finanční příspěvek Společenství na eradikaci, tlumení a sledování některých nákaz zvířat a zoonóz předložené členskými státy pro rok 2008 a následující roky
  (oznámeno pod číslem K(2007) 5776) | 29 |

II   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění není povinné

ROZHODNUTÍ

Rada

2007/779/ES, Euratom

*

Rozhodnutí Rady ze dne 8. listopadu 2007 o vytvoření mechanizmu civilní ochrany Společenství (přepracovaná verze) (
  1
  )

1

9

2007/780/ES

*

Rozhodnutí Rady ze dne 26. listopadu 2007, kterým se mění rozhodnutí 2003/17/ES o rovnocennosti inspekcí v terénu prováděných ve třetích zemích u množitelského porostu pro produkci osiva a o rovnocennosti osiva vyprodukovaného ve třetích zemích (
  1
  )

1

20

Komise

2007/781/ES

*

Rozhodnutí Komise ze dne 21. srpna 2007, kterým se spojení označuje za slučitelné se společným trhem a s fungováním Dohody o EHP (Věc č. COMP/M.4523 – Travelport/Worldspan)
  (oznámeno pod číslem K(2007) 3938)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2007) 3938)

1

21

2007/782/ES

*

Rozhodnutí Komise ze dne 30. listopadu 2007, kterým se schvalují roční a víceleté programy a finanční příspěvek Společenství na eradikaci, tlumení a sledování některých nákaz zvířat a zoonóz předložené členskými státy pro rok 2008 a následující roky
  (oznámeno pod číslem K(2007) 5776)

(oznámeno pod číslem K(2007) 5776)

29

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

I Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění je povinné

NAŘÍZENÍ

| 1.12.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 314/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 314/1

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1411/2007

ze dne 30. listopadu 2007

o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 3223/94 ze dne 21. prosince 1994 o prováděcích pravidlech k dovoznímu režimu pro ovoce a zeleninu (1), a zejména na čl. 4 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze.

| (2) | Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení, |
| --- | --- |

(2)

Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Standardní dovozní hodnoty uvedené v článku 4 nařízení (ES) č. 3223/94 se stanoví v souladu s přílohou.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 1. prosince 2007.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 30. listopadu 2007.

Za Komisi

Jean-Luc DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 337, 24.12.1994, s. 66. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 756/2007 (Úř. věst. L 172, 30.6.2007, s. 41).

1

---

PŘÍLOHA

nařízení Komise ze dne 30. listopadu 2007 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kódy třetích zemí (1) | Standardní dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | IL | 114,0 |
| MA | 70,5 |
| TR | 86,7 |
| ZZ | 90,4 |
| 0707 00 05 | JO | 196,3 |
| MA | 51,7 |
| TR | 103,2 |
| ZZ | 117,1 |
| 0709 90 70 | MA | 46,7 |
| TR | 127,3 |
| ZZ | 87,0 |
| 0709 90 80 | EG | 301,9 |
| ZZ | 301,9 |
| 0805 20 10 | MA | 67,0 |
| ZZ | 67,0 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 62,9 |
| HR | 26,3 |
| IL | 67,2 |
| TR | 90,4 |
| UY | 82,5 |
| ZZ | 65,9 |
| 0805 50 10 | AR | 72,2 |
| EG | 79,1 |
| TR | 107,4 |
| ZA | 59,3 |
| ZZ | 79,5 |
| 0808 10 80 | AR | 87,7 |
| CA | 108,3 |
| CL | 86,0 |
| CN | 87,6 |
| MK | 30,6 |
| US | 95,5 |
| ZA | 95,7 |
| ZZ | 84,5 |
| 0808 20 50 | AR | 49,2 |
| CN | 59,7 |
| TR | 145,7 |
| US | 109,4 |
| ZZ | 91,0 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kódy třetích zemí (1)

Standardní dovozní hodnota

0702 00 00

IL

114,0

MA

70,5

TR

86,7

ZZ

90,4

0707 00 05

JO

196,3

MA

51,7

TR

103,2

ZZ

117,1

0709 90 70

MA

46,7

TR

127,3

ZZ

87,0

0709 90 80

EG

301,9

ZZ

301,9

0805 20 10

MA

67,0

ZZ

67,0

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

62,9

HR

26,3

IL

67,2

TR

90,4

UY

82,5

ZZ

65,9

0805 50 10

AR

72,2

EG

79,1

TR

107,4

ZA

59,3

ZZ

79,5

0808 10 80

AR

87,7

CA

108,3

CL

86,0

CN

87,6

MK

30,6

US

95,5

ZA

95,7

ZZ

84,5

0808 20 50

AR

49,2

CN

59,7

TR

145,7

US

109,4

ZZ

91,0

---

(1)  Klasifikace zemí stanovená nařízením Komise (ES) č. 1833/2006 (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „jiná země původu“.

---

| 1.12.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 314/3 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 314/3

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1412/2007

ze dne 30. listopadu 2007,

kterým se stanoví dovozní cla v odvětví obilovin použitelná ode dne 1. prosince 2007

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1784/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s obilovinami (1),

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1249/96 ze dne 28. června 1996, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 1766/92, pokud jde o dovozní cla v odvětví obilovin (2), a zejména na čl. 2 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle čl. 10 odst. 2 nařízení (ES) č. 1784/2003 se dovozní clo za produkty kódů KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (vysoce jakostní pšenice obecná), 1002, ex 1005, jiná než hybridní osivo, a ex 1007, jiná než hybridy k setí, rovná intervenční ceně platné pro uvedené produkty při dovozu, zvýšené o 55 % a snížené o dovozní cenu CIF platnou pro dotyčnou zásilku. Uvedené clo však nesmí překročit celní sazbu společného celního sazebníku. |
| --- | --- |

(1)

Podle čl. 10 odst. 2 nařízení (ES) č. 1784/2003 se dovozní clo za produkty kódů KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (vysoce jakostní pšenice obecná), 1002, ex 1005, jiná než hybridní osivo, a ex 1007, jiná než hybridy k setí, rovná intervenční ceně platné pro uvedené produkty při dovozu, zvýšené o 55 % a snížené o dovozní cenu CIF platnou pro dotyčnou zásilku. Uvedené clo však nesmí překročit celní sazbu společného celního sazebníku.

| (2) | Podle čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 1784/2003 se pro účely výpočtu dovozního cla podle odstavce 2 uvedeného článku pro uvedené produkty pravidelně stanoví reprezentativní dovozní ceny CIF. |
| --- | --- |

(2)

Podle čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 1784/2003 se pro účely výpočtu dovozního cla podle odstavce 2 uvedeného článku pro uvedené produkty pravidelně stanoví reprezentativní dovozní ceny CIF.

| (3) | Podle čl. 2 odst. 2 nařízení (ES) č. 1249/96 je cena pro výpočet dovozního cla produktů kódů KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (vysoce jakostní pšenice obecná), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 a 1007 00 90 průměrem denních reprezentativních dovozních cen CIF určených postupem podle článku 4 uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(3)

Podle čl. 2 odst. 2 nařízení (ES) č. 1249/96 je cena pro výpočet dovozního cla produktů kódů KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (vysoce jakostní pšenice obecná), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 a 1007 00 90 průměrem denních reprezentativních dovozních cen CIF určených postupem podle článku 4 uvedeného nařízení.

| (4) | Je třeba stanovit dovozní cla použitelná ode dne 1. prosince 2007 až do vstupu v platnost nového stanovení, |
| --- | --- |

(4)

Je třeba stanovit dovozní cla použitelná ode dne 1. prosince 2007 až do vstupu v platnost nového stanovení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Počínaje dnem 1. prosince 2007 jsou dovozní cla v odvětví obilovin uvedená v čl. 10 odst. 2 nařízení (ES) č. 1784/2003 stanovena v příloze I tohoto nařízení na základě údajů uvedených v příloze II.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 1. prosince 2007.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 30. listopadu 2007.

Za Komisi

Jean-Luc DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 270, 21.10.2003, s. 78. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 735/2007 (Úř. věst. L 169, 29.6.2007, s. 6). Nařízení (EHS) č. 1784/2003 se nahrazuje nařízením (ES) č. 1234/2007 (Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1) od 1. července 2008.

1

(2)  Úř. věst. L 161, 29.6.1996, s. 125. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1816/2005 (Úř. věst. L 292, 8.11.2005, s. 5).

2

---

PŘÍLOHA I

Dovozní cla za produkty podle čl. 10 odst. 2 nařízení (ES) č. 1784/2003 použitelná ode dne 1. prosince 2007

| Kód KN | Popis zboží | Dovozní clo (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | PŠENICE tvrdá vysoké jakosti | 0,00 |
| střední jakosti | 0,00 |
| nízké jakosti | 0,00 |
| 1001 90 91 | PŠENICE obecná, k setí | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | PŠENICE obecná vysoké jakosti, jiná než osivo | 0,00 |
| 1002 00 00 | ŽITO | 0,00 |
| 1005 10 90 | KUKUŘICE, jiná než hybridní osivo | 0,00 |
| 1005 90 00 | KUKUŘICE, jiná než osivo (2) | 0,00 |
| 1007 00 90 | zrna ČIROKU, jiná než hybridy k setí | 0,00 |

Kód KN

Popis zboží

Dovozní clo (1)

(EUR/t)

1001 10 00

PŠENICE tvrdá vysoké jakosti

0,00

střední jakosti

0,00

nízké jakosti

0,00

1001 90 91

PŠENICE obecná, k setí

0,00

ex 1001 90 99

PŠENICE obecná vysoké jakosti, jiná než osivo

0,00

1002 00 00

ŽITO

0,00

1005 10 90

KUKUŘICE, jiná než hybridní osivo

0,00

1005 90 00

KUKUŘICE, jiná než osivo (2)

0,00

1007 00 90

zrna ČIROKU, jiná než hybridy k setí

0,00

---

(1)  Pro zboží, které je do Společenství dopravováno přes Atlantický oceán nebo Suezským průplavem může podle čl. 2 odst. 4 nařízení (ES) č. 1249/96 dovozce získat snížení cla ve výši:

| — | 3 EUR/t, pokud se přístav vykládky nachází ve Středozemním moři, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, pokud se přístav vykládky nachází ve Středozemním moři,

| — | 2 EUR/t, pokud se přístav vykládky nachází v Dánsku, Estonsku, Irsku, Litvě, Lotyšsku, Polsku, Finsku, Švédsku, Spojeném království nebo na atlantickém pobřeží Iberského poloostrova. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, pokud se přístav vykládky nachází v Dánsku, Estonsku, Irsku, Litvě, Lotyšsku, Polsku, Finsku, Švédsku, Spojeném království nebo na atlantickém pobřeží Iberského poloostrova.

(2)  Dovozci může být poskytnuto paušální snížení ve výši 24 EUR/t, pokud jsou splněny podmínky stanovené v čl. 2 odst. 5 nařízení (ES) č. 1249/96.

---

PŘÍLOHA II

Prvky výpočtu cel stanovených v příloze I

16.11.2007-29.11.2007

| 1. | Průměry za referenční období podle čl. 2 odst. 2 nařízení (ES) č. 1249/96:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Pšenice obecná (1) | Kukuřice | Pšenice tvrdá, vysoké jakosti | Pšenice tvrdá, střední jakosti (2) | Pšenice tvrdá, nízké jakosti (3) | Ječmen |
| Burza | Minneapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Kotace | 234,78 | 102,09 | — | — | — | — |
| Cena FOB USA | — | — | 408,20 | 398,20 | 378,20 | 154,00 |
| Prémie – Záliv | — | 19,26 | — | — | — | — |
| Prémie – Velká jezera | 15,42 | — | — | — | — | — |

1.

Průměry za referenční období podle čl. 2 odst. 2 nařízení (ES) č. 1249/96:

(EUR/t)

Pšenice obecná (1)

Kukuřice

Pšenice tvrdá, vysoké jakosti

Pšenice tvrdá, střední jakosti (2)

Pšenice tvrdá, nízké jakosti (3)

Ječmen

Burza

Minneapolis

Chicago

—

—

—

—

Kotace

234,78

102,09

—

—

—

—

Cena FOB USA

—

—

408,20

398,20

378,20

154,00

Prémie – Záliv

—

19,26

—

—

—

—

Prémie – Velká jezera

15,42

—

—

—

—

—

| 2. | Průměry za referenční období podle čl. 2 odst. 2 nařízení (ES) č. 1249/96:






  Náklady za přepravu: Mexický záliv–Rotterdam: | 54,40 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Náklady za přepravu: Velká jezera–Rotterdam: | 47,16 EUR/t |

2.

Průměry za referenční období podle čl. 2 odst. 2 nařízení (ES) č. 1249/96:

Náklady za přepravu: Mexický záliv–Rotterdam:

54,40 EUR/t

Náklady za přepravu: Velká jezera–Rotterdam:

47,16 EUR/t

---

(1)  Kladná prémie 14 EUR/t zahrnuta (čl. 4 odst. 3 nařízení (ES) č. 1249/96).

(2)  Záporná prémie 10 EUR/t (čl. 4 odst. 3 nařízení (ES) č. 1249/96).

(3)  Záporná prémie 30 EUR/t (čl. 4 odst. 3 nařízení (ES) č. 1249/96).

---

| 1.12.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 314/6 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 314/6

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1413/2007

ze dne 30. listopadu 2007,

kterým se pro rok 2007 stanoví koeficient redukce týkající se plochy na zemědělce, pro kterou je žádáno o podporu pro energetické plodiny

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1782/2003 ze dne 29. září 2003, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce a kterým se mění nařízení (EHS) č. 2019/93, (ES) č. 1452/2001, (ES) č. 1453/2001, (ES) č. 1454/2001, (ES) č. 1868/94, (ES) č. 1251/1999, (ES) č. 1254/1999, (ES) č. 1673/2000, (EHS) č. 2358/71 a (ES) č. 2529/2001 (1), a zejména na čl. 89 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V čl. 89 odst. 1 nařízení (ES) č. 1782/2003 se stanoví maximální zaručená plocha 2 000 000 ha způsobilá pro podporu pro energetické plodiny podle článku 88 uvedeného nařízení. Ustanovení čl. 89 odst. 2 uvádí, že pokud je plocha, pro kterou je žádáno o podporu, větší než maximální zaručená plocha, je plocha na zemědělce, pro kterou je žádáno o podporu, poměrně snížena pro příslušný rok. |
| --- | --- |

(1)

V čl. 89 odst. 1 nařízení (ES) č. 1782/2003 se stanoví maximální zaručená plocha 2 000 000 ha způsobilá pro podporu pro energetické plodiny podle článku 88 uvedeného nařízení. Ustanovení čl. 89 odst. 2 uvádí, že pokud je plocha, pro kterou je žádáno o podporu, větší než maximální zaručená plocha, je plocha na zemědělce, pro kterou je žádáno o podporu, poměrně snížena pro příslušný rok.

| (2) | Podle článku 4 nařízení Komise (ES) č. 1973/2004 ze dne 29. října 2004, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1782/2003 ohledně režimů podpor stanovených v hlavě IV a IVa tohoto nařízení a ohledně využití půdy vyjmuté pro pěstování surovin (2) se koeficient redukce ploch stanoví před poskytnutím plateb zemědělcům a nejpozději k 31. lednu následujícího roku na základě údajů sdělených v souladu s čl. 3 odst. 1 písm. b) uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(2)

Podle článku 4 nařízení Komise (ES) č. 1973/2004 ze dne 29. října 2004, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1782/2003 ohledně režimů podpor stanovených v hlavě IV a IVa tohoto nařízení a ohledně využití půdy vyjmuté pro pěstování surovin (2) se koeficient redukce ploch stanoví před poskytnutím plateb zemědělcům a nejpozději k 31. lednu následujícího roku na základě údajů sdělených v souladu s čl. 3 odst. 1 písm. b) uvedeného nařízení.

| (3) | V souladu s čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 1973/2004 oznámily členské státy Komisi údaje o celkové ploše, pro kterou byla na rok 2007 stanovena podpora pro energetické plodiny podle článku 88 nařízení (ES) č. 1782/2003. Na základě těchto sdělení bylo stanoveno, že celková plocha na rok 2007 je 2 843 450 ha. |
| --- | --- |

(3)

V souladu s čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 1973/2004 oznámily členské státy Komisi údaje o celkové ploše, pro kterou byla na rok 2007 stanovena podpora pro energetické plodiny podle článku 88 nařízení (ES) č. 1782/2003. Na základě těchto sdělení bylo stanoveno, že celková plocha na rok 2007 je 2 843 450 ha.

| (4) | Jelikož výše uvedená plocha 2 843 450 ha přesahuje maximální zaručenou plochu 2 000 000 ha způsobilou pro podporu, je nezbytné stanovit koeficient redukce, který se použije na plochu na zemědělce, pro kterou je pro rok 2007 žádáno o podporu. |
| --- | --- |

(4)

Jelikož výše uvedená plocha 2 843 450 ha přesahuje maximální zaručenou plochu 2 000 000 ha způsobilou pro podporu, je nezbytné stanovit koeficient redukce, který se použije na plochu na zemědělce, pro kterou je pro rok 2007 žádáno o podporu.

| (5) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro přímé platby, |
| --- | --- |

(5)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro přímé platby,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Koeficient redukce, který se použije na plochu na zemědělce, pro kterou je na rok 2007 žádáno o podporu pro energetické plodiny podle článku 88 nařízení (ES) č. 1782/2003, je 0,70337.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 30. listopadu 2007.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 270, 21.10.2003, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 1276/2007 (Úř. věst. L 284, 30.10.2007, s. 11).

1

(2)  Úř. věst. L 345, 20.11.2004, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 993/2007 (Úř. věst. L 222, 28.8.2007, s. 10).

2

---

| 1.12.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 314/7 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 314/7

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1414/2007

ze dne 30. listopadu 2007,

kterým se zakazuje rybolov tresky obecné v oblastech ICES Kattegatu (jih III a) plavidly plujícími pod vlajkou Německa

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky (1), a zejména na čl. 26 odst. 4 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2847/93 ze dne 12. října 1993 o zavedení kontrolního režimu pro společnou rybářskou politiku (2), a zejména na čl. 21 odst. 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Rady (ES) č. 41/2007 ze dne 21. prosince 2006, kterým se pro rok 2007 stanoví rybolovná práva a související podmínky pro některé populace ryb a skupiny populací ryb, platné ve vodách Společenství a pro plavidla Společenství ve vodách podléhajících omezením odlovu (3), stanoví kvóty pro rok 2007. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Rady (ES) č. 41/2007 ze dne 21. prosince 2006, kterým se pro rok 2007 stanoví rybolovná práva a související podmínky pro některé populace ryb a skupiny populací ryb, platné ve vodách Společenství a pro plavidla Společenství ve vodách podléhajících omezením odlovu (3), stanoví kvóty pro rok 2007.

| (2) | Podle informací, jež Komise obdržela, úlovky z populace uvedené v příloze tohoto nařízení, které byly odloveny plavidly plujícími pod vlajkou členského státu uvedeného ve zmíněné příloze nebo plavidly v něm registrovanými, vyčerpaly kvótu přidělenou pro rok 2007. |
| --- | --- |

(2)

Podle informací, jež Komise obdržela, úlovky z populace uvedené v příloze tohoto nařízení, které byly odloveny plavidly plujícími pod vlajkou členského státu uvedeného ve zmíněné příloze nebo plavidly v něm registrovanými, vyčerpaly kvótu přidělenou pro rok 2007.

| (3) | Je proto nutné zakázat rybolov této populace a její uchovávání na palubě, překládku a vykládku, |
| --- | --- |

(3)

Je proto nutné zakázat rybolov této populace a její uchovávání na palubě, překládku a vykládku,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Vyčerpání kvóty

Rybolovná kvóta přidělená pro rok 2007 členskému státu uvedenému v příloze tohoto nařízení pro populaci uvedenou ve zmíněné příloze se považuje za vyčerpanou od data stanoveného v uvedené příloze.

Článek 2

Zákazy

Rybolov populace uvedené v příloze tohoto nařízení plavidly plujícími pod vlajkou členského státu uvedeného ve zmíněné příloze nebo plavidly v něm registrovanými se zakazuje od data stanoveného v uvedené příloze. Po tomto datu se zakazuje úlovky z uvedené populace odlovené těmito plavidly uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat.

Článek 3

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 30. listopadu 2007.

Za Komisi

Fokion FOTIADIS

generální ředitel pro rybolov a námořní záležitosti

---

(1)  Úř. věst. L 358, 31.12.2002, s. 59. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 865/2007 (Úř. věst. L 192, 24.7.2007, s. 1).

1

(2)  Úř. věst. L 261, 20.10.1993, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1967/2006 (Úř. věst. L 409, 30.12.2006, s. 11); opraveno v Úř. věst. L 36, 8.2.2007, s. 6.

2

(3)  Úř. věst. L 15, 20.1.2007, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 898/2007 (Úř. věst. L 196, 28.7.2007, s. 22).

3

---

PŘÍLOHA

| Č. | 75 |
| --- | --- |
| Členský stát | Německo |
| Populace | COD/03AS. |
| Druh | Treska obecná (Gadus morhua) |
| Oblast | Kattegat |
| Datum | 13.11.2007 |

Č.

75

Členský stát

Německo

Populace

COD/03AS.

Druh

Treska obecná (Gadus morhua)

Oblast

Kattegat

Datum

13.11.2007

---

II Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění není povinné

ROZHODNUTÍ

Rada

| 1.12.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 314/9 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 314/9

---

ROZHODNUTÍ RADY

ze dne 8. listopadu 2007

o vytvoření mechanizmu civilní ochrany Společenství (přepracovaná verze)

(Text s významem pro EHP)

(2007/779/ES, Euratom)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 308 této smlouvy,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na článek 203 této smlouvy,

s ohledem na návrh Komise,

s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu (1),

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (2),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V rozhodnutí Rady 2001/792/ES, Euratom ze dne 23. října 2001 o vytvoření mechanismu Společenství na podporu zesílené spolupráce při asistenčních zásazích v oblasti civilní ochrany (3) (dále jen „mechanismus“) je potřeba učinit několik zásadních změn, aby odezva Evropské unie na mimořádné události byla soudržnější a účinnější. V zájmu jasnosti by uvedené rozhodnutí mělo být přepracováno. |
| --- | --- |

(1)

V rozhodnutí Rady 2001/792/ES, Euratom ze dne 23. října 2001 o vytvoření mechanismu Společenství na podporu zesílené spolupráce při asistenčních zásazích v oblasti civilní ochrany (3) (dále jen „mechanismus“) je potřeba učinit několik zásadních změn, aby odezva Evropské unie na mimořádné události byla soudržnější a účinnější. V zájmu jasnosti by uvedené rozhodnutí mělo být přepracováno.

| (2) | V posledních letech značně vzrostl výskyt a závažnost přírodních a člověkem způsobených pohrom, při nichž dochází ke ztrátám na životech a na majetku, včetně kulturního dědictví, je ničena hospodářská a sociální infrastruktura a je poškozováno životní prostředí. |
| --- | --- |

(2)

V posledních letech značně vzrostl výskyt a závažnost přírodních a člověkem způsobených pohrom, při nichž dochází ke ztrátám na životech a na majetku, včetně kulturního dědictví, je ničena hospodářská a sociální infrastruktura a je poškozováno životní prostředí.

| (3) | Prováděcí opatření Společenství k usnesení Rady a zástupců vlád členských států, zasedajících v Radě, ze dne 8. července 1991 o zlepšování vzájemné pomoci členských států v případě přírodní nebo technologické pohromy (4) pomohlo ochránit obyvatele, životní prostředí a majetek. Úmluva Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů o účincích průmyslových havárií, přesahujících hranice států, ze dne 17. března 1992, schválená Společenstvím rozhodnutím Rady 98/685/ES (5), pomohla dále zlepšit předcházení průmyslovým pohromám a jejich řešení. |
| --- | --- |

(3)

Prováděcí opatření Společenství k usnesení Rady a zástupců vlád členských států, zasedajících v Radě, ze dne 8. července 1991 o zlepšování vzájemné pomoci členských států v případě přírodní nebo technologické pohromy (4) pomohlo ochránit obyvatele, životní prostředí a majetek. Úmluva Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů o účincích průmyslových havárií, přesahujících hranice států, ze dne 17. března 1992, schválená Společenstvím rozhodnutím Rady 98/685/ES (5), pomohla dále zlepšit předcházení průmyslovým pohromám a jejich řešení.

| (4) | Obecným účelem mechanismu je na žádost poskytnout podporu v případě mimořádných událostí a usnadnit lepší koordinaci asistenčního zásahu ze strany členských států a Společenství, při zohlednění zvláštních potřeb izolovaných, nejvzdálenějších a jiných regionů nebo ostrovů Společenství. Během posledních let výrazně vzrostl počet zemí, které vyzývají k vytvoření mechanismu pomoci v oblasti civilní ochrany. Mechanismus by měl být posílen, aby zajistil účinnější a viditelnější projev evropské solidarity a umožnil rozvoj evropské schopnosti rychle reagovat, na základě modulů civilní ochrany členských států, k čemuž vyvala Evropská rada na zasedání ve dnech 16. a 17. června 2005 a Evropský parlament v rezoluci ze dne 13. ledna 2005 o katastrofě tsunami. |
| --- | --- |

(4)

Obecným účelem mechanismu je na žádost poskytnout podporu v případě mimořádných událostí a usnadnit lepší koordinaci asistenčního zásahu ze strany členských států a Společenství, při zohlednění zvláštních potřeb izolovaných, nejvzdálenějších a jiných regionů nebo ostrovů Společenství. Během posledních let výrazně vzrostl počet zemí, které vyzývají k vytvoření mechanismu pomoci v oblasti civilní ochrany. Mechanismus by měl být posílen, aby zajistil účinnější a viditelnější projev evropské solidarity a umožnil rozvoj evropské schopnosti rychle reagovat, na základě modulů civilní ochrany členských států, k čemuž vyvala Evropská rada na zasedání ve dnech 16. a 17. června 2005 a Evropský parlament v rezoluci ze dne 13. ledna 2005 o katastrofě tsunami.

| (5) | Mechanismus by náležitě zohledňoval příslušné právní předpisy a mezinárodní závazky Společenství. Toto rozhodnutí se tedy nedotýká vzájemných práv a povinností členských států zakotvených ve dvoustranných nebo mnohostranných smlouvách, které se týkají předmětu tohoto rozhodnutí. |
| --- | --- |

(5)

Mechanismus by náležitě zohledňoval příslušné právní předpisy a mezinárodní závazky Společenství. Toto rozhodnutí se tedy nedotýká vzájemných práv a povinností členských států zakotvených ve dvoustranných nebo mnohostranných smlouvách, které se týkají předmětu tohoto rozhodnutí.

| (6) | Mechanismus by měl v oblasti civilní ochrany usnadnit odezvu na všechny druhy závažných mimořádných událostí uvnitř nebo vně Společenství, včetně přírodních a člověkem způsobených pohrom, teroristických činů a technologických, radiologických nebo ekologických havárií, včetně znečištění vod v důsledku námořních havárií. V případě všech uvedených mimořádných událostí je možné žádat o pomoc v oblasti civilní ochrany, která doplní schopnosti odezvy postižené země. |
| --- | --- |

(6)

Mechanismus by měl v oblasti civilní ochrany usnadnit odezvu na všechny druhy závažných mimořádných událostí uvnitř nebo vně Společenství, včetně přírodních a člověkem způsobených pohrom, teroristických činů a technologických, radiologických nebo ekologických havárií, včetně znečištění vod v důsledku námořních havárií. V případě všech uvedených mimořádných událostí je možné žádat o pomoc v oblasti civilní ochrany, která doplní schopnosti odezvy postižené země.

| (7) | Prevence má pro ochranu proti přírodním, technologickým a ekologickým pohromám zásadní význam a bude třeba uvažovat o dalších opatřeních. Prostřednictvím dalšího rozvoje systémů detekce a včasného varování by Společenství mělo pomoci členským státům minimalizovat čas potřebný k odezvě na pohromy a varovat občany EU. Uvedené systémy by měly zohlednit stávající informační zdroje a vycházet z nich. |
| --- | --- |

(7)

Prevence má pro ochranu proti přírodním, technologickým a ekologickým pohromám zásadní význam a bude třeba uvažovat o dalších opatřeních. Prostřednictvím dalšího rozvoje systémů detekce a včasného varování by Společenství mělo pomoci členským státům minimalizovat čas potřebný k odezvě na pohromy a varovat občany EU. Uvedené systémy by měly zohlednit stávající informační zdroje a vycházet z nich.

| (8) | Na úrovni členských států a Společenství je třeba přijmout přípravná opatření, která umožní rychlou mobilizaci zásahových týmů při výskytu mimořádné události a jejich požadovanou flexibilní koordinaci a která prostřednictvím výcvikového programu zajistí schopnost účinné odezvy a doplňkovost posuzovacích a koordinačních týmů, zásahových týmů a dalších prostředků podle požadavků situace. |
| --- | --- |

(8)

Na úrovni členských států a Společenství je třeba přijmout přípravná opatření, která umožní rychlou mobilizaci zásahových týmů při výskytu mimořádné události a jejich požadovanou flexibilní koordinaci a která prostřednictvím výcvikového programu zajistí schopnost účinné odezvy a doplňkovost posuzovacích a koordinačních týmů, zásahových týmů a dalších prostředků podle požadavků situace.

| (9) | Další přípravná opatření zahrnují shromažďování informací o nezbytných zdravotnických prostředcích a podněty k využívání nových technologií. Tyto informace se týkají zdravotnických prostředků, které mohou členské státy dobrovolně zpřístupnit k ochraně veřejného zdraví, na žádost o zásah v rámci mechanismu. V souladu s článkem 296 Smlouvy o založení Evropského společenství nemá být žádný členský stát povinen poskytovat informace, jejichž zpřístupnění považuje za neslučitelné se základními zájmy své bezpečnosti. |
| --- | --- |

(9)

Další přípravná opatření zahrnují shromažďování informací o nezbytných zdravotnických prostředcích a podněty k využívání nových technologií. Tyto informace se týkají zdravotnických prostředků, které mohou členské státy dobrovolně zpřístupnit k ochraně veřejného zdraví, na žádost o zásah v rámci mechanismu. V souladu s článkem 296 Smlouvy o založení Evropského společenství nemá být žádný členský stát povinen poskytovat informace, jejichž zpřístupnění považuje za neslučitelné se základními zájmy své bezpečnosti.

| (10) | S cílem přispět k rozvoji schopnosti rychlé odezvy v oblasti civilní ochrany by se mělo uvažovat o rozvoji doplňkových modulů asistenčních zásahů v oblasti civilní ochrany, které jsou tvořeny zdroji jednoho nebo více členských států a jejichž cílem je plná interoperatibilita. Moduly jsou organizovány na úrovni členských států a podléhají jejich vedení a velení. |
| --- | --- |

(10)

S cílem přispět k rozvoji schopnosti rychlé odezvy v oblasti civilní ochrany by se mělo uvažovat o rozvoji doplňkových modulů asistenčních zásahů v oblasti civilní ochrany, které jsou tvořeny zdroji jednoho nebo více členských států a jejichž cílem je plná interoperatibilita. Moduly jsou organizovány na úrovni členských států a podléhají jejich vedení a velení.

| (11) | V případě výskytu nebo bezprostředního nebezpečí výskytu závažné mimořádné události v rámci Společenství, které má nebo by mohlo mít přeshraniční účinky nebo které vede k žádosti o poskytnutí pomoci ze strany jednoho nebo více členských států, je třeba provést náležité ohlášení prostřednictvím zavedeného a spolehlivého společného komunikačního a informačního systému pro případy mimořádných událostí. |
| --- | --- |

(11)

V případě výskytu nebo bezprostředního nebezpečí výskytu závažné mimořádné události v rámci Společenství, které má nebo by mohlo mít přeshraniční účinky nebo které vede k žádosti o poskytnutí pomoci ze strany jednoho nebo více členských států, je třeba provést náležité ohlášení prostřednictvím zavedeného a spolehlivého společného komunikačního a informačního systému pro případy mimořádných událostí.

| (12) | Mechanismus by měl umožňovat mobilizaci a snazší koordinaci asistenčních zásahů, aby byla zajištěna lepší ochrana zejména osob, ale také životního prostředí a majetku, včetně kulturního dědictví, a tak se snížily ztráty na životech, počty zraněných, hmotné škody, škody na hospodářství a na životním prostředí a stal se dosažitelnější cíl společenské soudržnosti a solidarity. Zesílená spolupráce při asistenčních zásazích v oblasti civilní ochrany by měla být založena na infrastruktuře Společenství v oblasti civilní ochrany, kterou tvoří monitorovací a informační středisko, společný komunikační a informační systém pro případy mimořádných událostí řízený Komisí a kontaktní místa v členských státech. Měla by poskytovat rámec pro shromažďování ověřených informací o mimořádných událostech za účelem jejich šíření v členských státech a předávání zkušeností z provedených zásahů. |
| --- | --- |

(12)

Mechanismus by měl umožňovat mobilizaci a snazší koordinaci asistenčních zásahů, aby byla zajištěna lepší ochrana zejména osob, ale také životního prostředí a majetku, včetně kulturního dědictví, a tak se snížily ztráty na životech, počty zraněných, hmotné škody, škody na hospodářství a na životním prostředí a stal se dosažitelnější cíl společenské soudržnosti a solidarity. Zesílená spolupráce při asistenčních zásazích v oblasti civilní ochrany by měla být založena na infrastruktuře Společenství v oblasti civilní ochrany, kterou tvoří monitorovací a informační středisko, společný komunikační a informační systém pro případy mimořádných událostí řízený Komisí a kontaktní místa v členských státech. Měla by poskytovat rámec pro shromažďování ověřených informací o mimořádných událostech za účelem jejich šíření v členských státech a předávání zkušeností z provedených zásahů.

| (13) | Kontaktní místa v členských státech by měla být schopna poskytovat informace o dostupnosti pomoci v oblasti civilní ochrany, o kterou žádá postižená země, včetně dostupnosti vojenských prostředků a kapacit. |
| --- | --- |

(13)

Kontaktní místa v členských státech by měla být schopna poskytovat informace o dostupnosti pomoci v oblasti civilní ochrany, o kterou žádá postižená země, včetně dostupnosti vojenských prostředků a kapacit.

| (14) | V zájmu podpory rozvoje schopnosti rychlé odezvy na úrovni Společenství se musí zlepšit dostupnost přiměřených dopravních prostředků. Společenství by mělo podporovat a doplňovat úsilí členských států tím, že usnadní shromažďování dopravních zdrojů členských států a v případě potřeby přispěje k financování dalších dopravních prostředků. |
| --- | --- |

(14)

V zájmu podpory rozvoje schopnosti rychlé odezvy na úrovni Společenství se musí zlepšit dostupnost přiměřených dopravních prostředků. Společenství by mělo podporovat a doplňovat úsilí členských států tím, že usnadní shromažďování dopravních zdrojů členských států a v případě potřeby přispěje k financování dalších dopravních prostředků.

| (15) | S ohledem na asistenční zásahy v oblasti civilní ochrany mimo území Společenství by mechanismus měl usnadňovat a podporovat opatření přijatá Společenstvím a členskými státy. Asistenční zásahy mimo území Společenství mohou být prováděny buď autonomně, nebo jako součást operace vedené mezinárodní organizací; pro tento případ by mělo Společenství rozvíjet vztahy s příslušnými mezinárodními organizacemi. |
| --- | --- |

(15)

S ohledem na asistenční zásahy v oblasti civilní ochrany mimo území Společenství by mechanismus měl usnadňovat a podporovat opatření přijatá Společenstvím a členskými státy. Asistenční zásahy mimo území Společenství mohou být prováděny buď autonomně, nebo jako součást operace vedené mezinárodní organizací; pro tento případ by mělo Společenství rozvíjet vztahy s příslušnými mezinárodními organizacemi.

| (16) | Pokud je přítomna, má Organizace spojených národů celkovou koordinační úlohu při záchranných operacích ve třetích zemích. Pomoc v oblasti civilní ochrany poskytovaná v rámci tohoto mechanismu by se měla koordinovat s OSN a jinými příslušnými mezinárodními subjekty s cílem maximalizovat využívání dostupných zdrojů a vyhnout se zbytečnému zdvojení úsilí. Zlepšená koordinace pomoci v oblasti civilní ochrany prostřednictvím mechanismu je předpokladem podpory celkového koordinačního úsilí a zabezpečení rozsáhlého příspěvku Evropy k celkovému záchrannému úsilí. V případě závažných mimořádných událostí, při kterých se pomoc poskytuje v rámci mechanismu i nařízení Rady (ES) č. 1257/96 ze dne 20. června 1996 o humanitární pomoci (6), by Komise měla zabezpečit účinnost, provázanost a doplňkovost celkové odezvy Společenství. |
| --- | --- |

(16)

Pokud je přítomna, má Organizace spojených národů celkovou koordinační úlohu při záchranných operacích ve třetích zemích. Pomoc v oblasti civilní ochrany poskytovaná v rámci tohoto mechanismu by se měla koordinovat s OSN a jinými příslušnými mezinárodními subjekty s cílem maximalizovat využívání dostupných zdrojů a vyhnout se zbytečnému zdvojení úsilí. Zlepšená koordinace pomoci v oblasti civilní ochrany prostřednictvím mechanismu je předpokladem podpory celkového koordinačního úsilí a zabezpečení rozsáhlého příspěvku Evropy k celkovému záchrannému úsilí. V případě závažných mimořádných událostí, při kterých se pomoc poskytuje v rámci mechanismu i nařízení Rady (ES) č. 1257/96 ze dne 20. června 1996 o humanitární pomoci (6), by Komise měla zabezpečit účinnost, provázanost a doplňkovost celkové odezvy Společenství.

| (17) | Mechanismus Společenství by mohl být využíván i jako nástroj k usnadnění a podpoře řešení krizí v souladu se společným prohlášením Rady a Komise ze dne 29. září 2003 o využívání mechanismu Společenství v oblasti civilní ochrany v rámci řešení krizí uvedeného v hlavě V Smlouvy o Evropské unii. Tímto rozhodnutím nejsou dotčeny pravomoci a úloha předsednictví při řešení krizí podle uvedené hlavy. |
| --- | --- |

(17)

Mechanismus Společenství by mohl být využíván i jako nástroj k usnadnění a podpoře řešení krizí v souladu se společným prohlášením Rady a Komise ze dne 29. září 2003 o využívání mechanismu Společenství v oblasti civilní ochrany v rámci řešení krizí uvedeného v hlavě V Smlouvy o Evropské unii. Tímto rozhodnutím nejsou dotčeny pravomoci a úloha předsednictví při řešení krizí podle uvedené hlavy.

| (18) | Mechanismus by mohl být rovněž využit k podpoře konzulární pomoci občanům EU při závažných mimořádných událostech ve třetích zemích v souvislosti s činností civilní ochrany, pokud si to vyžádají konzulární úřady členských států. |
| --- | --- |

(18)

Mechanismus by mohl být rovněž využit k podpoře konzulární pomoci občanům EU při závažných mimořádných událostech ve třetích zemích v souvislosti s činností civilní ochrany, pokud si to vyžádají konzulární úřady členských států.

| (19) | V případech, ve kterých je považováno za vhodné využít vojenské prostředky a schopnosti, bude spolupráce s ozbrojenými silami probíhat v souladu se způsoby, postupy a kritérii pro zpřístupnění vojenských prostředků a schopností týkajících se ochrany civilního obyvatelstva mechanismu, které stanoví Rada nebo její příslušné útvary. |
| --- | --- |

(19)

V případech, ve kterých je považováno za vhodné využít vojenské prostředky a schopnosti, bude spolupráce s ozbrojenými silami probíhat v souladu se způsoby, postupy a kritérii pro zpřístupnění vojenských prostředků a schopností týkajících se ochrany civilního obyvatelstva mechanismu, které stanoví Rada nebo její příslušné útvary.

| (20) | Využití vojenských prostředků a schopností by rovněž mělo být v souladu se zásadami příslušných pokynů OSN. |
| --- | --- |

(20)

Využití vojenských prostředků a schopností by rovněž mělo být v souladu se zásadami příslušných pokynů OSN.

| (21) | Měla by existovat možnost zapojit kandidátské země a spolupracovat s jinými třetími zeměmi a mezinárodními i regionálními organizacemi. |
| --- | --- |

(21)

Měla by existovat možnost zapojit kandidátské země a spolupracovat s jinými třetími zeměmi a mezinárodními i regionálními organizacemi.

| (22) | Opatření nezbytná k provedení tohoto rozhodnutí by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (7). |
| --- | --- |

(22)

Opatření nezbytná k provedení tohoto rozhodnutí by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (7).

| (23) | Cíle mechanismu, totiž usnadnit zesílenou spolupráci mezi Společenstvím a členskými státy při asistenčních zásazích v oblasti civilní ochrany v případě výskytu závažných mimořádných událostí nebo bezprostředního nebezpečí jejich výskytu, není možné dostatečně dosáhnout na úrovni členských států, a proto jej může být z důvodu rozsahu nebo následků navrhované akce, včetně užitku, jejž mechanismus přinese v souvislosti se snižováním ztrát na lidských životech a škod, lépe dosaženo na úrovni Společenství.
  V případě, že schopnosti odezvy postiženého členského státu nestačí na zvládnutí závažné mimořádné události, měl by mít tento stát možnost využít mechanismus k doplnění vlastních zdrojů v oblasti civilní ochrany. Společenství proto může přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o založení Evropského společenství. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku toto rozhodnutí nepřekračuje rámec toho, co je pro dosažení těchto cílů nezbytné. |
| --- | --- |

(23)

Cíle mechanismu, totiž usnadnit zesílenou spolupráci mezi Společenstvím a členskými státy při asistenčních zásazích v oblasti civilní ochrany v případě výskytu závažných mimořádných událostí nebo bezprostředního nebezpečí jejich výskytu, není možné dostatečně dosáhnout na úrovni členských států, a proto jej může být z důvodu rozsahu nebo následků navrhované akce, včetně užitku, jejž mechanismus přinese v souvislosti se snižováním ztrát na lidských životech a škod, lépe dosaženo na úrovni Společenství.

V případě, že schopnosti odezvy postiženého členského státu nestačí na zvládnutí závažné mimořádné události, měl by mít tento stát možnost využít mechanismus k doplnění vlastních zdrojů v oblasti civilní ochrany. Společenství proto může přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o založení Evropského společenství. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku toto rozhodnutí nepřekračuje rámec toho, co je pro dosažení těchto cílů nezbytné.

| (24) | Pro přijetí tohoto rozhodnutí nestanoví Smlouva o založení Evropského společenství jiné pravomoci než pravomoci uvedené v článku 308 a Smlouva o založení Evropského společenství pro atomovou energii jiné pravomoci než pravomoci uvedené v článku 203, |
| --- | --- |

(24)

Pro přijetí tohoto rozhodnutí nestanoví Smlouva o založení Evropského společenství jiné pravomoci než pravomoci uvedené v článku 308 a Smlouva o založení Evropského společenství pro atomovou energii jiné pravomoci než pravomoci uvedené v článku 203,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

KAPITOLA I

Předmět a oblast působnosti

Článek 1

1.   Vytváří se mechanismus Společenství (dále jen „mechanismus“) na podporu zesílené spolupráce mezi Společenstvím a členskými státy při asistenčních zásazích v oblasti civilní ochrany v případě výskytu závažných mimořádných událostí nebo bezprostředního nebezpečí jejich výskytu.

2.   Mechanismus má zajistit ochranu především osob, ale také životního prostředí a majetku, včetně kulturního dědictví, v případě výskytu přírodních a člověkem způsobených pohrom, teroristických činů a technologických, radiologických nebo ekologických havárií, včetně znečištění vod v důsledku námořních havárií, uvnitř nebo vně Společenství, přičemž zohledňuje zvláštní potřeby izolovaných, nejvzdálenějších a jiných regionů nebo ostrovů Společenství.

Mechanismus se nedotýká povinností uložených příslušnými platnými právními předpisy Evropského společenství nebo Evropského společenství pro atomovou energii, případně platnými mezinárodními dohodami.

Článek 2

Mechanismus sestává z řady prvků a opatření, k nimž náleží:

| 1. | získání přehledu o zásahových týmech a další intervenční podpoře využitelných v členských státech k asistenčnímu zásahu v případě výskytu mimořádné události; |
| --- | --- |

1.

získání přehledu o zásahových týmech a další intervenční podpoře využitelných v členských státech k asistenčnímu zásahu v případě výskytu mimořádné události;

| 2. | vypracování a provádění výcvikového programu pro zásahové týmy a pomocný zásahový personál a pro experty z týmů pro posuzování nebo koordinaci (dále jen „posuzovací nebo koordinační týmy“); |
| --- | --- |

2.

vypracování a provádění výcvikového programu pro zásahové týmy a pomocný zásahový personál a pro experty z týmů pro posuzování nebo koordinaci (dále jen „posuzovací nebo koordinační týmy“);

| 3. | workshopy, semináře a pilotní projekty k nejdůležitějším aspektům zásahu; |
| --- | --- |

3.

workshopy, semináře a pilotní projekty k nejdůležitějším aspektům zásahu;

| 4. | sestavování a vysílání posuzovacích nebo koordinačních týmů; |
| --- | --- |

4.

sestavování a vysílání posuzovacích nebo koordinačních týmů;

| 5. | zřízení a řízení monitorovacího a informačního střediska (MIC), jehož služby, včetně možnosti okamžitého nasazení, budou k dispozici 24 hodin denně, a které bude pro účely daného mechanismu sloužit členským státům a Komisi; |
| --- | --- |

5.

zřízení a řízení monitorovacího a informačního střediska (MIC), jehož služby, včetně možnosti okamžitého nasazení, budou k dispozici 24 hodin denně, a které bude pro účely daného mechanismu sloužit členským státům a Komisi;

| 6. | vytvoření a řízení společného komunikačního a informačního systému pro případy mimořádných událostí (CECIS) s cílem umožnit komunikaci a sdílet informace mezi MIC a operačními kontaktními místy členských států; |
| --- | --- |

6.

vytvoření a řízení společného komunikačního a informačního systému pro případy mimořádných událostí (CECIS) s cílem umožnit komunikaci a sdílet informace mezi MIC a operačními kontaktními místy členských států;

| 7. | přispívání k vývoji systémů detekce a včasného varování pro pohromy, které mohou postihnout území členských států, s cílem umožnit rychlou odezvu členských států a Společenství, jakož i k zavedení takových systémů na základě studií a posouzení nezbytnosti a proveditelnosti těchto systémů a prostřednictvím akcí na podporu jejich vzájemného propojení a jejich napojení na MIC a CECIS. Tyto systémy musí zohledňovat stávající informační, monitorovací nebo detekční zdroje a musí z nich vycházet; |
| --- | --- |

7.

přispívání k vývoji systémů detekce a včasného varování pro pohromy, které mohou postihnout území členských států, s cílem umožnit rychlou odezvu členských států a Společenství, jakož i k zavedení takových systémů na základě studií a posouzení nezbytnosti a proveditelnosti těchto systémů a prostřednictvím akcí na podporu jejich vzájemného propojení a jejich napojení na MIC a CECIS. Tyto systémy musí zohledňovat stávající informační, monitorovací nebo detekční zdroje a musí z nich vycházet;

| 8. | podporování členských států při získávání přístupu ke zdrojům vybavení a dopravy:






  a) | poskytováním a sdílením informací o zdrojích vybavení a dopravy, které mohou poskytnout členské státy s cílem usnadnit společné využívání takových zdrojů vybavení nebo dopravy, |
| --- | --- | --- |

8.

podporování členských států při získávání přístupu ke zdrojům vybavení a dopravy:

a)

poskytováním a sdílením informací o zdrojích vybavení a dopravy, které mohou poskytnout členské státy s cílem usnadnit společné využívání takových zdrojů vybavení nebo dopravy,

| b) | pomáháním členským státům určit dopravní zdroje, jež mohou být dostupné z jiných zdrojů včetně obchodního trhu, a usnadnit přístup k nim, |
| --- | --- |

b)

pomáháním členským státům určit dopravní zdroje, jež mohou být dostupné z jiných zdrojů včetně obchodního trhu, a usnadnit přístup k nim,

| c) | pomáháním členským státům určit vybavení, které může být dostupné z jiných zdrojů včetně obchodního trhu; |
| --- | --- |

c)

pomáháním členským státům určit vybavení, které může být dostupné z jiných zdrojů včetně obchodního trhu;

| 9. | doplnění dopravy poskytované členskými státy financováním dalších dopravních zdrojů nezbytných k zajištění rychlé odezvy na závažné mimořádné události; |
| --- | --- |

9.

doplnění dopravy poskytované členskými státy financováním dalších dopravních zdrojů nezbytných k zajištění rychlé odezvy na závažné mimořádné události;

| 10. | podporování konzulární pomoci občanům EU při závažných mimořádných událostech ve třetích zemích v souvislosti s činností civilní ochrany, pokud o to požádají konzulární úřady členských států; |
| --- | --- |

10.

podporování konzulární pomoci občanům EU při závažných mimořádných událostech ve třetích zemích v souvislosti s činností civilní ochrany, pokud o to požádají konzulární úřady členských států;

| 11. | další podpůrná a doplňková opatření nezbytná v rámci mechanismu, jak je uvedeno v článku 4 rozhodnutí Rady 2007/162/ES, Euratom ze dne 5. března 2007 o zřízení finančního nástroje pro civilní ochranu (8). |
| --- | --- |

11.

další podpůrná a doplňková opatření nezbytná v rámci mechanismu, jak je uvedeno v článku 4 rozhodnutí Rady 2007/162/ES, Euratom ze dne 5. března 2007 o zřízení finančního nástroje pro civilní ochranu (8).

Článek 3

Pro účely tohoto rozhodnutí se rozumí:

| 1. | „závažnou mimořádnou událostí“ jakákoli situace, která má či může mít nepříznivý dopad na obyvatelstvo, životní prostředí nebo majetek a která může vést k žádosti o poskytnutí pomoci na základě mechanismu; |
| --- | --- |

1.

„závažnou mimořádnou událostí“ jakákoli situace, která má či může mít nepříznivý dopad na obyvatelstvo, životní prostředí nebo majetek a která může vést k žádosti o poskytnutí pomoci na základě mechanismu;

| 2. | „odezvou“ jakákoli akce přijatá na základě mechanismu během závažné mimořádné události nebo po ní, s cílem řešit její přímé následky; |
| --- | --- |

2.

„odezvou“ jakákoli akce přijatá na základě mechanismu během závažné mimořádné události nebo po ní, s cílem řešit její přímé následky;

| 3. | „připraveností“ stav pohotovosti a schopnosti lidských a materiálních prostředků, dosažený v důsledku předem přijaté akce, umožňující jim zajistit účinnou a rychlou odezvu na mimořádnou událost; |
| --- | --- |

3.

„připraveností“ stav pohotovosti a schopnosti lidských a materiálních prostředků, dosažený v důsledku předem přijaté akce, umožňující jim zajistit účinnou a rychlou odezvu na mimořádnou událost;

| 4. | „včasným varováním“ včasné a účinné poskytnutí informací, jež umožňují přijmout akci s cílem zabránit rizikům nebo je snížit a zajistit připravenost na účinnou odezvu; |
| --- | --- |

4.

„včasným varováním“ včasné a účinné poskytnutí informací, jež umožňují přijmout akci s cílem zabránit rizikům nebo je snížit a zajistit připravenost na účinnou odezvu;

| 5. | „modulem“ soběstačné a nezávislé uspořádání předem vymezených schopností členských států, které vycházejí z úkolů a potřeb, nebo mobilní operační tým členských států představující soubor lidských a materiálních zdrojů, který může být popsán svou schopností pro zásah nebo úkolem či úkoly, které je schopen vykonat. |
| --- | --- |

5.

„modulem“ soběstačné a nezávislé uspořádání předem vymezených schopností členských států, které vycházejí z úkolů a potřeb, nebo mobilní operační tým členských států představující soubor lidských a materiálních zdrojů, který může být popsán svou schopností pro zásah nebo úkolem či úkoly, které je schopen vykonat.

KAPITOLA II

Připravenost

Článek 4

1.   Členské státy zajistí v předstihu zásahové týmy nebo moduly v rámci svých příslušných služeb, zejména orgánů civilní ochrany nebo jiných zásahových služeb, které budou k dispozici pro zásah nebo které by mohly být sestaveny ve velmi krátkém časovém horizontu a mohly být vyslány na místo určení přibližně do 12 hodin od obdržení žádosti o poskytnutí pomoci. Přihlížejí k tomu, že složení týmu nebo modulu by mělo záviset na druhu závažné mimořádné události a na zvláštních potřebách s ní spojených.

2.   Členské státy vyberou odborníky, kteří mohou být povoláni na místo výskytu mimořádné události jako členové posuzovacího nebo koordinačního týmu.

3.   Členské státy dobrovolně pracují na rozvoji modulů, zejména za účelem uspokojení prioritních potřeb zásahu nebo podpory na základě mechanismu, které jsou:

| a) | tvořeny ze zdrojů jednoho nebo více států, které se účastní mechanismu; |
| --- | --- |

a)

tvořeny ze zdrojů jednoho nebo více států, které se účastní mechanismu;

| b) | schopny plnit úkoly v oblastech odezvy; |
| --- | --- |

b)

schopny plnit úkoly v oblastech odezvy;

| c) | schopny plnit své úkoly v souladu s uznávanými mezinárodními pokyny, a proto mohou:






  i) | být nasazeny ve velmi krátkém časovém horizontu od žádosti o poskytnutí pomoci, |
| --- | --- | --- |

c)

schopny plnit své úkoly v souladu s uznávanými mezinárodními pokyny, a proto mohou:

i)

být nasazeny ve velmi krátkém časovém horizontu od žádosti o poskytnutí pomoci,

| ii) | pracovat soběstačně a nezávisle po určitou dobu, pokud to vyžadují okolnosti na místě; |
| --- | --- |

ii)

pracovat soběstačně a nezávisle po určitou dobu, pokud to vyžadují okolnosti na místě;

| d) | schopny interoperability s jinými moduly; |
| --- | --- |

d)

schopny interoperability s jinými moduly;

| e) | vyškoleny a vycvičeny ke splnění požadavků interoperability podle písmen a) a d); |
| --- | --- |

e)

vyškoleny a vycvičeny ke splnění požadavků interoperability podle písmen a) a d);

| f) | podřízeny vedení osoby, která je zodpovědná za jejich činnost; |
| --- | --- |

f)

podřízeny vedení osoby, která je zodpovědná za jejich činnost;

| g) | schopny poskytnout pomoc jiným subjektům EU nebo mezinárodním institucím, zejména OSN. |
| --- | --- |

g)

schopny poskytnout pomoc jiným subjektům EU nebo mezinárodním institucím, zejména OSN.

4.   Členské státy zváží možnost poskytovat podle potřeby další formy podpory, které mohou zajistit příslušné služby, např. specializovaný personál a vybavení k řešení specifických mimořádných událostí, a možnost využít zdroje, které mohou být poskytnuty nevládními organizacemi a dalšími příslušnými subjekty.

5.   Členské státy, které si to přejí, mohou s výhradou odpovídajících bezpečnostních omezení poskytnout informace o příslušných vojenských prostředcích a schopnostech, které mohou být využity jako poslední možnost v rámci pomoci poskytované v oblasti civilní ochrany prostřednictvím mechanismu, například dopravní a logistická nebo zdravotnická podpora.

6.   Členské státy poskytnou příslušné obecné informace o týmech, odbornících, modulech a další zásahové pomoci uvedené v odstavcích 1 až 4 tohoto článku do šesti měsíců ode dne přijetí tohoto rozhodnutí a neprodleně tyto informace v případě potřeby aktualizují; poskytnou rovněž obecné informace o zdravotnických prostředcích uvedených v čl. 5 bodě 6.

7.   Členské státy, podporované Komisí, pokud o to požádají, přijmou nezbytná opatření k zajištění včasné přepravy pomoci v oblasti civilní ochrany, kterou nabízejí.

8.   Členské státy stanoví kontaktní místa a uvědomí o nich Komisi.

Článek 5

Komise plní tyto úkoly:

| 1. | zřizuje a řídí MIC; |
| --- | --- |

1.

zřizuje a řídí MIC;

| 2. | vytváří a řídí CECIS; |
| --- | --- |

2.

vytváří a řídí CECIS;

| 3. | přispívá k rozvoji systémů detekce a včasného varování v případě pohrom, jak je uvedeno v čl. 2 bodě 7; |
| --- | --- |

3.

přispívá k rozvoji systémů detekce a včasného varování v případě pohrom, jak je uvedeno v čl. 2 bodě 7;

| 4. | zajišťuje možnost co nejrychlejší mobilizace a vyslání malých týmů odborníků pro:






  a) | posouzení potřeb civilní ochrany státu, který požádal o poskytnutí pomoci, s ohledem na pomoc, která může být poskytnuta členskými státy a v rámci mechanismu, |
| --- | --- | --- |

4.

zajišťuje možnost co nejrychlejší mobilizace a vyslání malých týmů odborníků pro:

a)

posouzení potřeb civilní ochrany státu, který požádal o poskytnutí pomoci, s ohledem na pomoc, která může být poskytnuta členskými státy a v rámci mechanismu,

| b) | usnadnění koordinace asistenčních operací v oblasti civilní ochrany na místě události podle aktuální potřeby a udržování kontaktů s příslušnými orgány státu, který požádal o poskytnutí pomoci, je-li to nezbytné a vhodné; |
| --- | --- |

b)

usnadnění koordinace asistenčních operací v oblasti civilní ochrany na místě události podle aktuální potřeby a udržování kontaktů s příslušnými orgány státu, který požádal o poskytnutí pomoci, je-li to nezbytné a vhodné;

| 5. | vypracovává výcvikový program zaměřený na zlepšení koordinace asistenčního zásahu v oblasti civilní ochrany; toho lze dosáhnout zajištěním kompatibility a doplňkovosti jednotlivých zásahových týmů a modulů podle čl. 4 odst. 1 nebo v případě potřeby další zásahové pomoci podle čl. 4 odst. 4 a zvyšováním odborné způsobilosti odborníků podle čl. 4 odst. 2. Program bude zahrnovat společné kurzy a společná cvičení a výměnný systém, v jehož rámci mohou být jednotlivci dočasně vysláni do jiných členských států; |
| --- | --- |

5.

vypracovává výcvikový program zaměřený na zlepšení koordinace asistenčního zásahu v oblasti civilní ochrany; toho lze dosáhnout zajištěním kompatibility a doplňkovosti jednotlivých zásahových týmů a modulů podle čl. 4 odst. 1 nebo v případě potřeby další zásahové pomoci podle čl. 4 odst. 4 a zvyšováním odborné způsobilosti odborníků podle čl. 4 odst. 2. Program bude zahrnovat společné kurzy a společná cvičení a výměnný systém, v jehož rámci mohou být jednotlivci dočasně vysláni do jiných členských států;

| 6. | shromažďuje a shrnuje v případě závažné mimořádné události informace o schopnostech členských států udržovat výrobu sér a očkovacích látek nebo jiných nezbytných zdravotnických prostředků a o zásobách využitelných při zásahu; |
| --- | --- |

6.

shromažďuje a shrnuje v případě závažné mimořádné události informace o schopnostech členských států udržovat výrobu sér a očkovacích látek nebo jiných nezbytných zdravotnických prostředků a o zásobách využitelných při zásahu;

| 7. | vypracovává program vycházející ze zkušeností získaných při zásazích vedených v rámci mechanismu a prostřednictvím informačního systému tyto zkušenosti šíří dál; |
| --- | --- |

7.

vypracovává program vycházející ze zkušeností získaných při zásazích vedených v rámci mechanismu a prostřednictvím informačního systému tyto zkušenosti šíří dál;

| 8. | podněcuje a podporuje zavádění a využívání nových technologií pro účely mechanismu; |
| --- | --- |

8.

podněcuje a podporuje zavádění a využívání nových technologií pro účely mechanismu;

| 9. | přijme opatření uvedená v čl. 2 bodě 8 a 9; |
| --- | --- |

9.

přijme opatření uvedená v čl. 2 bodě 8 a 9;

| 10. | zajišťuje možnost poskytovat základní logistickou podporu odborníkům na posuzování nebo koordinaci; |
| --- | --- |

10.

zajišťuje možnost poskytovat základní logistickou podporu odborníkům na posuzování nebo koordinaci;

| 11. | přijímá veškerá jiná podpůrná a doplňková opatření, která jsou nezbytná v rámci mechanismu, jak je uvedeno v článku 4 rozhodnutí 2007/162/ES, Euratom. |
| --- | --- |

11.

přijímá veškerá jiná podpůrná a doplňková opatření, která jsou nezbytná v rámci mechanismu, jak je uvedeno v článku 4 rozhodnutí 2007/162/ES, Euratom.

KAPITOLA III

Odezva

Článek 6

1.   V případě výskytu nebo bezprostředního nebezpečí výskytu závažné mimořádné události uvnitř Společenství, která má nebo může mít přeshraniční účinky, je členský stát, na jehož území se mimořádná událost vyskytla, povinen bez prodlení tuto událost ohlásit Komisi a těm členským státům, které jí mohou být postiženy.

První pododstavec se nepoužije, pokud ohlašovací povinnost již byla splněna na základě příslušných právních předpisů Evropského společenství nebo Evropského společenství pro atomovou energii, případně na základě platných mezinárodních dohod.

2.   V případě výskytu nebo bezprostředního nebezpečí výskytu závažné mimořádné události uvnitř Společenství, která vede k žádosti o poskytnutí pomoci od jednoho nebo více členských států, je členský stát, na jehož území se mimořádná událost vyskytla, povinen bez prodlení tuto událost ohlásit Komisi, dá-li se očekávat případná žádost o poskytnutí pomoci prostřednictvím MIC, aby Komise mohla v případě potřeby uvědomit ostatní členské státy a aktivovat příslušné služby.

3.   Ohlášení podle odstavců 1 a 2 se podle potřeby provádějí prostřednictvím CECIS.

Článek 7

1.   Vyskytne-li se závažná mimořádná událost v rámci Společenství, požádá členský stát prostřednictvím MIC nebo přímo od ostatních členských států poskytnutí pomoci. Žádost je formulována co nejkonkrétnějším způsobem.

2.   V případě žádosti o poskytnutí pomoci prostřednictvím MIC Komise neprodleně po obdržení této žádosti:

| a) | odešle žádost kontaktním místům ostatních členských států; |
| --- | --- |

a)

odešle žádost kontaktním místům ostatních členských států;

| b) | pomůže zmobilizovat týmy, odborníky, moduly a další zásahovou pomoc; |
| --- | --- |

b)

pomůže zmobilizovat týmy, odborníky, moduly a další zásahovou pomoc;

| c) | shromáždí ověřené informace o mimořádné události a rozešle je členským státům. |
| --- | --- |

c)

shromáždí ověřené informace o mimořádné události a rozešle je členským státům.

3.   Každý členský stát, jemuž je určena žádost o poskytnutí pomoci, neprodleně určí, zda je schopen požadovanou pomoc poskytnout, a uvědomí o svém rozhodnutí žadatelský stát buď prostřednictvím MIC, nebo přímo, přičemž uvede rozsah a podmínky pomoci, kterou je schopen poskytnout. Pokud členský stát uvědomí žadatelský členský stát přímo, informuje zároveň odpovídajícím způsobem i MIC. MIC informuje členské státy.

4.   Žadatelský členský stát je odpovědný za řízení asistenčních zásahů. Orgány žadatelského státu stanoví obecné zásady a v případě potřeby vymezí hranice pro plnění úkolů svěřených zásahovým týmům nebo modulům. O podrobnostech způsobu plnění uvedených úkolů rozhoduje odpovědná osoba pověřená členským státem, který pomoc poskytuje.

5.   Pokud žadatelský stát požádá zásahové týmy, aby řídily zásah jeho jménem, snaží se týmy vyslané jednotlivými členskými státy a týmy Společenství o koordinaci svých zásahů.

6.   Pokud jsou vyslány posuzovací nebo koordinační týmy, napomáhají koordinaci jednotlivých zásahových týmů a udržují spojení s příslušnými orgány žadatelského členského státu.

Článek 8

1.   V případě výskytu závažné mimořádné události, ke které dojde vně Společenství, lze rovněž na základě žádosti použít článek 7 ohledně asistenčních zásahů v oblasti civilní ochrany vně Společenství.

Takové zásahy se provádějí formou autonomního asistenčního zásahu nebo jako součást zásahu vedeného mezinárodní organizací.

Rozsah koordinačních opatření obsažených v tomto článku zahrnuje pouze pomoc poskytovanou prostřednictvím mechanismu.

Přijetím opatření podle tohoto článku nejsou dotčena opatření přijatá podle hlavy V Smlouvy o Evropské unii.

2.   Je-li pomoc v oblasti civilní ochrany podle odstavce 1 poskytována na žádost učiněnou prostřednictvím MIC, zajišťuje členský stát pověřený předsednictvím Rady Evropské unie (dále jen „předsednictví“) celkovou koordinaci asistenčních zásahů v oblasti civilní ochrany a zároveň respektuje operační a koordinační úlohu Komise podle odstavce 4.

3.   Pokud se týče politické a strategické koordinace, předsednictví zejména:

| a) | posuzuje vhodnost možného využití mechanismu jako nástroje k usnadnění a podpoře řešení krizí; |
| --- | --- |

a)

posuzuje vhodnost možného využití mechanismu jako nástroje k usnadnění a podpoře řešení krizí;

| b) | tam, kde to považuje za nezbytné, naváže vztahy s postiženou třetí zemí na politické úrovni a udržuje s touto zemí spojení ve všech fázích mimořádné události v souvislosti s celkovým politickým a strategickým rámcem pro asistenční zásah. |
| --- | --- |

b)

tam, kde to považuje za nezbytné, naváže vztahy s postiženou třetí zemí na politické úrovni a udržuje s touto zemí spojení ve všech fázích mimořádné události v souvislosti s celkovým politickým a strategickým rámcem pro asistenční zásah.

V případě potřeby může předsednictví požádat jiný členský stát, aby úplně nebo částečně převzal odpovědnost za politickou a strategickou koordinaci, nebo může požádat Komisi, aby tuto koordinaci podpořila.

4.   Operační koordinaci provádí Komise v úzké spolupráci s předsednictvím v rámci politické a strategické koordinace podle odstavce 3. Operační koordinace zahrnuje podle potřeby tyto činnosti:

| a) | udržování nepřetržitého dialogu s kontaktními místy členských států, aby bylo možné prostřednictvím mechanismu zajistit účinný a soudržný příspěvek evropské civilní ochrany k celkovému záchrannému úsilí, zejména:






  i) | okamžité informování členských států o úplných žádostech o poskytnutí pomoci, |
| --- | --- | --- |

a)

udržování nepřetržitého dialogu s kontaktními místy členských států, aby bylo možné prostřednictvím mechanismu zajistit účinný a soudržný příspěvek evropské civilní ochrany k celkovému záchrannému úsilí, zejména:

i)

okamžité informování členských států o úplných žádostech o poskytnutí pomoci,

| ii) | vyslání na místo posuzovacích nebo koordinačních týmů, aby posoudily situaci a potřeby nebo usnadnily operační koordinaci na místě v rámci pomoci poskytované prostřednictvím mechanismu, |
| --- | --- |

ii)

vyslání na místo posuzovacích nebo koordinačních týmů, aby posoudily situaci a potřeby nebo usnadnily operační koordinaci na místě v rámci pomoci poskytované prostřednictvím mechanismu,

| iii) | posuzování potřeb ve spolupráci s posuzovacími nebo koordinačními týmy a dalšími subjekty, včetně ostatních služeb EU, |
| --- | --- |

iii)

posuzování potřeb ve spolupráci s posuzovacími nebo koordinačními týmy a dalšími subjekty, včetně ostatních služeb EU,

| iv) | sdílení souvisejících posouzení a analýz se všemi příslušnými subjekty, |
| --- | --- |

iv)

sdílení souvisejících posouzení a analýz se všemi příslušnými subjekty,

| v) | poskytování přehledu pomoci nabízené členskými státy a z jiných zdrojů, |
| --- | --- |

v)

poskytování přehledu pomoci nabízené členskými státy a z jiných zdrojů,

| vi) | poradenství ohledně potřebného druhu pomoci, aby bylo možné zajistit, že pomoc poskytnutá v oblasti civilní ochrany je v souladu s posouzením potřeb, |
| --- | --- |

vi)

poradenství ohledně potřebného druhu pomoci, aby bylo možné zajistit, že pomoc poskytnutá v oblasti civilní ochrany je v souladu s posouzením potřeb,

| vii) | pomoc při překonávání jakýchkoli praktických obtíží spojených s poskytováním pomoci v oblastech jako tranzit nebo clo; |
| --- | --- |

vii)

pomoc při překonávání jakýchkoli praktických obtíží spojených s poskytováním pomoci v oblastech jako tranzit nebo clo;

| b) | spolupráce s postiženou třetí zemí na technických podrobnostech, jako jsou například přesné potřeby pro poskytnutí pomoci, přijímání nabídek a praktická opatření pro přijetí a rozdělení pomoci na místě; |
| --- | --- |

b)

spolupráce s postiženou třetí zemí na technických podrobnostech, jako jsou například přesné potřeby pro poskytnutí pomoci, přijímání nabídek a praktická opatření pro přijetí a rozdělení pomoci na místě;

| c) | udržování spojení nebo spolupráce s Úřadem OSN pro koordinaci humanitární pomoci (UN OCHA), pokud je přítomen, a s ostatními případnými aktéry, s cílem přispět k celkovému záchrannému úsilí, aby se maximalizovala součinnost, hledala doplňkovost a předcházelo zdvojování a mezerám; |
| --- | --- |

c)

udržování spojení nebo spolupráce s Úřadem OSN pro koordinaci humanitární pomoci (UN OCHA), pokud je přítomen, a s ostatními případnými aktéry, s cílem přispět k celkovému záchrannému úsilí, aby se maximalizovala součinnost, hledala doplňkovost a předcházelo zdvojování a mezerám;

| d) | udržování spojení se všemi případnými subjekty, zejména v závěrečné fázi asistenčních zásahů na základě mechanismu, aby se usnadnilo hladké předání. |
| --- | --- |

d)

udržování spojení se všemi případnými subjekty, zejména v závěrečné fázi asistenčních zásahů na základě mechanismu, aby se usnadnilo hladké předání.

5.   Komise případně může se souhlasem předsednictví v konkrétních případech vykonávat dodatečné operační úkoly.

6.   Komise může v úzké spolupráci s předsednictvím jmenovat posuzovací nebo koordinační týmy uvedené v odst. 4 písm. a) bodě ii). Tyto týmy se skládají z odborníků a vedoucího týmu, kterého pro konkrétní případy stanoví členské státy. Komise vybírá odborníky a vedoucího tohoto týmu na základě jejich kvalifikace a zkušeností, včetně úrovně provedené přípravy mechanismu, předchozí zkušenosti z misí uskutečněných na základě mechanismu a jiné mezinárodní záchranné práce. Výběr je také založen na jiných kritériích, včetně jazykových dovedností, aby se zajistilo, že tým jako celek má k dispozici schopnosti nutné pro konkrétní situaci.

MIC udržuje úzké styky s posuzovacími a koordinačními týmy a poskytuje jim podporu a poradenství.

7.   Předsednictví a Komise zajišťují úzkou spolupráci a udržují nepřetržitý dialog ve všech fázích mimořádné události v souvislosti se zásahem.

Operační koordinace je plně začleněna do celkové koordinace zajišťované v případě jeho účasti Úřadem OSN pro koordinaci humanitární pomoci a respektuje jeho vedoucí úlohu.

Koordinací zajišťovanou mechanismem nejsou dotčeny dvoustranné kontakty mezi podílejícími se členskými státy a postiženou zemí ani spolupráce mezi členskými státy a OSN. Tyto dvoustranné kontakty mohou být rovněž využity jako příspěvek ke koordinaci prostřednictvím mechanismu.

O součinnost a doplňkovost se usiluje i jinými nástroji Unie nebo Společenství. Komise zejména zajistí doplňkovost a soudržnost činností v rámci mechanismu a činností financovaných na základě nařízení (ES) č. 1257/96.

V případě závažné mimořádné události mimo Společenství by mělo být možné využít vojenské prostředky a schopnosti dostupné pro podporu civilní ochrany v souladu se zásadami příslušných pokynů OSN.

8.   Koordinační úlohou předsednictví a Komise podle tohoto článku nejsou dotčeny pravomoci členských států ani odpovědnost za jejich týmy, moduly a jinou podporu, včetně vojenských prostředků a dovedností. Předsednictví a Komise zvláště nedávají příkazy týmům členských států, modulům a jiné podpoře, které jsou nasazeny dobrovolně v souladu s koordinací na úrovni ústředí a na místě.

9.   S cílem umožnit koordinaci uvedenou v odstavcích 1 až 8 a zajistit komplexní příspěvek k celkovému záchrannému úsilí:

| a) | všechny členské státy, které poskytují pomoc v oblasti civilní ochrany v reakci na žádost rozšířenou prostřednictvím MIC podle odstavce 1, MIC podrobně informují o své činnosti a |
| --- | --- |

a)

všechny členské státy, které poskytují pomoc v oblasti civilní ochrany v reakci na žádost rozšířenou prostřednictvím MIC podle odstavce 1, MIC podrobně informují o své činnosti a

| b) | týmy a moduly členských států, které se na místě podílejí na zásahu prostřednictvím mechanismu, udržují úzké spojení s posuzovacími nebo koordinačními týmy MIC na místě. |
| --- | --- |

b)

týmy a moduly členských států, které se na místě podílejí na zásahu prostřednictvím mechanismu, udržují úzké spojení s posuzovacími nebo koordinačními týmy MIC na místě.

Článek 9

Komise může podporovat a doplňovat pomoc v oblasti civilní ochrany poskytovanou členskými státy v rámci mechanismu tím, že přijme opatření uvedená v čl. 2 bodech 8 a 9.

KAPITOLA IV

Závěrečná ustanovení

Článek 10

Možnost zapojit se do mechanismu mají kandidátské země.

Na činnostech v rámci mechanismu mohou spolupracovat i další třetí země a mezinárodní nebo regionální organizace, pokud to umožňují dohody mezi těmito třetími zeměmi nebo organizacemi a Společenstvím.

Článek 11

Pro účely použití tohoto rozhodnutí určí členské státy příslušné orgány a uvědomí o nich Komisi.

Článek 12

Komise postupem podle čl. 13 odst. 2 stanoví prováděcí pravidla, která se týkají zejména:

| 1. | prostředků využitelných pro asistenční zásah podle článku 4; |
| --- | --- |

1.

prostředků využitelných pro asistenční zásah podle článku 4;

| 2. | MIC podle čl. 2 bodu 5; |
| --- | --- |

2.

MIC podle čl. 2 bodu 5;

| 3. | CECIS podle čl. 2 bodu 6; |
| --- | --- |

3.

CECIS podle čl. 2 bodu 6;

| 4. | týmů odpovědných za posuzování nebo koordinaci podle čl. 2 bodu 4, včetně kritérií pro výběr odborníků; |
| --- | --- |

4.

týmů odpovědných za posuzování nebo koordinaci podle čl. 2 bodu 4, včetně kritérií pro výběr odborníků;

| 5. | výcvikového programu podle čl. 2 bodu 2; |
| --- | --- |

5.

výcvikového programu podle čl. 2 bodu 2;

| 6. | modulů podle čl. 4 odst. 3; |
| --- | --- |

6.

modulů podle čl. 4 odst. 3;

| 7. | systémů detekce a včasného varování podle čl. 2 bodu 7; |
| --- | --- |

7.

systémů detekce a včasného varování podle čl. 2 bodu 7;

| 8. | údajů o zdravotnických prostředcích podle čl. 5 bodu 6; |
| --- | --- |

8.

údajů o zdravotnických prostředcích podle čl. 5 bodu 6;

| 9. | zásahů v rámci Společenství podle článku 7 a zásahů vně Společenství podle článku 8. |
| --- | --- |

9.

zásahů v rámci Společenství podle článku 7 a zásahů vně Společenství podle článku 8.

Článek 13

1.   Komisi je nápomocen výbor zřízený článkem 13 rozhodnutí 2007/162/ES, Euratom.

2.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 5 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES.

Doba uvedená v čl. 5 odst. 6 rozhodnutí 1999/468/ES je tři měsíce.

Článek 14

Komise vyhodnotí uplatňování tohoto rozhodnutí každý třetí rok ode dne jeho oznámení a závěry tohoto hodnocení předá Evropskému parlamentu a Radě.

K závěrům případně přiloží návrhy na změny tohoto rozhodnutí.

Článek 15

Rozhodnutí 2001/792/ES, Euratom se zrušuje.

Odkazy na zrušené rozhodnutí se považují za odkazy na toto rozhodnutí v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze.

Článek 16

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 8. listopadu 2007.

Za Radu

předseda

R. PEREIRA

---

(1)  Stanovisko ze dne 24. října 2006 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).

1

(2)  Úř. věst. C 195, 18.8.2006, s. 40.

2

(3)  Úř. věst. L 297, 15.11.2001, s. 7.

3

(4)  Úř. věst. C 198, 27.7.1991, s. 1.

4

(5)  Úř. věst. L 326, 3.12.1998, s. 1.

5

(6)  Úř. věst. L 163, 2.7.1996, s. 1. Nařízení ve znění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 (Úř. věst. L 284, 31.10.2003, s. 1).

6

(7)  Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23. Rozhodnutí ve znění rozhodnutí 2006/512/ES (Úř. věst. L 200, 22.7.2006, s. 11).

7

(8)  Úř. věst. L 71, 10.3.2007, s. 9.

8

---

PŘÍLOHA

Srovnávací tabulka

| Rozhodnutí Rady 2001/792/ES, Euratom | Toto rozhodnutí |
| --- | --- |
| Čl. 1 odst. 1 | Čl. 1 odst. 1 |
| Čl. 1 odst. 2 první a druhý pododstavec | Čl. 1 odst. 2 první a druhý pododstavec |
| Čl. 1 odst. 2 třetí pododstavec | 4. bod odůvodnění, druhá věta |
| Čl. 1 odst. 3 návětí | Čl. 2 návětí |
| Čl. 1 odst. 3 první odrážka | Čl. 2 bod 1 |
| Čl. 1 odst. 3 druhá odrážka | Čl. 2 bod 2 |
| Čl. 1 odst. 3 třetí odrážka | Čl. 2 bod 3 |
| Čl. 1 odst. 3 čtvrtá odrážka | Čl. 2 bod 4 |
| Čl. 1 odst. 3 pátá odrážka | Čl. 2 bod 5 |
| Čl. 1 odst. 3 šestá odrážka | Čl. 2 bod 6 |
| — | Čl. 2 bod 7 |
| — | Čl. 2 bod 8 |
| — | Čl. 2 bod 9 |
| — | Čl. 2 bod 10 |
| Čl. 1 odst. 3 sedmá odrážka | Čl. 2 bod 11 |
| — | Článek 3 |
| Čl. 2 odst. 1 | Čl. 6 odst. 1 a 2 |
| Čl. 2 odst. 2 | Čl. 6 odst. 3 |
| Čl. 3 návětí | — |
| Čl. 3 písm. a) | Čl. 4 odst. 1 |
| Čl. 3 písm. b) | Čl. 4 odst. 2 |
| — | Čl. 4 odst. 3 |
| Čl. 3 písm. c) | Čl. 4 odst. 6 |
| Čl. 3 písm. d) | Čl. 4 odst. 4 |
| — | Čl. 4 odst. 5 |
| — | Čl. 4 odst. 7 |
| Čl. 3 písm. e) | Čl. 4 odst. 8 a článek 11 |
| Čl. 4 návětí | Čl. 5 návětí |
| Čl. 4 písm. a) | Čl. 5 bod 1 |
| Čl. 4 písm. b) | Čl. 5 bod 2 |
| — | Čl. 5 bod 3 |
| Čl. 4 písm. c) | Čl. 5 bod 4 |
| Čl. 4 písm. d) | Čl. 5 bod 5 |
| Čl. 4 písm. e) | Čl. 5 bod 6 |
| Čl. 4 písm. f) | Čl. 5 bod 7 |
| Čl. 4 písm. g) | Čl. 5 bod 8 |
| Čl. 4 písm. h) | Čl. 5 bod 9 |
| — | Čl. 5 bod 10 |
| — | Čl. 5 bod 11 |
| Čl. 5 odst. 1 | Čl. 7 odst. 1 a 2 |
| Čl. 5 odst. 2 | Čl. 7 odst. 3 |
| Čl. 5 odst. 3 | Čl. 7 odst. 4 |
| Čl. 5 odst. 4 | Čl. 7 odst. 5 |
| Čl. 5 odst. 5 | Čl. 7 odst. 6 |
| Čl. 6 první pododstavec | Čl. 8 odst. 1 |
| Čl. 6 druhý pododstavec | Čl. 8 odst. 2 až 9 |
| — | Článek 9 |
| Článek 7 | Čl. 10 první pododstavec |
| — | Čl. 10 druhý pododstavec |
| Čl. 8 odst. 1 | — |
| Čl. 8 odst. 2 návětí | Čl. 12 návětí |
| Čl. 8 odst. 2 písm. a) | Čl. 12 bod 1 |
| Čl. 8 odst. 2 písm. b) | Čl. 12 bod 2 |
| Čl. 8 odst. 2 písm. c) | Čl. 12 bod 3 |
| Čl. 8 odst. 2 písm. d) | Čl. 12 bod 4 |
| Čl. 8 odst. 2 písm. e) | Čl. 12 bod 5 |
| — | Čl. 12 bod 6 |
| — | Čl. 12 bod 7 |
| Čl. 8 odst. 2 písm. f) | Čl. 12 bod 8 |
| Čl. 8 odst. 2 písm. g) | Čl. 12 bod 9 |
| Čl. 9 odst. 1 | Čl. 13 odst. 1 |
| Čl. 9 odst. 2 | — |
| Čl. 9 odst. 3 | Čl. 13 odst. 2 |
| Čl. 9 odst. 4 | — |
| Článek 10 | Článek 14 |
| — | Článek 15 |
| Článek 11 | — |
| Článek 12 | Článek 16 |

Rozhodnutí Rady 2001/792/ES, Euratom

Toto rozhodnutí

Čl. 1 odst. 1

Čl. 1 odst. 1

Čl. 1 odst. 2 první a druhý pododstavec

Čl. 1 odst. 2 první a druhý pododstavec

Čl. 1 odst. 2 třetí pododstavec

4. bod odůvodnění, druhá věta

Čl. 1 odst. 3 návětí

Čl. 2 návětí

Čl. 1 odst. 3 první odrážka

Čl. 2 bod 1

Čl. 1 odst. 3 druhá odrážka

Čl. 2 bod 2

Čl. 1 odst. 3 třetí odrážka

Čl. 2 bod 3

Čl. 1 odst. 3 čtvrtá odrážka

Čl. 2 bod 4

Čl. 1 odst. 3 pátá odrážka

Čl. 2 bod 5

Čl. 1 odst. 3 šestá odrážka

Čl. 2 bod 6

—

Čl. 2 bod 7

—

Čl. 2 bod 8

—

Čl. 2 bod 9

—

Čl. 2 bod 10

Čl. 1 odst. 3 sedmá odrážka

Čl. 2 bod 11

—

Článek 3

Čl. 2 odst. 1

Čl. 6 odst. 1 a 2

Čl. 2 odst. 2

Čl. 6 odst. 3

Čl. 3 návětí

—

Čl. 3 písm. a)

Čl. 4 odst. 1

Čl. 3 písm. b)

Čl. 4 odst. 2

—

Čl. 4 odst. 3

Čl. 3 písm. c)

Čl. 4 odst. 6

Čl. 3 písm. d)

Čl. 4 odst. 4

—

Čl. 4 odst. 5

—

Čl. 4 odst. 7

Čl. 3 písm. e)

Čl. 4 odst. 8 a článek 11

Čl. 4 návětí

Čl. 5 návětí

Čl. 4 písm. a)

Čl. 5 bod 1

Čl. 4 písm. b)

Čl. 5 bod 2

—

Čl. 5 bod 3

Čl. 4 písm. c)

Čl. 5 bod 4

Čl. 4 písm. d)

Čl. 5 bod 5

Čl. 4 písm. e)

Čl. 5 bod 6

Čl. 4 písm. f)

Čl. 5 bod 7

Čl. 4 písm. g)

Čl. 5 bod 8

Čl. 4 písm. h)

Čl. 5 bod 9

—

Čl. 5 bod 10

—

Čl. 5 bod 11

Čl. 5 odst. 1

Čl. 7 odst. 1 a 2

Čl. 5 odst. 2

Čl. 7 odst. 3

Čl. 5 odst. 3

Čl. 7 odst. 4

Čl. 5 odst. 4

Čl. 7 odst. 5

Čl. 5 odst. 5

Čl. 7 odst. 6

Čl. 6 první pododstavec

Čl. 8 odst. 1

Čl. 6 druhý pododstavec

Čl. 8 odst. 2 až 9

—

Článek 9

Článek 7

Čl. 10 první pododstavec

—

Čl. 10 druhý pododstavec

Čl. 8 odst. 1

—

Čl. 8 odst. 2 návětí

Čl. 12 návětí

Čl. 8 odst. 2 písm. a)

Čl. 12 bod 1

Čl. 8 odst. 2 písm. b)

Čl. 12 bod 2

Čl. 8 odst. 2 písm. c)

Čl. 12 bod 3

Čl. 8 odst. 2 písm. d)

Čl. 12 bod 4

Čl. 8 odst. 2 písm. e)

Čl. 12 bod 5

—

Čl. 12 bod 6

—

Čl. 12 bod 7

Čl. 8 odst. 2 písm. f)

Čl. 12 bod 8

Čl. 8 odst. 2 písm. g)

Čl. 12 bod 9

Čl. 9 odst. 1

Čl. 13 odst. 1

Čl. 9 odst. 2

—

Čl. 9 odst. 3

Čl. 13 odst. 2

Čl. 9 odst. 4

—

Článek 10

Článek 14

—

Článek 15

Článek 11

—

Článek 12

Článek 16

---

| 1.12.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 314/20 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 314/20

---

ROZHODNUTÍ RADY

ze dne 26. listopadu 2007,

kterým se mění rozhodnutí 2003/17/ES o rovnocennosti inspekcí v terénu prováděných ve třetích zemích u množitelského porostu pro produkci osiva a o rovnocennosti osiva vyprodukovaného ve třetích zemích

(Text s významem pro EHP)

(2007/780/ES)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na směrnici Rady 66/401/EHS ze dne 14. června 1966 o uvádění osiva pícnin na trh (1), a zejména na čl. 16 odst. 1 uvedené směrnice,

s ohledem na směrnici Rady 66/402/EHS ze dne 14. června 1966 o uvádění osiva obilovin na trh (2), a zejména na čl. 16 odst. 1 uvedené směrnice,

s ohledem na směrnici Rady 2002/54/ES ze dne 13. června 2002 o uvádění osiva řepy na trh (3), a zejména čl. 23 odst. 1 uvedené směrnice,

s ohledem na směrnici Rady 2002/57/ES ze dne 13. června 2002 o uvádění osiva olejnin a přadných rostlin na trh (4), a zejména na čl. 20 odst. 1 uvedené směrnice,

s ohledem na návrh Komise,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Rozhodnutí 2003/17/ES (5) stanoví, že inspekce v terénu prováděné v některých třetích zemích u množitelského porostu pro produkci některých druhů osiva se po omezenou dobu považují za rovnocenné inspekcím v terénu prováděným v souladu s právními předpisy Společenství a že některé druhy osiva vyprodukované v těchto zemích se považují za rovnocenné osivu vyprodukovanému v souladu s právními předpisy Společenství. |
| --- | --- |

(1)

Rozhodnutí 2003/17/ES (5) stanoví, že inspekce v terénu prováděné v některých třetích zemích u množitelského porostu pro produkci některých druhů osiva se po omezenou dobu považují za rovnocenné inspekcím v terénu prováděným v souladu s právními předpisy Společenství a že některé druhy osiva vyprodukované v těchto zemích se považují za rovnocenné osivu vyprodukovanému v souladu s právními předpisy Společenství.

| (2) | Ukazuje se, že tyto inspekce v terénu nadále poskytují stejné záruky jako inspekce prováděné v členských státech. Proto se tyto inspekce v terénu nadále považují za rovnocenné. |
| --- | --- |

(2)

Ukazuje se, že tyto inspekce v terénu nadále poskytují stejné záruky jako inspekce prováděné v členských státech. Proto se tyto inspekce v terénu nadále považují za rovnocenné.

| (3) | Jelikož se rozhodnutí 2003/17/ES použije do dne 31. prosince 2007, doba, po kterou je na základě tohoto rozhodnutí uznávána rovnocennost, by měla být prodloužena. Je žádoucí omezit uvedenou dobu na pět let. |
| --- | --- |

(3)

Jelikož se rozhodnutí 2003/17/ES použije do dne 31. prosince 2007, doba, po kterou je na základě tohoto rozhodnutí uznávána rovnocennost, by měla být prodloužena. Je žádoucí omezit uvedenou dobu na pět let.

| (4) | Rozhodnutí 2003/17/ES by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno, |
| --- | --- |

(4)

Rozhodnutí 2003/17/ES by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

V článku 6 rozhodnutí 2003/17/ES se slova „31. prosince 2007“ nahrazují slovy „31. prosince 2012“.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 26. listopadu 2007.

Za Radu

předseda

J. SILVA

---

(1)  Úř. věst. 125, 11.7.1966, s. 2298/66. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 2004/117/ES (Úř. věst. L 14, 18.1.2005, s. 18).

1

(2)  Úř. věst. 125, 11.7.1966, s. 2309/66. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí Komise 2006/55/ES (Úř. věst. L 159, 13.6.2006, s. 13).

2

(3)  Úř. věst. L 193, 20.7.2002, s. 12. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 2004/117/ES.

3

(4)  Úř. věst. L 193, 20.7.2002, s. 74. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 2004/117/ES.

4

(5)  Úř. věst. L 8, 14.1.2003, s. 10. Rozhodnutí naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1791/2006 (Úř. věst. L 363, 20.12.2006, s. 1).

5

---

Komise

| 1.12.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 314/21 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 314/21

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 21. srpna 2007,

kterým se spojení označuje za slučitelné se společným trhem a s fungováním Dohody o EHP

(Věc č. COMP/M.4523 – Travelport/Worldspan)

(oznámeno pod číslem K(2007) 3938)

(Pouze anglické znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2007/781/ES)

Dne 21. srpna 2007 přijala Komise rozhodnutí ve věci spojení podniků podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004 ze dne 20. ledna 2004 o kontrole spojování podniků (1), a zejména podle čl. 8 odst. 1 uvedeného nařízení. Znění celého rozhodnutí bez důvěrných informací je k dispozici v úředním jazyce případu a v pracovních jazycích Komise na internetových stránkách generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž na adrese: http://ec.europa.eu/comm/competition/index_en.html

I.   SHRNUTÍ

| (1) | Podnik Travelport LLC, dceřiná společnost podniku Blackstone Group (dále jen „Blackstone“, USA), provozuje Galileo – globální distribuční systém (dále jen „GDS“) a Gulliver’s Travel Associates. Společnost Travelport mimoto provozuje řadu internetových cestovních kanceláří a internetových stránek, včetně ebookers, Orbitz, Cheaptickets, Octopus Travel, HotelClub a RatesToGo. |
| --- | --- |

(1)

Podnik Travelport LLC, dceřiná společnost podniku Blackstone Group (dále jen „Blackstone“, USA), provozuje Galileo – globální distribuční systém (dále jen „GDS“) a Gulliver’s Travel Associates. Společnost Travelport mimoto provozuje řadu internetových cestovních kanceláří a internetových stránek, včetně ebookers, Orbitz, Cheaptickets, Octopus Travel, HotelClub a RatesToGo.

| (2) | Podnik Worldspan Technologies Inc. (dále jen „Worldspan“) poskytuje cestovní distribuční služby prostřednictvím systému Worldspan GDS. Společnost se zaměřuje na poskytování služeb GDS pro internetové a v poslední době rovněž pro tradiční cestovní kanceláře, především v oblasti rekreačních cest. Společnost Worldspan dále poskytuje služby v oblasti IT leteckým společnostem (např. interní rezervační systémy a letové provozní služby). |
| --- | --- |

(2)

Podnik Worldspan Technologies Inc. (dále jen „Worldspan“) poskytuje cestovní distribuční služby prostřednictvím systému Worldspan GDS. Společnost se zaměřuje na poskytování služeb GDS pro internetové a v poslední době rovněž pro tradiční cestovní kanceláře, především v oblasti rekreačních cest. Společnost Worldspan dále poskytuje služby v oblasti IT leteckým společnostem (např. interní rezervační systémy a letové provozní služby).

| (3) | Podle transakce na základě postoupení podle čl. 4 odst. 5 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (dále jen „nařízení o spojování“) společnost Travelport získává nákupem akcií ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení o spojování kontrolu nad celým podnikem Worldspan. |
| --- | --- |

(3)

Podle transakce na základě postoupení podle čl. 4 odst. 5 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (dále jen „nařízení o spojování“) společnost Travelport získává nákupem akcií ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení o spojování kontrolu nad celým podnikem Worldspan.

| (4) | Šetření trhu, které Komise provedla, ukázalo, že navrhované spojení nepovede k žádným obavám z významného narušení účinné hospodářské soutěže na společném trhu nebo jeho podstatné části. |
| --- | --- |

(4)

Šetření trhu, které Komise provedla, ukázalo, že navrhované spojení nepovede k žádným obavám z významného narušení účinné hospodářské soutěže na společném trhu nebo jeho podstatné části.

II.   DŮVODOVÁ ZPRÁVA

II.1   Relevantní výrobkové trhy a možná alternativní vymezení trhu

| (5) | V předchozích případech Komise vymezila GDS jako nástroj poskytnutý cestovním kancelářím za účelem získávání informací a provádění rezervací ve vztahu k poskytovatelům cestovních služeb, tj. leteckým společnostem, hotelům a půjčovnám automobilů, kteří do GDS zase dodávají údaje o produktech, které poskytují. |
| --- | --- |

(5)

V předchozích případech Komise vymezila GDS jako nástroj poskytnutý cestovním kancelářím za účelem získávání informací a provádění rezervací ve vztahu k poskytovatelům cestovních služeb, tj. leteckým společnostem, hotelům a půjčovnám automobilů, kteří do GDS zase dodávají údaje o produktech, které poskytují.

| (6) | Výrobkový trh, jehož se tato transakce týká, je v rozhodnutí vymezen jako trh elektronických cestovních distribučních služeb poskytovaných prostřednictvím GDS. Tento trh má dvě strany se dvěma oddělenými kategoriemi zákazníků. Poskytovatelé GDS vystupují jako zprostředkovatelé, kteří na straně jedné umožňují poskytovatelům cestovních služeb (nacházejících se v řetězci před poskytovatelem GDS, představují tedy tzv. předcházející trh) distribuovat jejich cestovní obsah cestovním kancelářím (nacházejícím se v řetězci za poskytovatelem GDS, představují tedy tzv. navazující trh), které tak získávají přístup k cestovnímu obsahu a mohou ho rezervovat pro konečné zákazníky. Podrobné šetření tyto vlastnosti výrobkového trhu potvrdilo. |
| --- | --- |

(6)

Výrobkový trh, jehož se tato transakce týká, je v rozhodnutí vymezen jako trh elektronických cestovních distribučních služeb poskytovaných prostřednictvím GDS. Tento trh má dvě strany se dvěma oddělenými kategoriemi zákazníků. Poskytovatelé GDS vystupují jako zprostředkovatelé, kteří na straně jedné umožňují poskytovatelům cestovních služeb (nacházejících se v řetězci před poskytovatelem GDS, představují tedy tzv. předcházející trh) distribuovat jejich cestovní obsah cestovním kancelářím (nacházejícím se v řetězci za poskytovatelem GDS, představují tedy tzv. navazující trh), které tak získávají přístup k cestovnímu obsahu a mohou ho rezervovat pro konečné zákazníky. Podrobné šetření tyto vlastnosti výrobkového trhu potvrdilo.

| (7) | Komise posuzovala, zda se relevantní výrobkový trh neskládá pouze ze samotných poskytovatelů GDS, jak uvedla oznamující strana, nýbrž rovněž z alternativních technologií, pomocí nichž lze poskytovatele GDS obejít a jejich služeb nevyužít. Těmito alternativami jsou i) vyhledávače provádějící rešerši v mnoha databázích současně, ii) přímé odkazy, iii) tzv. „noví účastníci GDS“ a iv) internetové stránky „supplier.com“. |
| --- | --- |

(7)

Komise posuzovala, zda se relevantní výrobkový trh neskládá pouze ze samotných poskytovatelů GDS, jak uvedla oznamující strana, nýbrž rovněž z alternativních technologií, pomocí nichž lze poskytovatele GDS obejít a jejich služeb nevyužít. Těmito alternativami jsou i) vyhledávače provádějící rešerši v mnoha databázích současně, ii) přímé odkazy, iii) tzv. „noví účastníci GDS“ a iv) internetové stránky „supplier.com“.

| (8) | Zahrnutí prvních tří alternativ do relevantního výrobkového trhu je v tomto rozhodnutí zamítnuto, jelikož podrobné šetření jednoznačně prokázalo, že se nejedná o skutečnou náhradu GDS nebo že výskyt těchto alternativ a/nebo jejich dopad v EHP je velmi omezený. S cílem určit, zda lze službami poskytovanými prostřednictvím internetových stránek „supplier.com“ nahradit služby GDS a zda by tyto služby byly součástí stejného výrobkového trhu, bylo provedeno složité posouzení zahrnující obě strany trhu. |
| --- | --- |

(8)

Zahrnutí prvních tří alternativ do relevantního výrobkového trhu je v tomto rozhodnutí zamítnuto, jelikož podrobné šetření jednoznačně prokázalo, že se nejedná o skutečnou náhradu GDS nebo že výskyt těchto alternativ a/nebo jejich dopad v EHP je velmi omezený. S cílem určit, zda lze službami poskytovanými prostřednictvím internetových stránek „supplier.com“ nahradit služby GDS a zda by tyto služby byly součástí stejného výrobkového trhu, bylo provedeno složité posouzení zahrnující obě strany trhu.

| (9) | V rámci předcházejícího trhu internetové stránky „supplier.com“ umožňují poskytovatelům cestovních služeb významně snížit jejich průměrné a mezní distribuční náklady, jelikož šetří poplatek za rezervace účtovaný GDS, jakož i případnou provizi za rezervaci hrazenou cestovní kanceláři, která provádí rezervaci prostřednictvím GDS. |
| --- | --- |

(9)

V rámci předcházejícího trhu internetové stránky „supplier.com“ umožňují poskytovatelům cestovních služeb významně snížit jejich průměrné a mezní distribuční náklady, jelikož šetří poplatek za rezervace účtovaný GDS, jakož i případnou provizi za rezervaci hrazenou cestovní kanceláři, která provádí rezervaci prostřednictvím GDS.

| (10) | Tradiční letecké společnosti jsou proto schopny lépe konkurovat nízkonákladovým dopravcům, jejichž hlavním distribučním kanálem jsou internetové stránky „supplier.com“. Dodatečnou pobídkou pro poskytovatele cestovních služeb k propagaci internetových stránek „supplier.com“ je skutečnost, že nakupování, při němž se srovnávají jednotliví poskytovatelé cestovních služeb, je pro konečného uživatele obtížnější, jelikož je nutno prohlédnout si jednotlivé internetové stránky. To částečně vysvětluje nárůst internetových stránek „supplier.com“ v posledních letech. Podle údajů Mezinárodního sdružení leteckých dopravců IATA tvořily v roce 2005 průměrně 25 % veškerých rezervací 20 největších leteckých společností v EHP přímé rezervace (oproti 20 % v roce 2004 a 16 % v roce 2003). |
| --- | --- |

(10)

Tradiční letecké společnosti jsou proto schopny lépe konkurovat nízkonákladovým dopravcům, jejichž hlavním distribučním kanálem jsou internetové stránky „supplier.com“. Dodatečnou pobídkou pro poskytovatele cestovních služeb k propagaci internetových stránek „supplier.com“ je skutečnost, že nakupování, při němž se srovnávají jednotliví poskytovatelé cestovních služeb, je pro konečného uživatele obtížnější, jelikož je nutno prohlédnout si jednotlivé internetové stránky. To částečně vysvětluje nárůst internetových stránek „supplier.com“ v posledních letech. Podle údajů Mezinárodního sdružení leteckých dopravců IATA tvořily v roce 2005 průměrně 25 % veškerých rezervací 20 největších leteckých společností v EHP přímé rezervace (oproti 20 % v roce 2004 a 16 % v roce 2003).

| (11) | Podrobné šetření prokázalo, že rozsah, nakolik poskytovatelé cestovních služeb mohou přesunout rezervace od poskytovatelů GDS na internetové stránky „supplier.com“, se značně liší v závislosti na obchodním modelu, který si poskytovatel cestovních služeb zvolil. Závisí rovněž na velikosti a profilu chování jeho základny konečných zákazníků, která je do určité míry „vázána“ distribucí cestovního obsahu prostřednictvím GDS. |
| --- | --- |

(11)

Podrobné šetření prokázalo, že rozsah, nakolik poskytovatelé cestovních služeb mohou přesunout rezervace od poskytovatelů GDS na internetové stránky „supplier.com“, se značně liší v závislosti na obchodním modelu, který si poskytovatel cestovních služeb zvolil. Závisí rovněž na velikosti a profilu chování jeho základny konečných zákazníků, která je do určité míry „vázána“ distribucí cestovního obsahu prostřednictvím GDS.

| (12) | V rámci navazujícího trhu při rezervování prostřednictvím GDS cestovní kanceláře obdrží od poskytovatelů GDS značné pobídkové platby, avšak rovněž případné provize za rezervaci placené ze strany poskytovatelů cestovních služeb. O tyto příjmy by cestovní kanceláře přišly, pokud by prováděly rezervace prostřednictvím internetových stránek „supplier.com“. Ke kompenzaci těchto ušlých příjmů by cestovní kanceláře musely účtovat konečnému uživateli servisní poplatek (což zase motivuje konečného uživatele, aby si letenky rezervoval sám prostřednictvím internetových stránek „supplier.com“ místo s pomocí cestovní kanceláře, a tak dochází ke snížení příjmů cestovních kanceláří). Komise proto v rozhodnutí vyvozuje závěr, že cestovní kanceláře jsou silně motivovány k tomu, aby dále používaly GDS a nenahrazovaly rezervace prostřednictvím GDS rezervacemi pomocí internetových stránek „supplier.com“. Podrobné šetření Komise rovněž potvrdilo, že se cestovní kanceláře domnívají, že využívání internetových stránek „supplier.com“ je těžkopádné a postrádá flexibilitu srovnatelnosti služeb a cen, kterou nabízí GDS. |
| --- | --- |

(12)

V rámci navazujícího trhu při rezervování prostřednictvím GDS cestovní kanceláře obdrží od poskytovatelů GDS značné pobídkové platby, avšak rovněž případné provize za rezervaci placené ze strany poskytovatelů cestovních služeb. O tyto příjmy by cestovní kanceláře přišly, pokud by prováděly rezervace prostřednictvím internetových stránek „supplier.com“. Ke kompenzaci těchto ušlých příjmů by cestovní kanceláře musely účtovat konečnému uživateli servisní poplatek (což zase motivuje konečného uživatele, aby si letenky rezervoval sám prostřednictvím internetových stránek „supplier.com“ místo s pomocí cestovní kanceláře, a tak dochází ke snížení příjmů cestovních kanceláří). Komise proto v rozhodnutí vyvozuje závěr, že cestovní kanceláře jsou silně motivovány k tomu, aby dále používaly GDS a nenahrazovaly rezervace prostřednictvím GDS rezervacemi pomocí internetových stránek „supplier.com“. Podrobné šetření Komise rovněž potvrdilo, že se cestovní kanceláře domnívají, že využívání internetových stránek „supplier.com“ je těžkopádné a postrádá flexibilitu srovnatelnosti služeb a cen, kterou nabízí GDS.

| (13) | Vzhledem k tomu, že nahrazení na předcházejícím trhu je pouze částečné a ponechává značné objemy rezervací poskytovatelů cestovních služeb „vázané“ na poskytovatele GDS, a s ohledem na skutečnost, že nahrazení na navazujícím trhu je velmi omezené, se v rozhodnutí vyvozuje závěr, že by internetové stránky „supplier.com“ neměly být zahrnuty do relevantního výrobkového trhu, na němž působí poskytovatelé GDS. |
| --- | --- |

(13)

Vzhledem k tomu, že nahrazení na předcházejícím trhu je pouze částečné a ponechává značné objemy rezervací poskytovatelů cestovních služeb „vázané“ na poskytovatele GDS, a s ohledem na skutečnost, že nahrazení na navazujícím trhu je velmi omezené, se v rozhodnutí vyvozuje závěr, že by internetové stránky „supplier.com“ neměly být zahrnuty do relevantního výrobkového trhu, na němž působí poskytovatelé GDS.

| (14) | V rozhodnutí je však uznáno, že rychlé zapojování internetových stránek „supplier.com“ má dopad na soutěžní podmínky na trhu se službami GDS a omezuje tržní chování sloučených podniků. |
| --- | --- |

(14)

V rozhodnutí je však uznáno, že rychlé zapojování internetových stránek „supplier.com“ má dopad na soutěžní podmínky na trhu se službami GDS a omezuje tržní chování sloučených podniků.

II.2   Relevantní zeměpisné trhy

| (15) | Rozhodnutí vymezuje zeměpisný trh u předcházející strany trhu jako trh zahrnující celý EHP. Globální dohody mezi poskytovateli cestovních služeb a GDS obvykle zahrnují jednotlivé regionální cenové programy pro EHP, USA a ostatní části světa. Poplatky za rezervace hrazené ze strany poskytovatelů cestovních služeb za rezervaci provedenou v GDS jsou v EHP podstatně vyšší než v USA. Trh EHP je mimoto regulován kodexem chování EU, zatímco trh v USA byl v roce 2006 deregulován. Podíly poskytovatelů GDS na trhu se rovněž značně liší v závislosti na dotčeném regionu a dané zemi. Komise proto v rozhodnutí vyvozuje závěr, že se soutěžní podmínky v EHP a USA významně liší. |
| --- | --- |

(15)

Rozhodnutí vymezuje zeměpisný trh u předcházející strany trhu jako trh zahrnující celý EHP. Globální dohody mezi poskytovateli cestovních služeb a GDS obvykle zahrnují jednotlivé regionální cenové programy pro EHP, USA a ostatní části světa. Poplatky za rezervace hrazené ze strany poskytovatelů cestovních služeb za rezervaci provedenou v GDS jsou v EHP podstatně vyšší než v USA. Trh EHP je mimoto regulován kodexem chování EU, zatímco trh v USA byl v roce 2006 deregulován. Podíly poskytovatelů GDS na trhu se rovněž značně liší v závislosti na dotčeném regionu a dané zemi. Komise proto v rozhodnutí vyvozuje závěr, že se soutěžní podmínky v EHP a USA významně liší.

| (16) | Rozhodnutí vymezuje navazující stranu trhu jako vnitrostátní trhy, co se týká rozsahu, jelikož podíly poskytovatelů GDS na trhu se mezi jednotlivými členskými státy značně liší. To je v souladu s předchozími rozhodnutími Komise a je rovněž potvrzeno šetřením trhu. Téměř všechny cestovní kanceláře, často včetně internetových cestovních kanceláří, dosud působí pouze v jedné zemi s výjimkou několika cestovních kanceláři s celoevropskými (či celosvětovými) činnostmi. Mezi jednotlivými zeměmi v rámci EHP existují rovněž rozdíly v paušálních příspěvcích, které cestovní kanceláře hradí za používání GDS, a pobídkové platby, které dostávají. Systémy Amadeus a Galileo kromě toho v zájmu lepšího uspokojování požadavků specifických vnitrostátních trhů zřídily vnitrostátní prodejní a servisní místa téměř ve všech členských státech EHP. |
| --- | --- |

(16)

Rozhodnutí vymezuje navazující stranu trhu jako vnitrostátní trhy, co se týká rozsahu, jelikož podíly poskytovatelů GDS na trhu se mezi jednotlivými členskými státy značně liší. To je v souladu s předchozími rozhodnutími Komise a je rovněž potvrzeno šetřením trhu. Téměř všechny cestovní kanceláře, často včetně internetových cestovních kanceláří, dosud působí pouze v jedné zemi s výjimkou několika cestovních kanceláři s celoevropskými (či celosvětovými) činnostmi. Mezi jednotlivými zeměmi v rámci EHP existují rovněž rozdíly v paušálních příspěvcích, které cestovní kanceláře hradí za používání GDS, a pobídkové platby, které dostávají. Systémy Amadeus a Galileo kromě toho v zájmu lepšího uspokojování požadavků specifických vnitrostátních trhů zřídily vnitrostátní prodejní a servisní místa téměř ve všech členských státech EHP.

II.3   Posouzení teorií újmy z hlediska hospodářské soutěže

II.3.1   Teorie újmy

| (17) | Ve svém rozhodnutí ze dne 3. května 2007 Komise shledala, že oznámené spojení vyvolává vážné pochybnosti, co se týká jeho slučitelnosti se společným trhem a fungováním Dohody o EHP. Komise v souladu s tím zahájila řízení podle čl. 6 odst. 1 písm. c) nařízení o spojování. |
| --- | --- |

(17)

Ve svém rozhodnutí ze dne 3. května 2007 Komise shledala, že oznámené spojení vyvolává vážné pochybnosti, co se týká jeho slučitelnosti se společným trhem a fungováním Dohody o EHP. Komise v souladu s tím zahájila řízení podle čl. 6 odst. 1 písm. c) nařízení o spojování.

| (18) | V rozhodnutí podle čl. 6 odst. 1 písm. c) se uvádělo, že spojení by teoreticky mohlo vést k nekoordinovaným i koordinovaným účinkům. Co se týká nekoordinovaných účinků, Komise stanovila tři teorie újmy, které považovala za zjevně možné. Kromě posouzení rizika koordinovaných účinků zaměřila Komise své podrobné šetření nekoordinovaných účinků na posouzení, zda by:






  i) | spojení stranám umožnilo využít jejich silné postavení na navazujícím trhu vůči cestovním kancelářím s cílem zvýšit ceny poskytovatelům cestovních služeb na předcházejícím trhu („vertikální mezitržní účinky“), |
| --- | --- | --- |

(18)

V rozhodnutí podle čl. 6 odst. 1 písm. c) se uvádělo, že spojení by teoreticky mohlo vést k nekoordinovaným i koordinovaným účinkům. Co se týká nekoordinovaných účinků, Komise stanovila tři teorie újmy, které považovala za zjevně možné. Kromě posouzení rizika koordinovaných účinků zaměřila Komise své podrobné šetření nekoordinovaných účinků na posouzení, zda by:

i)

spojení stranám umožnilo využít jejich silné postavení na navazujícím trhu vůči cestovním kancelářím s cílem zvýšit ceny poskytovatelům cestovních služeb na předcházejícím trhu („vertikální mezitržní účinky“),

| ii) | spojení odstranilo společnost Worldspan jako údajný „individualistický podnik při stanovování cen“, a vedlo proto ke zvýšení cen po spojení, |
| --- | --- |

ii)

spojení odstranilo společnost Worldspan jako údajný „individualistický podnik při stanovování cen“, a vedlo proto ke zvýšení cen po spojení,

| iii) | spojení stranám umožnilo využít jejich tržní sílu po spojení vůči cestovním kancelářím v členských státech, v nichž by systémy Galileo/Worldspan měly vysoké podíly na trhu. |
| --- | --- |

iii)

spojení stranám umožnilo využít jejich tržní sílu po spojení vůči cestovním kancelářím v členských státech, v nichž by systémy Galileo/Worldspan měly vysoké podíly na trhu.

II.3.2   Vertikální mezitržní účinky („multi-homing“ neboli připojení ke dvěma nebo více na sobě nezávislým poskytovatelům vs. „single-homing“ neboli připojení k jednomu poskytovateli)

| (19) | V průběhu počáteční fáze šetření se objevily obavy, že by systémy Galileo/Worldspan byly schopny využít svou tržní sílu po spojení vůči cestovním kancelářím na řadě vnitrostátních navazujících trhů s cílem posílit svou vyjednávací sílu ve vztahu k poskytovatelům cestovních služeb působícím na předcházejícím trhu v EHP. Tato možnost využití tržní síly může být označena jako „vertikální mezitržní účinek“. Takovýto účinek by bylo možno popsat takto. |
| --- | --- |

(19)

V průběhu počáteční fáze šetření se objevily obavy, že by systémy Galileo/Worldspan byly schopny využít svou tržní sílu po spojení vůči cestovním kancelářím na řadě vnitrostátních navazujících trhů s cílem posílit svou vyjednávací sílu ve vztahu k poskytovatelům cestovních služeb působícím na předcházejícím trhu v EHP. Tato možnost využití tržní síly může být označena jako „vertikální mezitržní účinek“. Takovýto účinek by bylo možno popsat takto.

| (20) | Po spojení by systémy Galileo/Worldspan získaly velké podíly na trhu s významnými přírůstky na navazující straně trhu v Irsku, Spojeném království, Itálii, Nizozemsku, Maďarsku a Belgii (viz oddíl o navazující straně trhu níže). |
| --- | --- |

(20)

Po spojení by systémy Galileo/Worldspan získaly velké podíly na trhu s významnými přírůstky na navazující straně trhu v Irsku, Spojeném království, Itálii, Nizozemsku, Maďarsku a Belgii (viz oddíl o navazující straně trhu níže).

| (21) | Pokud má poskytovatel cestovních služeb zvláštní zájem na rozsáhlé distribuční síti v členském státě, v němž by sloučený podnik měl širokou síť cestovních kanceláří, systémy Galileo/Worldspan by mohly využít svůj podíl na navazujícím trhu v tomto členském státě, aby od poskytovatele cestovních služeb získaly ústupky při sjednávání celosvětové dohody. Jinými slovy, postavení sloučeného podniku vůči poskytovatelům cestovních služeb při vyjednávání by mohlo vést k větší tržní síle, než by vyplývalo z podílu systémů Galileo/Worldspan na předcházejícím trhu (20–30 %) v EHP. Tato vyjednávací síla by mohla spojenému subjektu umožnit, aby po spojení jednostranně zvýšil ceny. |
| --- | --- |

(21)

Pokud má poskytovatel cestovních služeb zvláštní zájem na rozsáhlé distribuční síti v členském státě, v němž by sloučený podnik měl širokou síť cestovních kanceláří, systémy Galileo/Worldspan by mohly využít svůj podíl na navazujícím trhu v tomto členském státě, aby od poskytovatele cestovních služeb získaly ústupky při sjednávání celosvětové dohody. Jinými slovy, postavení sloučeného podniku vůči poskytovatelům cestovních služeb při vyjednávání by mohlo vést k větší tržní síle, než by vyplývalo z podílu systémů Galileo/Worldspan na předcházejícím trhu (20–30 %) v EHP. Tato vyjednávací síla by mohla spojenému subjektu umožnit, aby po spojení jednostranně zvýšil ceny.

| (22) | Trh se službami GDS je charakterizován platformou, která čelí na straně jedné trendu „multi-homing“ a na straně druhé „single-homing“. Poskytovatelé cestovních služeb obecně používají vícenásobné připojení, jelikož musejí svůj obsah distribuovat prostřednictvím všech čtyř GDS, aby získali požadované pokrytí trhu, zatímco většina cestovních kanceláří využívá jednoho poskytovatele, jelikož ve většině případů jeden GDS postačuje k poskytnutí potřebného obsahu poskytovatelů cestovních služeb. |
| --- | --- |

(22)

Trh se službami GDS je charakterizován platformou, která čelí na straně jedné trendu „multi-homing“ a na straně druhé „single-homing“. Poskytovatelé cestovních služeb obecně používají vícenásobné připojení, jelikož musejí svůj obsah distribuovat prostřednictvím všech čtyř GDS, aby získali požadované pokrytí trhu, zatímco většina cestovních kanceláří využívá jednoho poskytovatele, jelikož ve většině případů jeden GDS postačuje k poskytnutí potřebného obsahu poskytovatelů cestovních služeb.

| (23) | Pokud cestovní kanceláře využívají „single-homing“, poskytovatelé GDS mají výhradní přístup k cestovním kancelářím, které náleží do jejich příslušných sítí cestovních kanceláří. Každý poskytovatel GDS proto má určitý stupeň monopolní síly ve vztahu k poskytovatelům cestovních služeb, kteří se potřebují dostat k cestovním kancelářím připojeným výhradně na jeden GDS. Tato monopolní síla poskytovateli GDS umožňuje účtovat poskytovatelům cestovních služeb vyšší ceny. Tyto „monopolní poplatky“ získané od poskytovatelů cestovních služeb se velkou měrou využívají k uhrazení finančních pobídek pro cestovní kanceláře. |
| --- | --- |

(23)

Pokud cestovní kanceláře využívají „single-homing“, poskytovatelé GDS mají výhradní přístup k cestovním kancelářím, které náleží do jejich příslušných sítí cestovních kanceláří. Každý poskytovatel GDS proto má určitý stupeň monopolní síly ve vztahu k poskytovatelům cestovních služeb, kteří se potřebují dostat k cestovním kancelářím připojeným výhradně na jeden GDS. Tato monopolní síla poskytovateli GDS umožňuje účtovat poskytovatelům cestovních služeb vyšší ceny. Tyto „monopolní poplatky“ získané od poskytovatelů cestovních služeb se velkou měrou využívají k uhrazení finančních pobídek pro cestovní kanceláře.

| (24) | Komise však zjistila, že vzájemná interakce při vyjednávání mezi poskytovateli GDS a zákazníky na obou stranách trhu se začala měnit. Poskytovatelé cestovních služeb a cestovní kanceláře nedávno zvýšili svou vyjednávací sílu vůči poskytovatelům GDS. Tyto změny v relativní vyjednávací síle vyplývají z i) konsolidace mezi cestovními kancelářemi, ii) zavedení přímých rezervací prostřednictvím internetových stránek „supplier.com“ a iii) příplatků účtovaných poskytovateli cestovních služeb. |
| --- | --- |

(24)

Komise však zjistila, že vzájemná interakce při vyjednávání mezi poskytovateli GDS a zákazníky na obou stranách trhu se začala měnit. Poskytovatelé cestovních služeb a cestovní kanceláře nedávno zvýšili svou vyjednávací sílu vůči poskytovatelům GDS. Tyto změny v relativní vyjednávací síle vyplývají z i) konsolidace mezi cestovními kancelářemi, ii) zavedení přímých rezervací prostřednictvím internetových stránek „supplier.com“ a iii) příplatků účtovaných poskytovateli cestovních služeb.

| (25) | Kromě hrozby neposkytnutí cestovního obsahu prostřednictvím internetových stránek „supplier.com“ poskytovatelé cestovních služeb vytvořili dodatečný nástroj k vyvíjení tlaku na GDS. Uplatňováním či hrozbou uplatňování příplatků vůči cestovním kancelářím mohou poskytovatelé cestovních služeb ovlivnit využívání konkrétního GDS a zajistit, aby přišel o objemy ve prospěch internetových stránek „supplier.com“ nebo jiných GDS. |
| --- | --- |

(25)

Kromě hrozby neposkytnutí cestovního obsahu prostřednictvím internetových stránek „supplier.com“ poskytovatelé cestovních služeb vytvořili dodatečný nástroj k vyvíjení tlaku na GDS. Uplatňováním či hrozbou uplatňování příplatků vůči cestovním kancelářím mohou poskytovatelé cestovních služeb ovlivnit využívání konkrétního GDS a zajistit, aby přišel o objemy ve prospěch internetových stránek „supplier.com“ nebo jiných GDS.

Dopad spojení podniků

| (26) | Snížení počtu poskytovatelů GDS pravděpodobně nepovede ke zvýšení cen v důsledku „vertikálních mezitržních účinků“ z níže uvedených důvodů. |
| --- | --- |

(26)

Snížení počtu poskytovatelů GDS pravděpodobně nepovede ke zvýšení cen v důsledku „vertikálních mezitržních účinků“ z níže uvedených důvodů.

| (27) | Na straně poskytovatelů cestovních služeb podrobné šetření potvrzuje, že poskytovatelé cestovních služeb jsou s to donutit poskytovatele GDS, aby snížili své ceny výměnou za celý obsah nebo případně s cílem vyhnout se příplatkům uplatňovaným u jejich smluvních cestovních kanceláří. Konkrétně letecké společnosti vyvinuly řadu vyjednávacích nástrojů (například zejména internetové stránky „supplier.com“), které jim při jednání s poskytovateli GDS umožňují ponechat si část přebytku. I v situaci s pouze třemi poskytovateli GDS nebude žádný z nich schopen zvýšit ceny, jelikož poskytovatelé cestovních služeb si zachovají dostatečně silnou vyjednávací sílu na základě i) schopnosti směrovat rezervace na internetové stránky „supplier.com“, ii) příplatků uložených cestovním kancelářím, iii) stupně známosti obchodní značky na domácím trhu nebo trzích a iv) možnosti vyvinout v budoucnu nové vyjednávací nástroje. Komise proto v rozhodnutí vyvozuje závěr, že snížení počtu poskytovatelů GDS ze čtyř na tři nezvyšuje pravděpodobnost jednostranného nárůstu cen v důsledku „vertikálních mezitržních účinků“. |
| --- | --- |

(27)

Na straně poskytovatelů cestovních služeb podrobné šetření potvrzuje, že poskytovatelé cestovních služeb jsou s to donutit poskytovatele GDS, aby snížili své ceny výměnou za celý obsah nebo případně s cílem vyhnout se příplatkům uplatňovaným u jejich smluvních cestovních kanceláří. Konkrétně letecké společnosti vyvinuly řadu vyjednávacích nástrojů (například zejména internetové stránky „supplier.com“), které jim při jednání s poskytovateli GDS umožňují ponechat si část přebytku. I v situaci s pouze třemi poskytovateli GDS nebude žádný z nich schopen zvýšit ceny, jelikož poskytovatelé cestovních služeb si zachovají dostatečně silnou vyjednávací sílu na základě i) schopnosti směrovat rezervace na internetové stránky „supplier.com“, ii) příplatků uložených cestovním kancelářím, iii) stupně známosti obchodní značky na domácím trhu nebo trzích a iv) možnosti vyvinout v budoucnu nové vyjednávací nástroje. Komise proto v rozhodnutí vyvozuje závěr, že snížení počtu poskytovatelů GDS ze čtyř na tři nezvyšuje pravděpodobnost jednostranného nárůstu cen v důsledku „vertikálních mezitržních účinků“.

| (28) | Tento závěr se vztahuje rovněž na ostatní poskytovatele cestovních služeb, např. půjčovny automobilů a hotelové řetězce. |
| --- | --- |

(28)

Tento závěr se vztahuje rovněž na ostatní poskytovatele cestovních služeb, např. půjčovny automobilů a hotelové řetězce.

| (29) | Pokud jde o cestovní kanceláře, těm zůstane k dispozici dostatečný počet platforem GDS a náklady na přechod nepředstavují nepřekonatelnou překážku pro výběr jiného poskytovatele GDS. Skutečnost, že poskytovatelé GDS musejí vytvořit a udržovat dostatečně rozsáhlou síť cestovních kanceláří, aby mohli vytvořit poptávku na straně poskytovatelů cestovních služeb, ponechává cestovní kanceláře ve výhodném postavení vůči poskytovatelům GDS při vyjednávání i po vyřazení jednoho z nich. |
| --- | --- |

(29)

Pokud jde o cestovní kanceláře, těm zůstane k dispozici dostatečný počet platforem GDS a náklady na přechod nepředstavují nepřekonatelnou překážku pro výběr jiného poskytovatele GDS. Skutečnost, že poskytovatelé GDS musejí vytvořit a udržovat dostatečně rozsáhlou síť cestovních kanceláří, aby mohli vytvořit poptávku na straně poskytovatelů cestovních služeb, ponechává cestovní kanceláře ve výhodném postavení vůči poskytovatelům GDS při vyjednávání i po vyřazení jednoho z nich.

| (30) | V rozhodnutí Komise přijímá závěr, že tyto prvky (účinná vyjednávací síla poskytovatelů cestovních služeb a průběžný nebo možný rozvoj dalších vyjednávacích nástrojů) postačují k zvrácení možného nepříznivého dopadu spojení, pokud jde o snížení počtu poskytovatelů GDS ze čtyř na tři, jakož i možný výskyt vertikálních mezitržních účinků. |
| --- | --- |

(30)

V rozhodnutí Komise přijímá závěr, že tyto prvky (účinná vyjednávací síla poskytovatelů cestovních služeb a průběžný nebo možný rozvoj dalších vyjednávacích nástrojů) postačují k zvrácení možného nepříznivého dopadu spojení, pokud jde o snížení počtu poskytovatelů GDS ze čtyř na tři, jakož i možný výskyt vertikálních mezitržních účinků.

II.3.3   Zánik společnosti Worldspan jako „individualistického podniku při stanovování cen“

| (31) | Druhá teorie újmy, kterou Komise šetřila, se týká jednání společnosti Worldspan jako „individualistického podniku při stanovování cen“ v EHP, který účtuje nižší ceny než jeho konkurenti (Galileo, Sabre a Amadeus). V průběhu šetření trhu byly vyjádřeny obavy, že by se po zániku hospodářské soutěže mezi dvěma spojujícími se podniky ceny společnosti Worldspan zvýšily a přizpůsobily se cenám, které účtuje Galileo. |
| --- | --- |

(31)

Druhá teorie újmy, kterou Komise šetřila, se týká jednání společnosti Worldspan jako „individualistického podniku při stanovování cen“ v EHP, který účtuje nižší ceny než jeho konkurenti (Galileo, Sabre a Amadeus). V průběhu šetření trhu byly vyjádřeny obavy, že by se po zániku hospodářské soutěže mezi dvěma spojujícími se podniky ceny společnosti Worldspan zvýšily a přizpůsobily se cenám, které účtuje Galileo.

| (32) | Podrobné šetření Komise však prokazuje, že tuto teorii újmy nelze podpořit. Aby bylo možno dospět k závěru, že spojení by pravděpodobně vedlo k následnému významnému nárůstu cen ze strany Worldspan, bylo by nutno prokázat, že ceny společnosti Worldspan před spojením jsou významně nižší než ceny jejích konkurentů (zejména ceny systému Galileo) a že by spojující se strany měly motivaci a schopnost zvýšit ceny společnosti Worldspan po spojení. |
| --- | --- |

(32)

Podrobné šetření Komise však prokazuje, že tuto teorii újmy nelze podpořit. Aby bylo možno dospět k závěru, že spojení by pravděpodobně vedlo k následnému významnému nárůstu cen ze strany Worldspan, bylo by nutno prokázat, že ceny společnosti Worldspan před spojením jsou významně nižší než ceny jejích konkurentů (zejména ceny systému Galileo) a že by spojující se strany měly motivaci a schopnost zvýšit ceny společnosti Worldspan po spojení.

II.3.3.1   Worldspan neúčtuje nižší ceny

| (33) | Oznamující strana předložila srovnání základních druhů rezervací spojujících se stran na rok 2006: „Active Net Segment“ systému Galileo a „Full Service“ společnosti Worldspan. Z toho vyplývá, že cena podle ceníku společnosti Worldspan je ve skutečnosti [...] než cena podle ceníku systému Galileo pro [...] rezervace typu „Full Service“. Pokud by byly dále poplatky společnosti Worldspan pro jednotlivé kategorie rezervací zváženy jako průměr za všechny rezervace podle poměrné váhy každé ze čtyř kategorií cenotvorby společnosti Worldspan v rámci její funkční úrovně „Full Service“, výsledkem je částka [...] USD, zatímco cena systému Galileo za „Active Net Segment“ na rok 2006 činí [...] USD. |
| --- | --- |

(33)

Oznamující strana předložila srovnání základních druhů rezervací spojujících se stran na rok 2006: „Active Net Segment“ systému Galileo a „Full Service“ společnosti Worldspan. Z toho vyplývá, že cena podle ceníku společnosti Worldspan je ve skutečnosti [...] než cena podle ceníku systému Galileo pro [...] rezervace typu „Full Service“. Pokud by byly dále poplatky společnosti Worldspan pro jednotlivé kategorie rezervací zváženy jako průměr za všechny rezervace podle poměrné váhy každé ze čtyř kategorií cenotvorby společnosti Worldspan v rámci její funkční úrovně „Full Service“, výsledkem je částka [...] USD, zatímco cena systému Galileo za „Active Net Segment“ na rok 2006 činí [...] USD.

| (34) | Komise proto v rozhodnutí vyvozuje závěr, že ve většině případů společnost Worldspan nepředstavuje pro poskytovatele cestovních služeb GDS s nejnižšími cenami. Na trhu zpravidla vždy existuje levnější alternativa než Worldspan. |
| --- | --- |

(34)

Komise proto v rozhodnutí vyvozuje závěr, že ve většině případů společnost Worldspan nepředstavuje pro poskytovatele cestovních služeb GDS s nejnižšími cenami. Na trhu zpravidla vždy existuje levnější alternativa než Worldspan.

II.3.3.2   Společnost Worldspan přišla o podíl na trhu

| (35) | Podle oznamující strany společnost Worldspan není individualistickým podnikem při stanovování cen také proto, že údajná politika nízkých cen této společnosti neumožnila agresivně rozšiřovat svou přítomnost na trhu. Oznamující strana tvrdí, že naopak podíl systému Worldspan jako nejmenšího GDS v EHP po dobu více než pěti let na trhu v EHP nevykazoval žádné známky růstu. |
| --- | --- |

(35)

Podle oznamující strany společnost Worldspan není individualistickým podnikem při stanovování cen také proto, že údajná politika nízkých cen této společnosti neumožnila agresivně rozšiřovat svou přítomnost na trhu. Oznamující strana tvrdí, že naopak podíl systému Worldspan jako nejmenšího GDS v EHP po dobu více než pěti let na trhu v EHP nevykazoval žádné známky růstu.

| (36) | Vývoj podílu společnosti Worldspan na trhu v období mezi lety 2003 a 2006 vykazuje pokles o [0–5 %] na předcházejícím trhu (EHP). Ve vztahu k navazujícímu trhu zůstaly podíly společnosti Worldspan na trhu poměrně stabilní, s průměrným ročním nárůstem/poklesem ve výši přibližně (0–5 %) či méně, s výjimkou Maďarska, kde v období mezi lety 2004 a 2005 došlo k růstu. V rozporu s tím, co by se očekávalo od společnosti, která je údajně individualistickým podnikem, nevykazují podíly společnosti Worldspan na trhu obecné známky růstu. |
| --- | --- |

(36)

Vývoj podílu společnosti Worldspan na trhu v období mezi lety 2003 a 2006 vykazuje pokles o [0–5 %] na předcházejícím trhu (EHP). Ve vztahu k navazujícímu trhu zůstaly podíly společnosti Worldspan na trhu poměrně stabilní, s průměrným ročním nárůstem/poklesem ve výši přibližně (0–5 %) či méně, s výjimkou Maďarska, kde v období mezi lety 2004 a 2005 došlo k růstu. V rozporu s tím, co by se očekávalo od společnosti, která je údajně individualistickým podnikem, nevykazují podíly společnosti Worldspan na trhu obecné známky růstu.

| (37) | Podle oznamující strany nelze společnost Worldspan považovat za individualistický podnik při stanovování cen v EHP, jelikož jedná spíše jako příjemce cen než jejich tvůrce. Oznamující strana odkazuje mimo jiné na skutečnost, že ostatní GDS byly v EHP první, které uzavíraly dohody o celém obsahu s pěti hlavními leteckými společnostmi v EHP. Tato skutečnost byla podrobným šetřením potvrzena. |
| --- | --- |

(37)

Podle oznamující strany nelze společnost Worldspan považovat za individualistický podnik při stanovování cen v EHP, jelikož jedná spíše jako příjemce cen než jejich tvůrce. Oznamující strana odkazuje mimo jiné na skutečnost, že ostatní GDS byly v EHP první, které uzavíraly dohody o celém obsahu s pěti hlavními leteckými společnostmi v EHP. Tato skutečnost byla podrobným šetřením potvrzena.

II.3.3.3   Galileo a Worldspan nejsou vzájemně nejbližšími konkurenty

| (38) | Oznamující strana se domnívá, že prostor pro zvýšení cen společnosti Worldspan po spojení je dále omezen tím, že Galileo a Worldspan nejsou nejbližšími vzájemnými konkurenty na trhu EHP. |
| --- | --- |

(38)

Oznamující strana se domnívá, že prostor pro zvýšení cen společnosti Worldspan po spojení je dále omezen tím, že Galileo a Worldspan nejsou nejbližšími vzájemnými konkurenty na trhu EHP.

| (39) | Podrobné šetření potvrzuje, že systém Galileo je poskytovateli cestovních služeb zpravidla vnímán jako silnější v odvětví pracovních cest, zatímco Worldspan je silnější v oblasti rekreačních cest a internetových cestovních kanceláří. Na navazujícím trhu velká většina cestovních kanceláří považuje za nejbližšího konkurenta systému Galileo i Worldspan systém Amadeus. |
| --- | --- |

(39)

Podrobné šetření potvrzuje, že systém Galileo je poskytovateli cestovních služeb zpravidla vnímán jako silnější v odvětví pracovních cest, zatímco Worldspan je silnější v oblasti rekreačních cest a internetových cestovních kanceláří. Na navazujícím trhu velká většina cestovních kanceláří považuje za nejbližšího konkurenta systému Galileo i Worldspan systém Amadeus.

II.3.3.4   Neexistují žádné pobídky pro společnost Worldspan ke zvýšení cen po spojení a jejich přizpůsobení cenám systému Galileo

| (40) | Skutečnost, že spojující se strany nejsou vzájemně nejbližšími konkurenty, omezuje jejich motivaci ke zvyšování cen společnosti Worldspan po spojení. Snižující se ziskové rozpětí stran před spojením mimoto naznačuje, že prostor pro vyšší ceny po spojení je omezený. |
| --- | --- |

(40)

Skutečnost, že spojující se strany nejsou vzájemně nejbližšími konkurenty, omezuje jejich motivaci ke zvyšování cen společnosti Worldspan po spojení. Snižující se ziskové rozpětí stran před spojením mimoto naznačuje, že prostor pro vyšší ceny po spojení je omezený.

| (41) | Pravděpodobnost vyšších cen po spojení na předcházejícím trhu je dále omezena skutečností, že by takovýto cenový nárůst vedl k tomu, že by poskytovatelé cestovních služeb případně stáhli obsah z GDS společnosti Worldspan nebo uložili příplatky cestovním kancelářím, které využívají systém Worldspan. |
| --- | --- |

(41)

Pravděpodobnost vyšších cen po spojení na předcházejícím trhu je dále omezena skutečností, že by takovýto cenový nárůst vedl k tomu, že by poskytovatelé cestovních služeb případně stáhli obsah z GDS společnosti Worldspan nebo uložili příplatky cestovním kancelářím, které využívají systém Worldspan.

| (42) | Podrobné šetření Komise prokazuje, že neexistují dostatečné důkazy pro závěr, že společnost Worldspan účtuje nižší ceny než její konkurenti a že by jednala jako individualistický podnik při stanovování cen. V důsledku toho se v rozhodnutí přijímá závěr, že je nepravděpodobné, že by transakce vedla k nárůstu cen společnosti Worldspan. |
| --- | --- |

(42)

Podrobné šetření Komise prokazuje, že neexistují dostatečné důkazy pro závěr, že společnost Worldspan účtuje nižší ceny než její konkurenti a že by jednala jako individualistický podnik při stanovování cen. V důsledku toho se v rozhodnutí přijímá závěr, že je nepravděpodobné, že by transakce vedla k nárůstu cen společnosti Worldspan.

II.3.4   Velmi vysoké podíly stran na navazující straně trhu

| (43) | Pokud jde o navazující stranu trhu, transakce by vedla k vysokým podílům na trhu (více než 40 %) v šesti členských státech s významnými přírůstky. V těchto šesti členských státech činily v roce 2006 podíly na trhu v rozmezí od [40–50 %] do [70–80 %].








  Členský stát | Galileo | Worldspan | Společný podíl na trhu |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgie | [20–30] | [10–20] | [40–50] |
| Maďarsko | [20–30] | [20–30] | [50–60] |
| Irsko | [50–60] | [10–20] | [70–80] |
| Itálie | [40–50] | [0–10] | [40–50] |
| Nizozemsko | [30–40] | [20–30] | [50–60] |
| Spojené království | [40–50] | [10–20] | [50–60] |

(43)

Pokud jde o navazující stranu trhu, transakce by vedla k vysokým podílům na trhu (více než 40 %) v šesti členských státech s významnými přírůstky. V těchto šesti členských státech činily v roce 2006 podíly na trhu v rozmezí od [40–50 %] do [70–80 %].

Členský stát

Galileo

Worldspan

Společný podíl na trhu

Belgie

[20–30]

[10–20]

[40–50]

Maďarsko

[20–30]

[20–30]

[50–60]

Irsko

[50–60]

[10–20]

[70–80]

Itálie

[40–50]

[0–10]

[40–50]

Nizozemsko

[30–40]

[20–30]

[50–60]

Spojené království

[40–50]

[10–20]

[50–60]

| (44) | Velikost vysokých společných podílů na trhu v těchto šesti členských státech by případně mohla stranám umožnit, aby se po spojení chovaly nezávisle na svých konkurentech a zákaznících a využily své obchodní vztahy s cestovními kancelářemi. |
| --- | --- |

(44)

Velikost vysokých společných podílů na trhu v těchto šesti členských státech by případně mohla stranám umožnit, aby se po spojení chovaly nezávisle na svých konkurentech a zákaznících a využily své obchodní vztahy s cestovními kancelářemi.

| (45) | Podrobné šetření však prokazuje, že spojení sloučeným podnikům neumožní uplatňovat tržní sílu vůči cestovním kancelářím na těch vnitrostátních trzích, na nichž transakce povede k vysokým společným podílům na trhu. |
| --- | --- |

(45)

Podrobné šetření však prokazuje, že spojení sloučeným podnikům neumožní uplatňovat tržní sílu vůči cestovním kancelářím na těch vnitrostátních trzích, na nichž transakce povede k vysokým společným podílům na trhu.

II.3.4.1   Klesající tendence ve vývoji podílu systému Galileo na trhu

| (46) | Oznamující strana uvádí, že systém Galileo přišel o významné podíly na trhu ve všech členských státech, v nichž měl tradičně významný podíl vzhledem k historickým vazbám s vnitrostátními dopravci. |
| --- | --- |

(46)

Oznamující strana uvádí, že systém Galileo přišel o významné podíly na trhu ve všech členských státech, v nichž měl tradičně významný podíl vzhledem k historickým vazbám s vnitrostátními dopravci.

| (47) | Snížení podílů systému Galileo na trhu by podle oznamující strany dokazovalo, že nadprůměrný podíl systému Galileo na trhu neodráží tržní sílu. Transakce pravděpodobně nezvrátí klesající tendenci ve vývoji podílu společnosti Galileo na trhu, zejména vzhledem k okrajové úloze společnosti Worldspan na úrovni EHP a její doložené neschopnosti zlepšit postupem času své postavení na trhu EHP. |
| --- | --- |

(47)

Snížení podílů systému Galileo na trhu by podle oznamující strany dokazovalo, že nadprůměrný podíl systému Galileo na trhu neodráží tržní sílu. Transakce pravděpodobně nezvrátí klesající tendenci ve vývoji podílu společnosti Galileo na trhu, zejména vzhledem k okrajové úloze společnosti Worldspan na úrovni EHP a její doložené neschopnosti zlepšit postupem času své postavení na trhu EHP.

| (48) | Podrobné šetření potvrdilo tendenci ve vývoji podílů společnosti Galileo na trhu, jakož i okrajovou roli, kterou společnost Worldspan hraje na úrovni EHP. |
| --- | --- |

(48)

Podrobné šetření potvrdilo tendenci ve vývoji podílů společnosti Galileo na trhu, jakož i okrajovou roli, kterou společnost Worldspan hraje na úrovni EHP.

| (49) | Cestovní kanceláře jsou zpravidla čistými příjemci, jelikož od GDS dostávají více finančních pobídek, než činí paušální příspěvky, které hradí GDS. Pobídkové platby se v posledních pěti letech značně zvýšily, a to i v těch členských státech, v nichž mají tyto strany vysoké podíly na trhu (více než 40 %). Podrobné šetření prokázalo, že v období 2003–2006 příjmy cestovních kanceláří obecně vzrostly a vývoj jejich hrubého ziskového rozpětí je kladný. |
| --- | --- |

(49)

Cestovní kanceláře jsou zpravidla čistými příjemci, jelikož od GDS dostávají více finančních pobídek, než činí paušální příspěvky, které hradí GDS. Pobídkové platby se v posledních pěti letech značně zvýšily, a to i v těch členských státech, v nichž mají tyto strany vysoké podíly na trhu (více než 40 %). Podrobné šetření prokázalo, že v období 2003–2006 příjmy cestovních kanceláří obecně vzrostly a vývoj jejich hrubého ziskového rozpětí je kladný.

| (50) | Tento vývoj ukazuje význam cestovních kanceláří pro GDS a odráží obecný názor respondentů uvedený při podrobném šetření, že konkurence mezi GDS na navazujícím trhu je silná. |
| --- | --- |

(50)

Tento vývoj ukazuje význam cestovních kanceláří pro GDS a odráží obecný názor respondentů uvedený při podrobném šetření, že konkurence mezi GDS na navazujícím trhu je silná.

II.3.4.2   Náklady na přechod

| (51) | Dalším důvodem, proč transakce pravděpodobně nepovede k nárůstu cen na navazujícím trhu, souvisí se skutečností (jak bylo potvrzeno podrobným šetřením), že náklady na přechod nejsou nepřekonatelnou překážkou. |
| --- | --- |

(51)

Dalším důvodem, proč transakce pravděpodobně nepovede k nárůstu cen na navazujícím trhu, souvisí se skutečností (jak bylo potvrzeno podrobným šetřením), že náklady na přechod nejsou nepřekonatelnou překážkou.

| (52) | Ačkoliv je obtížné vyčíslit náklady na přechod, a to jak z hlediska potřebného času a zaškolení, tak i z finančního hlediska, lze z podrobného šetření vyvodit některé obecné závěry. Malé cestovní kanceláře potřebují jeden nebo několik týdnů, aby přešly z jednoho GDS na druhý. Zaškolení není natolik nezbytné a jejich produktivita není změnou nepříznivě ovlivněna. Velké cestovní kanceláře však odhadují dobu potřebnou na přechod v délce přibližně 12 měsíců s významnými finančními náklady (více než 1 milion EUR). Rovněž potřeba zaškolení je vyšší. Ve zvláštních případech (např. z důvodu technických aspektů změny) mohou být finanční náklady ještě vyšší a potřebná doba delší. |
| --- | --- |

(52)

Ačkoliv je obtížné vyčíslit náklady na přechod, a to jak z hlediska potřebného času a zaškolení, tak i z finančního hlediska, lze z podrobného šetření vyvodit některé obecné závěry. Malé cestovní kanceláře potřebují jeden nebo několik týdnů, aby přešly z jednoho GDS na druhý. Zaškolení není natolik nezbytné a jejich produktivita není změnou nepříznivě ovlivněna. Velké cestovní kanceláře však odhadují dobu potřebnou na přechod v délce přibližně 12 měsíců s významnými finančními náklady (více než 1 milion EUR). Rovněž potřeba zaškolení je vyšší. Ve zvláštních případech (např. z důvodu technických aspektů změny) mohou být finanční náklady ještě vyšší a potřebná doba delší.

| (53) | Ačkoliv podrobné šetření potvrdilo, že náklady na přechod vznikají, prokázalo rovněž, že v minulosti přechodu významně nebránily. V období 2003 až 2006 přešlo několik cestovních kanceláří ze systému Galileo na systém Amadeus. Společnost Worldspan navíc v tomto období přišla o dva ze svých významných zákazníků, [...] a [...]. |
| --- | --- |

(53)

Ačkoliv podrobné šetření potvrdilo, že náklady na přechod vznikají, prokázalo rovněž, že v minulosti přechodu významně nebránily. V období 2003 až 2006 přešlo několik cestovních kanceláří ze systému Galileo na systém Amadeus. Společnost Worldspan navíc v tomto období přišla o dva ze svých významných zákazníků, [...] a [...].

| (54) | I když náklady na přechod existují, nezdá se být pravděpodobné, že by transakce vedla k obavám týkajícím se hospodářské soutěže vzhledem k vysokým společným podílům stran na navazujícím trhu. Důvodem je i) nepříznivý vývoj společných podílů stran na trhu, ii) silná hospodářská soutěž mezi GDS, a to dokonce na vnitrostátních trzích, na nichž mají vysoké podíly na navazujícím trhu, jak dokládá postupný nárůst pobídek placených cestovním kancelářím na těchto vnitrostátních trzích, a iii) obecně kladné názory cestovních kanceláří na spojení, jež vycházejí z přesvědčení, že spojení vytvoří silnou alternativu systému Amadeus. |
| --- | --- |

(54)

I když náklady na přechod existují, nezdá se být pravděpodobné, že by transakce vedla k obavám týkajícím se hospodářské soutěže vzhledem k vysokým společným podílům stran na navazujícím trhu. Důvodem je i) nepříznivý vývoj společných podílů stran na trhu, ii) silná hospodářská soutěž mezi GDS, a to dokonce na vnitrostátních trzích, na nichž mají vysoké podíly na navazujícím trhu, jak dokládá postupný nárůst pobídek placených cestovním kancelářím na těchto vnitrostátních trzích, a iii) obecně kladné názory cestovních kanceláří na spojení, jež vycházejí z přesvědčení, že spojení vytvoří silnou alternativu systému Amadeus.

| (55) | Komise proto v rozhodnutí vyvozuje závěr, že s ohledem na navazující trhy pravděpodobně nevzniknou žádné nekoordinované účinky v důsledku spojení. |
| --- | --- |

(55)

Komise proto v rozhodnutí vyvozuje závěr, že s ohledem na navazující trhy pravděpodobně nevzniknou žádné nekoordinované účinky v důsledku spojení.

II.3.5   Koordinované účinky

| (56) | Podrobné šetření dále analyzovalo možnost koordinovaných účinků na předcházející i navazující straně trhu GDS. |
| --- | --- |

(56)

Podrobné šetření dále analyzovalo možnost koordinovaných účinků na předcházející i navazující straně trhu GDS.

II.3.5.1   Předcházející trh

Dosažení podmínek koordinace

| (57) | Zpravidla platí, že čím je hospodářské prostředí jednodušší a stálejší, tím snazší je pro podniky dosáhnout společné shody na podmínkách koordinace. V tomto ohledu může nestálá poptávka, značný vnitřní růst některých podniků na trhu nebo častý vstup nových účastníků naznačovat, že situace není dostatečně stálá, aby byla koordinace pravděpodobná. |
| --- | --- |

(57)

Zpravidla platí, že čím je hospodářské prostředí jednodušší a stálejší, tím snazší je pro podniky dosáhnout společné shody na podmínkách koordinace. V tomto ohledu může nestálá poptávka, značný vnitřní růst některých podniků na trhu nebo častý vstup nových účastníků naznačovat, že situace není dostatečně stálá, aby byla koordinace pravděpodobná.

| (58) | Ačkoliv během posledních pěti let nedošlo k žádnému významnému vstupu na trh GDS, vývoj podílů na trhu v posledních pěti letech potvrzuje, že hospodářské prostředí, v němž v EHP GDS soutěží, prochází značnými změnami. |
| --- | --- |

(58)

Ačkoliv během posledních pěti let nedošlo k žádnému významnému vstupu na trh GDS, vývoj podílů na trhu v posledních pěti letech potvrzuje, že hospodářské prostředí, v němž v EHP GDS soutěží, prochází značnými změnami.

| (59) | Pokud jde o dosažení podmínek koordinace na trhu GDS, měl by se jako destabilizující činitel vzít v úvahu růst internetových stránek „supplier.com“ v posledních pěti letech. Šetření trhu rovněž potvrdilo, že většina leteckých společností předpokládá další růst přímého prodeje prostřednictvím internetových stránek „supplier.com“. U půjčoven automobilů a hotelů představuje distribuce cestovního obsahu prostřednictvím GDS poměrně malou část jejich rezervací. |
| --- | --- |

(59)

Pokud jde o dosažení podmínek koordinace na trhu GDS, měl by se jako destabilizující činitel vzít v úvahu růst internetových stránek „supplier.com“ v posledních pěti letech. Šetření trhu rovněž potvrdilo, že většina leteckých společností předpokládá další růst přímého prodeje prostřednictvím internetových stránek „supplier.com“. U půjčoven automobilů a hotelů představuje distribuce cestovního obsahu prostřednictvím GDS poměrně malou část jejich rezervací.

| (60) | I když výše uvedené okolnosti nevylučují zcela možnost dosažení dohody na podmínkách koordinace mezi zbývajícími třemi GDS na předcházejícím trhu, Komise přijímá v rozhodnutí závěr, že tyto okolnosti by takovouto koordinaci ztížily, byla by tedy nepravděpodobná. |
| --- | --- |

(60)

I když výše uvedené okolnosti nevylučují zcela možnost dosažení dohody na podmínkách koordinace mezi zbývajícími třemi GDS na předcházejícím trhu, Komise přijímá v rozhodnutí závěr, že tyto okolnosti by takovouto koordinaci ztížily, byla by tedy nepravděpodobná.

Sledování odchylek

| (61) | Pouze věrohodná hrozba včasných a přiměřených odvetných opatření zdržuje společnosti od toho, aby se od podmínek koordinace odchýlily. To vyžaduje přiměřenou průhlednost trhů, aby koordinující společnosti mohly dostatečně sledovat, zda se společnosti odchylují. |
| --- | --- |

(61)

Pouze věrohodná hrozba včasných a přiměřených odvetných opatření zdržuje společnosti od toho, aby se od podmínek koordinace odchýlily. To vyžaduje přiměřenou průhlednost trhů, aby koordinující společnosti mohly dostatečně sledovat, zda se společnosti odchylují.

| (62) | Ačkoliv jsou služby nabízené GDS poměrně homogenní, cenová struktura a nabídky produktů všech GDS jsou složité. V současnosti uplatňují GDS v EHP různé druhy dohod souběžně, např. standardní dohody zúčastněných dopravců a dohody o celém obsahu, někdy doplněné dohodami o „možnosti připojit se“. Rozdíly a rozmanitost cenových struktur a nabídek produktů v těchto dohodách znemožňují trvalou koordinaci. Zbývající průhlednost na trhu je dále omezena skutečností, že GDS nabídky produktů a cenové struktury pravidelně mění. |
| --- | --- |

(62)

Ačkoliv jsou služby nabízené GDS poměrně homogenní, cenová struktura a nabídky produktů všech GDS jsou složité. V současnosti uplatňují GDS v EHP různé druhy dohod souběžně, např. standardní dohody zúčastněných dopravců a dohody o celém obsahu, někdy doplněné dohodami o „možnosti připojit se“. Rozdíly a rozmanitost cenových struktur a nabídek produktů v těchto dohodách znemožňují trvalou koordinaci. Zbývající průhlednost na trhu je dále omezena skutečností, že GDS nabídky produktů a cenové struktury pravidelně mění.

| (63) | Ačkoliv by se z šetření trhu zdálo, že se smlouvy mezi GDS a půjčovnami automobilů a hotely zdají být méně složité, pokud jde o strukturu, nezajišťují přesto úroveň průhlednosti, která by koordinaci umožňovala. |
| --- | --- |

(63)

Ačkoliv by se z šetření trhu zdálo, že se smlouvy mezi GDS a půjčovnami automobilů a hotely zdají být méně složité, pokud jde o strukturu, nezajišťují přesto úroveň průhlednosti, která by koordinaci umožňovala.

| (64) | Řada respondentů v šetření trhu poukázala na existenci tzv. „doložek nejvyšších výhod“ v jejich dohodách s GDS. Využití těchto doložek může zvýšit průhlednost cen. Šetření trhu však potvrdilo, že ve většině případů se doložky nejvyšších výhod týkají povinnosti poskytovatelů cestovních služeb zajišťovat GDS shodu obsahu, a jsou proto pouze odrazem povinností stanovených v kodexu chování. |
| --- | --- |

(64)

Řada respondentů v šetření trhu poukázala na existenci tzv. „doložek nejvyšších výhod“ v jejich dohodách s GDS. Využití těchto doložek může zvýšit průhlednost cen. Šetření trhu však potvrdilo, že ve většině případů se doložky nejvyšších výhod týkají povinnosti poskytovatelů cestovních služeb zajišťovat GDS shodu obsahu, a jsou proto pouze odrazem povinností stanovených v kodexu chování.

| (65) | Vzhledem k charakteristikám relevantních trhů, a zejména omezené průhlednosti, se Komise v rozhodnutí domnívá, že by pro zbývající tři GDS bylo obtížné účinně sledovat odchylky od koordinovaného chování. |
| --- | --- |

(65)

Vzhledem k charakteristikám relevantních trhů, a zejména omezené průhlednosti, se Komise v rozhodnutí domnívá, že by pro zbývající tři GDS bylo obtížné účinně sledovat odchylky od koordinovaného chování.

Odrazující mechanismy

| (66) | Koordinace není udržitelná, pokud dopady odchylky nejsou dostatečně závažné, aby koordinující společnosti přesvědčily, že je v jejich nejlepším zájmu podmínky koordinace dodržovat. |
| --- | --- |

(66)

Koordinace není udržitelná, pokud dopady odchylky nejsou dostatečně závažné, aby koordinující společnosti přesvědčily, že je v jejich nejlepším zájmu podmínky koordinace dodržovat.

| (67) | Okamžitá odvetná opatření v podobě snížení poplatků účtovaných poskytovatelům cestovních služeb ze strany koordinujících GDS by byla neúčinná, pokud jde o odplatu vůči odchylujícím se GDS, jelikož by u poskytovatelů cestovních služeb nevyvolala chování vedoucí ke změně, poněvadž ti potřebují služby všech čtyř GDS. |
| --- | --- |

(67)

Okamžitá odvetná opatření v podobě snížení poplatků účtovaných poskytovatelům cestovních služeb ze strany koordinujících GDS by byla neúčinná, pokud jde o odplatu vůči odchylujícím se GDS, jelikož by u poskytovatelů cestovních služeb nevyvolala chování vedoucí ke změně, poněvadž ti potřebují služby všech čtyř GDS.

| (68) | Reálnějším odvetným opatřením by pro GDS bylo nabídnout některým důležitým cestovním kancelářím, které využívají služeb odchylujícího se GDS, vyšší pobídky nebo přímé paušální platby s cílem podnítit jejich přechod od odchylujícího se GDS k jinému GDS. Ačkoliv by tato opatření byla možná, představovala by nákladnou strategii, jelikož pobídkové platby poskytované cestovním kancelářím musejí být dostatečně vysoké, aby cestovní kanceláře podnítily ke změně GDS. |
| --- | --- |

(68)

Reálnějším odvetným opatřením by pro GDS bylo nabídnout některým důležitým cestovním kancelářím, které využívají služeb odchylujícího se GDS, vyšší pobídky nebo přímé paušální platby s cílem podnítit jejich přechod od odchylujícího se GDS k jinému GDS. Ačkoliv by tato opatření byla možná, představovala by nákladnou strategii, jelikož pobídkové platby poskytované cestovním kancelářím musejí být dostatečně vysoké, aby cestovní kanceláře podnítily ke změně GDS.

| (69) | Komise proto v rozhodnutí vyvozuje závěr, že odvetná opatření v podobě vyšších pobídkových plateb cestovním kancelářím nelze sama o sobě vyloučit. |
| --- | --- |

(69)

Komise proto v rozhodnutí vyvozuje závěr, že odvetná opatření v podobě vyšších pobídkových plateb cestovním kancelářím nelze sama o sobě vyloučit.

Reakce nekoordinujících subjektů

| (70) | Aby byla koordinace úspěšná, neměla by opatření nekoordinujících společností a možných konkurentů, ani zákazníků být s to ohrozit výsledek, kterého se má koordinací dosáhnout. |
| --- | --- |

(70)

Aby byla koordinace úspěšná, neměla by opatření nekoordinujících společností a možných konkurentů, ani zákazníků být s to ohrozit výsledek, kterého se má koordinací dosáhnout.

| (71) | V daném případě by se zdálo, že na trhu existují významná omezení hospodářské soutěže, která by destabilizovala jakýkoli pokus o koordinaci. Tato omezení by pramenila zejména z možnosti poskytovatelů cestovních služeb obsah neposkytnout a zpřístupnit ho pouze prostřednictvím přímého distribučního kanálu, např. internetových stránek „supplier.com“. Koordinace vedoucí k nárůstu cen by mimoto mohla poskytovatele cestovních služeb v EHP přimět k tomu, aby více investovali do rozvoje alternativ GDS, např. nových účastníků GDS a přímých odkazů. |
| --- | --- |

(71)

V daném případě by se zdálo, že na trhu existují významná omezení hospodářské soutěže, která by destabilizovala jakýkoli pokus o koordinaci. Tato omezení by pramenila zejména z možnosti poskytovatelů cestovních služeb obsah neposkytnout a zpřístupnit ho pouze prostřednictvím přímého distribučního kanálu, např. internetových stránek „supplier.com“. Koordinace vedoucí k nárůstu cen by mimoto mohla poskytovatele cestovních služeb v EHP přimět k tomu, aby více investovali do rozvoje alternativ GDS, např. nových účastníků GDS a přímých odkazů.

| (72) | Vzhledem k výše popsaným okolnostem a ke skutečnosti, že kritéria, která je nutno splnit, aby byly prokázány koordinované účinky, jsou kumulativní, nepovede pravděpodobně spojení ke koordinovaným účinkům na trhu EU pro poskytování služeb GDS poskytovatelům cestovních služeb. |
| --- | --- |

(72)

Vzhledem k výše popsaným okolnostem a ke skutečnosti, že kritéria, která je nutno splnit, aby byly prokázány koordinované účinky, jsou kumulativní, nepovede pravděpodobně spojení ke koordinovaným účinkům na trhu EU pro poskytování služeb GDS poskytovatelům cestovních služeb.

II.3.5.2   Navazující trh

Dosažení podmínek koordinace

| (73) | Otázka koordinace by se v zásadě mohla objevit rovněž na navazujícím trhu, který zahrnuje vztah mezi GDS a cestovními kancelářemi. Navazující trhy v EHP jsou charakterizovány významnými rozdíly v podílech čtyř GDS na trhu v jednotlivých zemích. |
| --- | --- |

(73)

Otázka koordinace by se v zásadě mohla objevit rovněž na navazujícím trhu, který zahrnuje vztah mezi GDS a cestovními kancelářemi. Navazující trhy v EHP jsou charakterizovány významnými rozdíly v podílech čtyř GDS na trhu v jednotlivých zemích.

| (74) | Hospodářská soutěž mezi GDS na navazujícím trhu je silná a nevykazuje známky koordinovaného chování. V průběhu posledních [...] let systémy Galileo a Worldspan přišly o [...] podílů na trhu ve prospěch systému Amadeus. Šetření trhu mimoto potvrzuje, že hospodářská soutěž mezi GDS o smlouvy s cestovními kancelářemi je v současnosti silná, což se v průběhu posledních pěti let projevuje zvýšením pobídkových plateb hrazených GDS cestovním kancelářím. |
| --- | --- |

(74)

Hospodářská soutěž mezi GDS na navazujícím trhu je silná a nevykazuje známky koordinovaného chování. V průběhu posledních [...] let systémy Galileo a Worldspan přišly o [...] podílů na trhu ve prospěch systému Amadeus. Šetření trhu mimoto potvrzuje, že hospodářská soutěž mezi GDS o smlouvy s cestovními kancelářemi je v současnosti silná, což se v průběhu posledních pěti let projevuje zvýšením pobídkových plateb hrazených GDS cestovním kancelářím.

| (75) | Z výše uvedených skutečností vyplývá, že postavení spojujících se podniků na většině navazujících trhů je poměrně nestálé, což by komplikovalo dosažení dohody o podmínkách koordinace. |
| --- | --- |

(75)

Z výše uvedených skutečností vyplývá, že postavení spojujících se podniků na většině navazujících trhů je poměrně nestálé, což by komplikovalo dosažení dohody o podmínkách koordinace.

Sledování odchylek

| (76) | Podmínky smluv cestovních kanceláří jsou zpravidla neprůhledné, jelikož jsou smlouvy sjednávány individuálně mezi cestovními kancelářemi a GDS. GDS neznají složité podmínky, které nabízejí konkurenční GDS. Ačkoliv může existovat určitá průhlednost cen v důsledku možné výměny informací mezi cestovními kancelářemi a GDS v rámci smluvních jednání, skutečnost, že většina smluv je sjednávána individuálně, by značně omezila stupeň průhlednosti, který by z toho mohl vyplývat. Možnosti úspěšného sledování koordinovaného chování by se proto zdály velmi omezené, jelikož by to vyžadovalo sledování úrovně obsahu, funkcí, služeb, finanční pomoci, bonusů a jiných podmínek, které GDS nabízejí jednotlivým cestovním kancelářím. |
| --- | --- |

(76)

Podmínky smluv cestovních kanceláří jsou zpravidla neprůhledné, jelikož jsou smlouvy sjednávány individuálně mezi cestovními kancelářemi a GDS. GDS neznají složité podmínky, které nabízejí konkurenční GDS. Ačkoliv může existovat určitá průhlednost cen v důsledku možné výměny informací mezi cestovními kancelářemi a GDS v rámci smluvních jednání, skutečnost, že většina smluv je sjednávána individuálně, by značně omezila stupeň průhlednosti, který by z toho mohl vyplývat. Možnosti úspěšného sledování koordinovaného chování by se proto zdály velmi omezené, jelikož by to vyžadovalo sledování úrovně obsahu, funkcí, služeb, finanční pomoci, bonusů a jiných podmínek, které GDS nabízejí jednotlivým cestovním kancelářím.

| (77) | Vzhledem k omezené míře průhlednosti na navazující straně trhu přijímá Komise v rozhodnutí závěr, že by pro zbývající tři GDS bylo obtížné sledovat odchylky od koordinovaného chování. |
| --- | --- |

(77)

Vzhledem k omezené míře průhlednosti na navazující straně trhu přijímá Komise v rozhodnutí závěr, že by pro zbývající tři GDS bylo obtížné sledovat odchylky od koordinovaného chování.

Odrazující mechanismy

| (78) | Odrazující mechanismy, jež je možno uplatnit, jsou v zásadě stejné jako mechanismy, o nichž se pojednávalo s ohledem na předcházející trh. |
| --- | --- |

(78)

Odrazující mechanismy, jež je možno uplatnit, jsou v zásadě stejné jako mechanismy, o nichž se pojednávalo s ohledem na předcházející trh.

Reakce nekoordinujících subjektů

| (79) | V případě koordinovaného chování nemají cestovní kanceláře k dispozici mnoho snadno dostupných alternativ, k nimž by se mohly uchýlit. Využití internetových stránek „supplier.com“ je pro cestovní kanceláře příliš obtížné a ostatní alternativy GDS v současnosti nejsou v EHP dostatečně rozvinuté, aby představovaly přiměřené alternativy. |
| --- | --- |

(79)

V případě koordinovaného chování nemají cestovní kanceláře k dispozici mnoho snadno dostupných alternativ, k nimž by se mohly uchýlit. Využití internetových stránek „supplier.com“ je pro cestovní kanceláře příliš obtížné a ostatní alternativy GDS v současnosti nejsou v EHP dostatečně rozvinuté, aby představovaly přiměřené alternativy.

| (80) | Vzhledem ke skutečnosti, že kritéria, která je nutno splnit, aby byly prokázány koordinované účinky, jsou kumulativní, vyvozuje Komise v rozhodnutí závěr, že i na navazující straně trhu spojení pravděpodobně nepovede ke koordinovaným účinkům. |
| --- | --- |

(80)

Vzhledem ke skutečnosti, že kritéria, která je nutno splnit, aby byly prokázány koordinované účinky, jsou kumulativní, vyvozuje Komise v rozhodnutí závěr, že i na navazující straně trhu spojení pravděpodobně nepovede ke koordinovaným účinkům.

III.   ZÁVĚR

| (81) | Komise v rozhodnutí uzavírá, že navrhované spojení nevyvolá obavy z významného narušení hospodářské soutěže na společném trhu nebo jeho podstatné části. Komise proto hodlá prohlásit spojení za slučitelné se společným trhem a Dohodou o EHP v souladu s čl. 8 odst. 1 nařízení o spojování a článkem 57 Dohody o EHP. |
| --- | --- |

(81)

Komise v rozhodnutí uzavírá, že navrhované spojení nevyvolá obavy z významného narušení hospodářské soutěže na společném trhu nebo jeho podstatné části. Komise proto hodlá prohlásit spojení za slučitelné se společným trhem a Dohodou o EHP v souladu s čl. 8 odst. 1 nařízení o spojování a článkem 57 Dohody o EHP.

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 1.12.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 314/29 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 314/29

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 30. listopadu 2007,

kterým se schvalují roční a víceleté programy a finanční příspěvek Společenství na eradikaci, tlumení a sledování některých nákaz zvířat a zoonóz předložené členskými státy pro rok 2008 a následující roky

(oznámeno pod číslem K(2007) 5776)

(2007/782/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na rozhodnutí Rady 90/424/EHS ze dne 26. června 1990 o některých výdajích ve veterinární oblasti (1), a zejména na čl. 24 odst. 5 uvedeného rozhodnutí,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Rozhodnutí 90/424/EHS stanoví postupy pro finanční příspěvek Společenství na programy eradikace, tlumení a sledování některých nákaz zvířat a zoonóz. |
| --- | --- |

(1)

Rozhodnutí 90/424/EHS stanoví postupy pro finanční příspěvek Společenství na programy eradikace, tlumení a sledování některých nákaz zvířat a zoonóz.

| (2) | Ustanovení čl. 24 odst. 1 rozhodnutí 90/424/EHS navíc stanoví, že se zavádí finanční opatření Společenství určené k úhradě výdajů vzniklých členským státům při financování vnitrostátních programů eradikace, tlumení a sledování nákaz zvířat a zoonóz uvedených v dotyčném rozhodnutí. |
| --- | --- |

(2)

Ustanovení čl. 24 odst. 1 rozhodnutí 90/424/EHS navíc stanoví, že se zavádí finanční opatření Společenství určené k úhradě výdajů vzniklých členským státům při financování vnitrostátních programů eradikace, tlumení a sledování nákaz zvířat a zoonóz uvedených v dotyčném rozhodnutí.

| (3) | Rozhodnutí Rady ze dne 19. prosince 2006, kterým se mění rozhodnutí 90/424/EHS o některých výdajích ve veterinární oblasti (2) nahradilo článek 24 uvedeného rozhodnutí novým ustanovením. Formou přechodných opatření stanoví rozhodnutí 2006/965/ES, že lze pokračovat ve financování programů pro enzootickou leukózu skotu a Aujezskyho chorobu do 31. prosince 2010. |
| --- | --- |

(3)

Rozhodnutí Rady ze dne 19. prosince 2006, kterým se mění rozhodnutí 90/424/EHS o některých výdajích ve veterinární oblasti (2) nahradilo článek 24 uvedeného rozhodnutí novým ustanovením. Formou přechodných opatření stanoví rozhodnutí 2006/965/ES, že lze pokračovat ve financování programů pro enzootickou leukózu skotu a Aujezskyho chorobu do 31. prosince 2010.

| (4) | Rozhodnutí Rady 90/63/EHS ze dne 27. listopadu 1990, kterým se stanoví kritéria Společenství pro eradikaci a sledování některých chorob zvířat (3), stanoví, že za účelem schválení opatření stanoveného v čl. 24 odst. 1 rozhodnutí 90/424/EHS musí programy předložené členskými státy Komisi splňovat kritéria stanovená v přílohách rozhodnutí 90/638/EHS. |
| --- | --- |

(4)

Rozhodnutí Rady 90/63/EHS ze dne 27. listopadu 1990, kterým se stanoví kritéria Společenství pro eradikaci a sledování některých chorob zvířat (3), stanoví, že za účelem schválení opatření stanoveného v čl. 24 odst. 1 rozhodnutí 90/424/EHS musí programy předložené členskými státy Komisi splňovat kritéria stanovená v přílohách rozhodnutí 90/638/EHS.

| (5) | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001 ze dne 22. května 2001 o stanovení pravidel pro prevenci, tlumení a eradikaci některých přenosných spongiformních encefalopatií (4) stanoví pro členské státy provádění ročních programů sledování přenosných spongiformních encefalopatií (TSE) u skotu, ovcí a koz. |
| --- | --- |

(5)

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001 ze dne 22. května 2001 o stanovení pravidel pro prevenci, tlumení a eradikaci některých přenosných spongiformních encefalopatií (4) stanoví pro členské státy provádění ročních programů sledování přenosných spongiformních encefalopatií (TSE) u skotu, ovcí a koz.

| (6) | Směrnice Rady 2005/94/ES (5) ze dne 20. prosince 2005 o opatřeních Společenství pro tlumení influenzy ptáků rovněž ukládá členským státům, aby uskutečnily programy dozoru u drůbeže a volně žijícího ptactva, a tím přispěly, mimo jiné, k poznatkům o hrozbách představovaných volně žijícími ptáky, pokud jde o jakýkoli virus influenzy ptačího původu u ptáků, a to na základě pravidelně aktualizovaného posouzení rizik. Tyto roční programy sledování a jejich financování by se měly rovněž schválit. |
| --- | --- |

(6)

Směrnice Rady 2005/94/ES (5) ze dne 20. prosince 2005 o opatřeních Společenství pro tlumení influenzy ptáků rovněž ukládá členským státům, aby uskutečnily programy dozoru u drůbeže a volně žijícího ptactva, a tím přispěly, mimo jiné, k poznatkům o hrozbách představovaných volně žijícími ptáky, pokud jde o jakýkoli virus influenzy ptačího původu u ptáků, a to na základě pravidelně aktualizovaného posouzení rizik. Tyto roční programy sledování a jejich financování by se měly rovněž schválit.

| (7) | Některé členské státy předložily Komisi roční programy eradikace, tlumení a sledování chorob zvířat, programy kontrol zaměřených na prevenci zoonóz a roční programy sledování pro eradikaci a sledování některých TSE, pro které chtějí získat od Společenství finanční příspěvek. |
| --- | --- |

(7)

Některé členské státy předložily Komisi roční programy eradikace, tlumení a sledování chorob zvířat, programy kontrol zaměřených na prevenci zoonóz a roční programy sledování pro eradikaci a sledování některých TSE, pro které chtějí získat od Společenství finanční příspěvek.

| (8) | Některé členské státy rovněž předložily Komisi víceleté programy eradikace, tlumení a sledování chorob zvířat, pro které chtějí získat od Společenství finanční příspěvek. Závazek výdajů pro víceleté programy musí být přijat v souladu s čl. 76 odst. 3 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (6). Pro víceleté programy se první rozpočtový závazek přijme po jejich schválení. Každý následující závazek stanoví Komise na základě rozhodnutí poskytnout příspěvek podle čl. 24 odst. 5 rozhodnutí 90/424/EHS. |
| --- | --- |

(8)

Některé členské státy rovněž předložily Komisi víceleté programy eradikace, tlumení a sledování chorob zvířat, pro které chtějí získat od Společenství finanční příspěvek. Závazek výdajů pro víceleté programy musí být přijat v souladu s čl. 76 odst. 3 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (6). Pro víceleté programy se první rozpočtový závazek přijme po jejich schválení. Každý následující závazek stanoví Komise na základě rozhodnutí poskytnout příspěvek podle čl. 24 odst. 5 rozhodnutí 90/424/EHS.

| (9) | Komise posoudila roční a víceleté programy předložené členskými státy jak z hlediska veterinárního, tak z hlediska finančního. Bylo zjištěno, že uvedené programy jsou v souladu s příslušnými veterinárními předpisy Společenství, zejména s kritérii stanovenými v rozhodnutí 90/638/EHS. |
| --- | --- |

(9)

Komise posoudila roční a víceleté programy předložené členskými státy jak z hlediska veterinárního, tak z hlediska finančního. Bylo zjištěno, že uvedené programy jsou v souladu s příslušnými veterinárními předpisy Společenství, zejména s kritérii stanovenými v rozhodnutí 90/638/EHS.

| (10) | S ohledem na význam těchto programů pro dosažení cílů Společenství v oblasti veřejného zdraví a zdraví zvířat, jakož i na povinné uplatňování programů přenosných spongiformních encefalopatií (TSE) a programů influenzy ptáků ve všech členských státech, je vhodné stanovit odpovídající finanční příspěvek Společenství k uhrazení nákladů, které příslušným členským státům vzniknou v souvislosti s opatřeními uvedenými v tomto rozhodnutí, až do maximální výše pro každý program. |
| --- | --- |

(10)

S ohledem na význam těchto programů pro dosažení cílů Společenství v oblasti veřejného zdraví a zdraví zvířat, jakož i na povinné uplatňování programů přenosných spongiformních encefalopatií (TSE) a programů influenzy ptáků ve všech členských státech, je vhodné stanovit odpovídající finanční příspěvek Společenství k uhrazení nákladů, které příslušným členským státům vzniknou v souvislosti s opatřeními uvedenými v tomto rozhodnutí, až do maximální výše pro každý program.

| (11) | V zájmu lepšího řízení, účinnějšího využití prostředků Společenství a větší průhlednosti je rovněž nutné stanovit u každého programu podle potřeby maximální částky, které budou členským státům uhrazeny za některé náklady, např. na testy použité v členských státech a na odškodnění vlastníků za jejich ztráty způsobené porážkou nebo likvidací zvířat. |
| --- | --- |

(11)

V zájmu lepšího řízení, účinnějšího využití prostředků Společenství a větší průhlednosti je rovněž nutné stanovit u každého programu podle potřeby maximální částky, které budou členským státům uhrazeny za některé náklady, např. na testy použité v členských státech a na odškodnění vlastníků za jejich ztráty způsobené porážkou nebo likvidací zvířat.

| (12) | Podle nařízení Rady (ES) č. 1290/2005 ze dne 21. června 2005 o financování společné zemědělské politiky (7) mají být programy eradikace a tlumení chorob zvířat financovány v rámci Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu. Pro účely finanční kontroly se použijí články 9, 36 a 37 uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(12)

Podle nařízení Rady (ES) č. 1290/2005 ze dne 21. června 2005 o financování společné zemědělské politiky (7) mají být programy eradikace a tlumení chorob zvířat financovány v rámci Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu. Pro účely finanční kontroly se použijí články 9, 36 a 37 uvedeného nařízení.

| (13) | Finanční příspěvek Společenství by měl být poskytnut za podmínky, že plánované činnosti jsou prováděny účinně a že příslušné orgány poskytují všechny nezbytné informace ve lhůtách stanovených v tomto rozhodnutí. Jako vhodné se jeví zejména požadovat častější průběžné technické zprávy, aby bylo možné zhodnotit účinnost provádění schválených programů. |
| --- | --- |

(13)

Finanční příspěvek Společenství by měl být poskytnut za podmínky, že plánované činnosti jsou prováděny účinně a že příslušné orgány poskytují všechny nezbytné informace ve lhůtách stanovených v tomto rozhodnutí. Jako vhodné se jeví zejména požadovat častější průběžné technické zprávy, aby bylo možné zhodnotit účinnost provádění schválených programů.

| (14) | Z důvodů správní účinnosti by veškeré výdaje předložené za účelem získání finančního příspěvku Společenství měly být vyjádřeny v eurech. V souladu s nařízením (ES) č. 1290/2005 by měl být přepočítacím kurzem pro výdaje v jiné měně než v euru poslední kurz stanovený Evropskou centrální bankou před prvním dnem měsíce, ve kterém daný členský stát podal žádost. |
| --- | --- |

(14)

Z důvodů správní účinnosti by veškeré výdaje předložené za účelem získání finančního příspěvku Společenství měly být vyjádřeny v eurech. V souladu s nařízením (ES) č. 1290/2005 by měl být přepočítacím kurzem pro výdaje v jiné měně než v euru poslední kurz stanovený Evropskou centrální bankou před prvním dnem měsíce, ve kterém daný členský stát podal žádost.

| (15) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat, |
| --- | --- |

(15)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

KAPITOLA I

ROČNÍ PROGRAMY

Článek 1

Brucelóza skotu

1.   Programy eradikace brucelózy skotu předložené Irskem, Španělskem, Itálií, Kyprem, Portugalskem a Spojeným královstvím se schvalují na období od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2008.

2.   Finanční příspěvek Společenství se stanoví ve výši 50 % nákladů, které budou vynaloženy každým členským státem uvedeným v odstavci 1 na provádění laboratorních testů, odškodnění vlastníků za hodnotu jejich zvířat poražených v rámci těchto programů a na nákup dávek očkovacích látek, a nepřesáhne částku:

| a) | 1 200 000 EUR pro Irsko; |
| --- | --- |

a)

1 200 000 EUR pro Irsko;

| b) | 4 400 000 EUR pro Španělsko; |
| --- | --- |

b)

4 400 000 EUR pro Španělsko;

| c) | 2 100 000 EUR pro Itálii; |
| --- | --- |

c)

2 100 000 EUR pro Itálii;

| d) | 153 000 EUR pro Kypr; |
| --- | --- |

d)

153 000 EUR pro Kypr;

| e) | 1 900 000 EUR pro Portugalsko; |
| --- | --- |

e)

1 900 000 EUR pro Portugalsko;

| f) | 1 200 000 EUR pro Spojené království. |
| --- | --- |

f)

1 200 000 EUR pro Spojené království.

3.   Maximální výše nákladů, která bude uhrazena členským státům za programy uvedené v odstavci 1, nepřesáhne:

| a) | za test bengálskou červení | 0,2 EUR na test; |
| --- | --- | --- |
| b) | za séroaglutinační test (SAT) | 0,2 EUR na test; |
| c) | za test reakce vazby komplementu | 0,4 EUR na test; |
| d) | za test ELISA | 1 EUR na test. |

a)

za test bengálskou červení

0,2 EUR na test;

b)

za séroaglutinační test (SAT)

0,2 EUR na test;

c)

za test reakce vazby komplementu

0,4 EUR na test;

d)

za test ELISA

1 EUR na test.

Článek 2

Tuberkulóza skotu

1.   Programy eradikace tuberkulózy skotu předložené Estonskem, Španělskem, Itálií, Polskem a Portugalskem se schvalují na období od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2008.

2.   Finanční příspěvek Společenství se stanoví ve výši 50 % nákladů, které budou vynaloženy každým členským státem uvedeným v odstavci 1 na tuberkulinaci, laboratorní testy a odškodnění vlastníků za hodnotu jejich zvířat poražených v rámci těchto programů a nepřesáhne:

| a) | 24 000 EUR pro Estonsko; |
| --- | --- |

a)

24 000 EUR pro Estonsko;

| b) | 6 100 000 EUR pro Španělsko; |
| --- | --- |

b)

6 100 000 EUR pro Španělsko;

| c) | 2 700 000 EUR pro Itálii; |
| --- | --- |

c)

2 700 000 EUR pro Itálii;

| d) | 1 100 000 EUR pro Polsko; |
| --- | --- |

d)

1 100 000 EUR pro Polsko;

| e) | 347 000 EUR pro Portugalsko. |
| --- | --- |

e)

347 000 EUR pro Portugalsko.

3.   Maximální výše nákladů, která bude uhrazena členským státům za programy uvedené v odstavci 1, nepřesáhne:

| a) | za tuberkulinaci | 1 EUR na test; |
| --- | --- | --- |
| b) | za test na interferon gama | 5 EUR na test. |

a)

za tuberkulinaci

1 EUR na test;

b)

za test na interferon gama

5 EUR na test.

Článek 3

Brucelóza ovcí a koz

1.   Programy eradikace brucelózy ovcí a koz předložené Španělskem, Itálií, Kyprem a Portugalskem se schvalují na období od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2008.

2.   Finanční příspěvek Společenství se stanoví ve výši 50 % nákladů, které budou vynaloženy každým členským státem uvedeným v odstavci 1 na nákup očkovacích látek, na provádění laboratorních testů a na odškodnění vlastníků za hodnotu jejich zvířat poražených v rámci těchto programů a nepřesáhne částku:

| a) | 5 600 000 EUR pro Španělsko; |
| --- | --- |

a)

5 600 000 EUR pro Španělsko;

| b) | 2 800 000 EUR pro Itálii; |
| --- | --- |

b)

2 800 000 EUR pro Itálii;

| c) | 93 000 EUR pro Kypr; |
| --- | --- |

c)

93 000 EUR pro Kypr;

| d) | 1 100 000 EUR pro Portugalsko. |
| --- | --- |

d)

1 100 000 EUR pro Portugalsko.

3.   Maximální výše nákladů, která bude uhrazena členským státům za programy uvedené v odstavci 1, nepřesáhne:

| a) | za test bengálskou červení | 0,2 EUR na test; |
| --- | --- | --- |
| b) | za test reakce vazby komplementu | 0,4 EUR na test. |

a)

za test bengálskou červení

0,2 EUR na test;

b)

za test reakce vazby komplementu

0,4 EUR na test.

Článek 4

Katarální horečka ovcí v enzootických nebo vysoce rizikových oblastech

1.   Programy eradikace a sledování katarální horečky ovcí předložené Belgií, Bulharskem, Německem, Řeckem, Španělskem, Francií, Itálií, Lucemburskem, Nizozemskem, Rakouskem, Portugalskem, Rumunskem a Slovinskem se schvalují na období od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2008.

2.   Finanční příspěvek Společenství se stanoví ve výši 50 % nákladů, které budou vynaloženy každým členským státem uvedeným v odstavci 1 na provádění laboratorních testů v rámci virologického, sérologického a entomologického dozoru, nákup pastí a očkovacích látek, a nepřesáhne částku:

| a) | 377 000 EUR pro Belgii; |
| --- | --- |

a)

377 000 EUR pro Belgii;

| b) | 5 400 EUR pro Bulharsko; |
| --- | --- |

b)

5 400 EUR pro Bulharsko;

| c) | 3 100 000 EUR pro Německo; |
| --- | --- |

c)

3 100 000 EUR pro Německo;

| d) | 100 000 EUR pro Řecko; |
| --- | --- |

d)

100 000 EUR pro Řecko;

| e) | 4 100 000 EUR pro Španělsko; |
| --- | --- |

e)

4 100 000 EUR pro Španělsko;

| f) | 351 000 EUR pro Francii; |
| --- | --- |

f)

351 000 EUR pro Francii;

| g) | 1 300 000 EUR pro Itálii; |
| --- | --- |

g)

1 300 000 EUR pro Itálii;

| h) | 70 000 EUR pro Lucembursko; |
| --- | --- |

h)

70 000 EUR pro Lucembursko;

| i) | 527 000 EUR pro Nizozemsko; |
| --- | --- |

i)

527 000 EUR pro Nizozemsko;

| j) | 245 000 EUR pro Rakousko; |
| --- | --- |

j)

245 000 EUR pro Rakousko;

| k) | 1 004 000 EUR pro Portugalsko; |
| --- | --- |

k)

1 004 000 EUR pro Portugalsko;

| l) | 43 000 EUR pro Rumunsko; |
| --- | --- |

l)

43 000 EUR pro Rumunsko;

| m) | 61 000 EUR pro Slovinsko. |
| --- | --- |

m)

61 000 EUR pro Slovinsko.

3.   Maximální výše nákladů, která bude uhrazena členským státům za programy uvedené v odstavci 1, nepřesáhne částku 2,5 EUR na jeden test ELISA.

Článek 5

Salmonelóza (zoonotická salmonelóza) v reprodukčních hejnech Gallus gallus

1.   Programy tlumení některých zoonotických salmonelóz v reprodukčních hejnech Gallus gallus předložené Belgií, Bulharskem, Českou republikou, Dánskem, Německem, Irskem, Řeckem, Španělskem, Francií, Itálií, Kyprem, Lotyšskem, Maďarskem, Nizozemskem, Rakouskem, Polskem, Portugalskem, Rumunskem a Slovenskem se schvalují na období od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2008.

2.   Finanční příspěvek Společenství se stanoví ve výši 50 % nákladů, které budou vynaloženy každým členským státem uvedeným v odstavci 1 na provedení bakteriologického vyšetření a sérotypizaci prováděné v rámci úředního vzorkování, na odškodnění vlastníků za hodnotu utracených ptáků, likvidaci vajec a na nákup dávek očkovacích látek, a nepřesáhne částku:

| a) | 550 000 EUR pro Belgii; |
| --- | --- |

a)

550 000 EUR pro Belgii;

| b) | 10 000 EUR pro Bulharsko; |
| --- | --- |

b)

10 000 EUR pro Bulharsko;

| c) | 200 000 EUR pro Českou republiku; |
| --- | --- |

c)

200 000 EUR pro Českou republiku;

| d) | 75 000 EUR pro Dánsko; |
| --- | --- |

d)

75 000 EUR pro Dánsko;

| e) | 600 000 EUR pro Německo; |
| --- | --- |

e)

600 000 EUR pro Německo;

| f) | 120 000 EUR pro Irsko; |
| --- | --- |

f)

120 000 EUR pro Irsko;

| g) | 150 000 EUR pro Řecko; |
| --- | --- |

g)

150 000 EUR pro Řecko;

| h) | 800 000 EUR pro Španělsko; |
| --- | --- |

h)

800 000 EUR pro Španělsko;

| i) | 500 000 EUR pro Francii; |
| --- | --- |

i)

500 000 EUR pro Francii;

| j) | 470 000 EUR pro Itálii; |
| --- | --- |

j)

470 000 EUR pro Itálii;

| k) | 45 000 EUR pro Kypr; |
| --- | --- |

k)

45 000 EUR pro Kypr;

| l) | 60 000 EUR pro Lotyšsko; |
| --- | --- |

l)

60 000 EUR pro Lotyšsko;

| m) | 400 000 EUR pro Maďarsko; |
| --- | --- |

m)

400 000 EUR pro Maďarsko;

| n) | 1 300 000 EUR pro Nizozemsko; |
| --- | --- |

n)

1 300 000 EUR pro Nizozemsko;

| o) | 50 000 EUR pro Rakousko; |
| --- | --- |

o)

50 000 EUR pro Rakousko;

| p) | 2 000 000 EUR pro Polsko; |
| --- | --- |

p)

2 000 000 EUR pro Polsko;

| q) | 600 000 EUR pro Portugalsko; |
| --- | --- |

q)

600 000 EUR pro Portugalsko;

| r) | 400 000 EUR pro Rumunsko; |
| --- | --- |

r)

400 000 EUR pro Rumunsko;

| s) | 275 000 EUR pro Slovensko. |
| --- | --- |

s)

275 000 EUR pro Slovensko.

3.   Maximální výše nákladů, která bude uhrazena členským státům za programy uvedené v odstavci 1, nepřesáhne:

| a) | za bakteriologický test (kultivaci) | 5,0 EUR na test; |
| --- | --- | --- |
| b) | za nákup jedné dávky očkovací látky | 0,05 EUR za dávku; |
| c) | na sérotypizaci příslušných izolátů Salmonella spp. | 20,0 EUR na test. |

a)

za bakteriologický test (kultivaci)

5,0 EUR na test;

b)

za nákup jedné dávky očkovací látky

0,05 EUR za dávku;

c)

na sérotypizaci příslušných izolátů Salmonella spp.

20,0 EUR na test.

Článek 6

Salmonelóza (zoonotická salmonela) v hejnech nosnic Gallus gallus

1.   Programy tlumení některých zoonotických salmonel v hejnech nosnic Gallus gallus předložené Belgií, Bulharskem, Českou republikou, Německem, Estonskem, Řeckem, Španělskem, Francií, Itálií, Kyprem, Lotyšskem, Lucemburskem, Maďarskem, Nizozemskem, Rakouskem, Polskem, Portugalskem, Rumunskem, Slovenskem a Spojeným královstvím se schvalují na období od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2008.

2.   Finanční příspěvek Společenství se stanoví ve výši 50 % nákladů, které budou vynaloženy každým členským státem uvedeným v odstavci 1 na bakteriologické vyšetření a sérotypizaci prováděné v rámci úředního vzorkování, na odškodnění vlastníků za hodnotu utracených ptáků, likvidaci vajec a na nákup dávek očkovacích látek, a nepřesáhne částku:

| a) | 750 000 EUR pro Belgii; |
| --- | --- |

a)

750 000 EUR pro Belgii;

| b) | 20 000 EUR pro Bulharsko; |
| --- | --- |

b)

20 000 EUR pro Bulharsko;

| c) | 1 000 000 EUR pro Českou republiku; |
| --- | --- |

c)

1 000 000 EUR pro Českou republiku;

| d) | 2 000 000 EUR pro Německo; |
| --- | --- |

d)

2 000 000 EUR pro Německo;

| e) | 20 000 EUR pro Estonsko; |
| --- | --- |

e)

20 000 EUR pro Estonsko;

| f) | 500 000 EUR pro Řecko; |
| --- | --- |

f)

500 000 EUR pro Řecko;

| g) | 3 500 000 EUR pro Španělsko; |
| --- | --- |

g)

3 500 000 EUR pro Španělsko;

| h) | 2 500 000 EUR pro Francii; |
| --- | --- |

h)

2 500 000 EUR pro Francii;

| i) | 1 000 000 EUR pro Itálii; |
| --- | --- |

i)

1 000 000 EUR pro Itálii;

| j) | 80 000 EUR pro Kypr; |
| --- | --- |

j)

80 000 EUR pro Kypr;

| k) | 300 000 EUR pro Lotyšsko; |
| --- | --- |

k)

300 000 EUR pro Lotyšsko;

| l) | 10 000 EUR pro Lucembursko; |
| --- | --- |

l)

10 000 EUR pro Lucembursko;

| m) | 2 000 000 EUR pro Maďarsko; |
| --- | --- |

m)

2 000 000 EUR pro Maďarsko;

| n) | 2 000 000 EUR pro Nizozemsko; |
| --- | --- |

n)

2 000 000 EUR pro Nizozemsko;

| o) | 1 000 000 EUR pro Rakousko; |
| --- | --- |

o)

1 000 000 EUR pro Rakousko;

| p) | 2 000 000 EUR pro Polsko; |
| --- | --- |

p)

2 000 000 EUR pro Polsko;

| q) | 1 000 000 EUR pro Portugalsko; |
| --- | --- |

q)

1 000 000 EUR pro Portugalsko;

| r) | 500 000 EUR pro Rumunsko; |
| --- | --- |

r)

500 000 EUR pro Rumunsko;

| s) | 1 000 000 EUR pro Slovensko; |
| --- | --- |

s)

1 000 000 EUR pro Slovensko;

| t) | 80 000 EUR pro Spojené království. |
| --- | --- |

t)

80 000 EUR pro Spojené království.

3.   Maximální výše nákladů, která bude uhrazena členským státům za programy uvedené v odstavci 1, nepřesáhne:

| a) | za bakteriologický test (kultivaci) | 5,0 EUR na test; |
| --- | --- | --- |
| b) | za nákup jedné dávky očkovací látky | 0,05 EUR za dávku. |
| c) | na sérotypizaci příslušných izolátů Salmonella spp. | 20,0 EUR na test. |

a)

za bakteriologický test (kultivaci)

5,0 EUR na test;

b)

za nákup jedné dávky očkovací látky

0,05 EUR za dávku.

c)

na sérotypizaci příslušných izolátů Salmonella spp.

20,0 EUR na test.

Článek 7

Klasický mor prasat a africký mor prasat

1.   Programy kontroly a sledování:

| a) | klasického moru prasat předložené Bulharskem, Německem, Francií, Lucemburskem, Rumunskem, Slovinskem a Slovenskem se schvalují na období od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2008; |
| --- | --- |

a)

klasického moru prasat předložené Bulharskem, Německem, Francií, Lucemburskem, Rumunskem, Slovinskem a Slovenskem se schvalují na období od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2008;

| b) | klasického moru prasat a afrického moru prasat předložené Itálií se schvalují na období od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2008. |
| --- | --- |

b)

klasického moru prasat a afrického moru prasat předložené Itálií se schvalují na období od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2008.

2.   Finanční příspěvek Společenství se stanoví ve výši 50 % nákladů, které budou vynaloženy každým členským státem uvedeným v odstavci 1 na virologické a sérologické vyšetření domácích prasat a volně žijících prasat a u programů předložených Bulharskem, Německem, Francií, Rumunskem a Slovenskem rovněž ve výši 50 % nákladů, které budou vynaloženy na nákup a distribuci očkovacích látek a očkovacích návnad pro očkování volně žijících prasat, a nepřesáhne částku:

| a) | 400 000 EUR pro Bulharsko; |
| --- | --- |

a)

400 000 EUR pro Bulharsko;

| b) | 1 000 000 EUR pro Německo; |
| --- | --- |

b)

1 000 000 EUR pro Německo;

| c) | 650 000 EUR pro Francii; |
| --- | --- |

c)

650 000 EUR pro Francii;

| d) | 100 000 EUR pro Itálii; |
| --- | --- |

d)

100 000 EUR pro Itálii;

| e) | 15 000 EUR pro Lucembursko; |
| --- | --- |

e)

15 000 EUR pro Lucembursko;

| f) | 2 500 000 EUR pro Rumunsko; |
| --- | --- |

f)

2 500 000 EUR pro Rumunsko;

| g) | 40 000 EUR pro Slovinsko; |
| --- | --- |

g)

40 000 EUR pro Slovinsko;

| h) | 525 000 EUR pro Slovensko. |
| --- | --- |

h)

525 000 EUR pro Slovensko.

3.   Maximální výše nákladů, která bude uhrazena členským státům za programy uvedené v odstavci 1, nepřesáhne částku 2,5 EUR na jeden test ELISA.

Článek 8

Vezikulární choroba prasat

1.   Program pro eradikaci vezikulární choroby prasat předložený Itálií se schvaluje na období od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2008.

2.   Finanční příspěvek Společenství se stanoví ve výši 50 % nákladů na laboratorní testy a nepřesáhne částku 300 000 EUR.

Článek 9

Influenza ptáků u drůbeže a volně žijících ptáků

1.   Programy zjišťování influenzy ptáků u drůbeže a volně žijících ptáků předložené Belgií, Bulharskem, Českou republikou, Dánskem, Německem, Estonskem, Irskem, Řeckem, Španělskem, Francií, Itálií, Kyprem, Lotyšskem, Litvou, Lucemburskem, Maďarskem, Nizozemskem, Rakouskem, Polskem, Portugalskem, Rumunskem, Slovinskem, Slovenskem, Finskem, Švédskem a Spojeným královstvím se schvalují na období od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2008.

2.   Finanční příspěvek Společenství se stanoví ve výši 50 % nákladů, které budou vynaloženy každým členským státem na provádění laboratorních testů a dále bude tvořen paušální částkou na vzorkování volně žijících ptáků, a nepřesáhne:

| a) | 127 000 EUR pro Belgii; |
| --- | --- |

a)

127 000 EUR pro Belgii;

| b) | 76 000 EUR pro Bulharsko; |
| --- | --- |

b)

76 000 EUR pro Bulharsko;

| c) | 65 000 EUR pro Českou republiku; |
| --- | --- |

c)

65 000 EUR pro Českou republiku;

| d) | 202 000 EUR pro Dánsko; |
| --- | --- |

d)

202 000 EUR pro Dánsko;

| e) | 580 000 EUR pro Německo; |
| --- | --- |

e)

580 000 EUR pro Německo;

| f) | 8 000 EUR pro Estonsko; |
| --- | --- |

f)

8 000 EUR pro Estonsko;

| g) | 58 000 EUR pro Irsko; |
| --- | --- |

g)

58 000 EUR pro Irsko;

| h) | 72 000 EUR pro Řecko; |
| --- | --- |

h)

72 000 EUR pro Řecko;

| i) | 306 000 EUR pro Španělsko; |
| --- | --- |

i)

306 000 EUR pro Španělsko;

| j) | 155 000 EUR pro Francii; |
| --- | --- |

j)

155 000 EUR pro Francii;

| k) | 380 000 EUR pro Itálii; |
| --- | --- |

k)

380 000 EUR pro Itálii;

| l) | 15 000 EUR pro Kypr; |
| --- | --- |

l)

15 000 EUR pro Kypr;

| m) | 33 000 EUR pro Lotyšsko; |
| --- | --- |

m)

33 000 EUR pro Lotyšsko;

| n) | 43 000 EUR pro Litvu; |
| --- | --- |

n)

43 000 EUR pro Litvu;

| o) | 12 000 EUR pro Lucembursko; |
| --- | --- |

o)

12 000 EUR pro Lucembursko;

| p) | 184 000 EUR pro Maďarsko; |
| --- | --- |

p)

184 000 EUR pro Maďarsko;

| q) | 444 000 EUR pro Nizozemsko; |
| --- | --- |

q)

444 000 EUR pro Nizozemsko;

| r) | 55 000 EUR pro Rakousko; |
| --- | --- |

r)

55 000 EUR pro Rakousko;

| s) | 81 000 EUR pro Polsko; |
| --- | --- |

s)

81 000 EUR pro Polsko;

| t) | 165 000 EUR pro Portugalsko; |
| --- | --- |

t)

165 000 EUR pro Portugalsko;

| u) | 465 000 EUR pro Rumunsko; |
| --- | --- |

u)

465 000 EUR pro Rumunsko;

| v) | 43 000 EUR pro Slovinsko; |
| --- | --- |

v)

43 000 EUR pro Slovinsko;

| w) | 50 000 EUR pro Slovensko; |
| --- | --- |

w)

50 000 EUR pro Slovensko;

| x) | 35 000 EUR pro Finsko; |
| --- | --- |

x)

35 000 EUR pro Finsko;

| y) | 290 000 EUR pro Švédsko; |
| --- | --- |

y)

290 000 EUR pro Švédsko;

| z) | 400 000 EUR pro Spojené království. |
| --- | --- |

z)

400 000 EUR pro Spojené království.

3.   Maximální výše nákladů, která bude uhrazena členským státům za testy zahrnuté v programech, nepřesáhne:

| a) | : | pro test ELISA | : | 1 EUR na test; |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| b) | : | pro imunodifúzní test v agarovém gelu | : | 1,2 EUR na test; |
| c) | : | pro test HI na H5/H7 | : | 12 EUR na test; |
| d) | : | pro test izolace viru | : | 30 EUR na test; |
| e) | : | pro test PCR | : | 15 EUR na test; |
| f) | : | vzorkování volně žijících ptáků | : | 20 EUR na test. |

a)

:

pro test ELISA

:

1 EUR na test;

b)

:

pro imunodifúzní test v agarovém gelu

:

1,2 EUR na test;

c)

:

pro test HI na H5/H7

:

12 EUR na test;

d)

:

pro test izolace viru

:

30 EUR na test;

e)

:

pro test PCR

:

15 EUR na test;

f)

:

vzorkování volně žijících ptáků

:

20 EUR na test.

Článek 10

Přenosné spongiformní encefalopatie (TSE)

1.   Programy sledování přenosných spongiformních encefalopatií (TSE) předložené Belgií, Bulharskem, Českou republikou, Dánskem, Německem, Estonskem, Irskem, Řeckem, Španělskem, Francií, Itálií, Kyprem, Lotyšskem, Litvou, Lucemburskem, Maďarskem, Maltou, Nizozemskem, Rakouskem, Polskem, Portugalskem, Rumunskem, Slovinskem, Slovenskem, Finskem, Švédskem a Spojeným královstvím se schvalují na období od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2008.

2.   Finanční příspěvek Společenství se stanoví ve výši 100 % nákladů, které budou vynaloženy každým členským státem uvedeným v odstavci 1 na provádění uvedených programů, a nepřesáhne částku:

| a) | 1 950 000 EUR pro Belgii; |
| --- | --- |

a)

1 950 000 EUR pro Belgii;

| b) | 850 000 EUR pro Bulharsko; |
| --- | --- |

b)

850 000 EUR pro Bulharsko;

| c) | 950 000 EUR pro Českou republiku; |
| --- | --- |

c)

950 000 EUR pro Českou republiku;

| d) | 1 600 000 EUR pro Dánsko; |
| --- | --- |

d)

1 600 000 EUR pro Dánsko;

| e) | 9 500 000 EUR pro Německo; |
| --- | --- |

e)

9 500 000 EUR pro Německo;

| f) | 250 000 EUR pro Estonsko; |
| --- | --- |

f)

250 000 EUR pro Estonsko;

| g) | 5 000 000 EUR pro Irsko; |
| --- | --- |

g)

5 000 000 EUR pro Irsko;

| h) | 950 000 EUR pro Řecko; |
| --- | --- |

h)

950 000 EUR pro Řecko;

| i) | 4 700 000 EUR pro Španělsko; |
| --- | --- |

i)

4 700 000 EUR pro Španělsko;

| j) | 14 750 000 EUR pro Francii; |
| --- | --- |

j)

14 750 000 EUR pro Francii;

| k) | 3 050 000 EUR pro Itálii; |
| --- | --- |

k)

3 050 000 EUR pro Itálii;

| l) | 250 000 EUR pro Kypr; |
| --- | --- |

l)

250 000 EUR pro Kypr;

| m) | 300 000 EUR pro Lotyšsko; |
| --- | --- |

m)

300 000 EUR pro Lotyšsko;

| n) | 550 000 EUR pro Litvu; |
| --- | --- |

n)

550 000 EUR pro Litvu;

| o) | 150 000 EUR pro Lucembursko; |
| --- | --- |

o)

150 000 EUR pro Lucembursko;

| p) | 700 000 EUR pro Maďarsko; |
| --- | --- |

p)

700 000 EUR pro Maďarsko;

| q) | 37 000 EUR pro Maltu; |
| --- | --- |

q)

37 000 EUR pro Maltu;

| r) | 3 150 000 EUR pro Nizozemsko; |
| --- | --- |

r)

3 150 000 EUR pro Nizozemsko;

| s) | 1 250 000 EUR pro Rakousko; |
| --- | --- |

s)

1 250 000 EUR pro Rakousko;

| t) | 3 250 000 EUR pro Polsko; |
| --- | --- |

t)

3 250 000 EUR pro Polsko;

| u) | 1 250 000 EUR pro Portugalsko; |
| --- | --- |

u)

1 250 000 EUR pro Portugalsko;

| v) | 7 500 EUR pro Rumunsko; |
| --- | --- |

v)

7 500 EUR pro Rumunsko;

| w) | 200 000 EUR pro Slovinsko; |
| --- | --- |

w)

200 000 EUR pro Slovinsko;

| x) | 750 000 EUR pro Slovensko; |
| --- | --- |

x)

750 000 EUR pro Slovensko;

| y) | 650 000 EUR pro Finsko; |
| --- | --- |

y)

650 000 EUR pro Finsko;

| z) | 1 150 000 EUR pro Švédsko; |
| --- | --- |

z)

1 150 000 EUR pro Švédsko;

| za) | 5 300 000 EUR pro Spojené království. |
| --- | --- |

za)

5 300 000 EUR pro Spojené království.

3.   Finanční příspěvek Společenství na programy uvedené v odstavci 1 je určen na provedené testy a maximální částka nepřekročí:

| a) | 5 EUR na test v případě testů prováděných u skotu, které jsou uvedeny v příloze III nařízení (ES) č. 999/2001; |
| --- | --- |

a)

5 EUR na test v případě testů prováděných u skotu, které jsou uvedeny v příloze III nařízení (ES) č. 999/2001;

| b) | 30 EUR na test v případě testů prováděných u ovcí a koz, které jsou uvedeny v příloze III nařízení (ES) č. 999/2001; |
| --- | --- |

b)

30 EUR na test v případě testů prováděných u ovcí a koz, které jsou uvedeny v příloze III nařízení (ES) č. 999/2001;

| c) | 50 EUR na test v případě testů prováděných u jelenovitých, které jsou uvedeny v příloze III nařízení (ES) č. 999/2001; |
| --- | --- |

c)

50 EUR na test v případě testů prováděných u jelenovitých, které jsou uvedeny v příloze III nařízení (ES) č. 999/2001;

| d) | 175 EUR na test v případě základních molekulárních diskriminačních testů prováděných podle přílohy X kapitoly C bodu 3.2 písm. c) odrážky i) nařízení (ES) č. 999/2001. |
| --- | --- |

d)

175 EUR na test v případě základních molekulárních diskriminačních testů prováděných podle přílohy X kapitoly C bodu 3.2 písm. c) odrážky i) nařízení (ES) č. 999/2001.

Článek 11

Bovinní spongiformní encefalopatie (BSE)

1.   Programy eradikace bovinní spongiformní encefalopatie předložené Belgií, Bulharskem, Českou republikou, Dánskem, Německem, Estonskem, Irskem, Řeckem, Španělskem, Francií, Itálií, Lucemburskem, Nizozemskem, Rakouskem, Polskem, Portugalskem, Slovinskem, Slovenskem, Finskem a Spojeným královstvím se schvalují na období od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2008.

2.   Finanční příspěvek Společenství na programy uvedené v odstavci 1 se stanoví ve výši 50 % nákladů, které byly každým členským státem vynaloženy v souvislosti s odškodněním vlastníků za hodnotu jejich utracených a zlikvidovaných zvířat v souladu s jejich programem eradikace do maximální výše 500 EUR za zvíře a nepřesáhne částku:

| a) | 50 000 EUR pro Belgii; |
| --- | --- |

a)

50 000 EUR pro Belgii;

| b) | 50 000 EUR pro Bulharsko; |
| --- | --- |

b)

50 000 EUR pro Bulharsko;

| c) | 150 000 EUR pro Českou republiku; |
| --- | --- |

c)

150 000 EUR pro Českou republiku;

| d) | 50 000 EUR pro Dánsko; |
| --- | --- |

d)

50 000 EUR pro Dánsko;

| e) | 145 000 EUR pro Německo; |
| --- | --- |

e)

145 000 EUR pro Německo;

| f) | 50 000 EUR pro Estonsko; |
| --- | --- |

f)

50 000 EUR pro Estonsko;

| g) | 430 000 EUR pro Irsko; |
| --- | --- |

g)

430 000 EUR pro Irsko;

| h) | 50 000 EUR pro Řecko; |
| --- | --- |

h)

50 000 EUR pro Řecko;

| i) | 500 000 EUR pro Španělsko; |
| --- | --- |

i)

500 000 EUR pro Španělsko;

| j) | 100 000 EUR pro Francii; |
| --- | --- |

j)

100 000 EUR pro Francii;

| k) | 150 000 EUR pro Itálii; |
| --- | --- |

k)

150 000 EUR pro Itálii;

| l) | 50 000 EUR pro Lucembursko; |
| --- | --- |

l)

50 000 EUR pro Lucembursko;

| m) | 50 000 EUR pro Nizozemsko; |
| --- | --- |

m)

50 000 EUR pro Nizozemsko;

| n) | 50 000 EUR pro Rakousko; |
| --- | --- |

n)

50 000 EUR pro Rakousko;

| o) | 100 000 EUR pro Polsko; |
| --- | --- |

o)

100 000 EUR pro Polsko;

| p) | 232 000 EUR pro Portugalsko; |
| --- | --- |

p)

232 000 EUR pro Portugalsko;

| q) | 10 000 EUR pro Slovinsko; |
| --- | --- |

q)

10 000 EUR pro Slovinsko;

| r) | 125 000 EUR pro Slovensko; |
| --- | --- |

r)

125 000 EUR pro Slovensko;

| s) | 25 000 EUR pro Finsko; |
| --- | --- |

s)

25 000 EUR pro Finsko;

| t) | 176 000 EUR pro Spojené království. |
| --- | --- |

t)

176 000 EUR pro Spojené království.

Článek 12

Klusavka

1.   Programy eradikace klusavky předložené Belgií, Bulharskem, Českou republikou, Dánskem, Německem, Estonskem, Irskem, Řeckem, Španělskem, Francií, Itálií, Kyprem, Lotyšskem, Litvou, Lucemburskem, Maďarskem, Nizozemskem, Rakouskem, Portugalskem, Rumunskem, Slovinskem, Slovenskem, Finskem a Spojeným královstvím se schvalují na období od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2008.

2.   Finanční příspěvek Společenství na programy uvedené v odstavci 1 se stanoví ve výši 50 % nákladů, které byly příslušnými členskými státy vynaloženy v souvislosti s odškodněním vlastníků za hodnotu jejich zvířat utracených a zlikvidovaných v souladu s jejich programem eradikace, do maximální výše 100 EUR za zvíře a ve výši 50 % nákladů na genotypyzaci do maximální výše 10 EUR za stanovení genotypu test a nepřesáhne částku:

| a) | 66 000 EUR pro Belgii; |
| --- | --- |

a)

66 000 EUR pro Belgii;

| b) | 26 000 EUR pro Bulharsko; |
| --- | --- |

b)

26 000 EUR pro Bulharsko;

| c) | 88 000 EUR pro Českou republiku; |
| --- | --- |

c)

88 000 EUR pro Českou republiku;

| d) | 204 000 EUR pro Dánsko; |
| --- | --- |

d)

204 000 EUR pro Dánsko;

| e) | 1 000 000 EUR pro Německo; |
| --- | --- |

e)

1 000 000 EUR pro Německo;

| f) | 12 100 EUR pro Estonsko; |
| --- | --- |

f)

12 100 EUR pro Estonsko;

| g) | 550 000 EUR pro Irsko; |
| --- | --- |

g)

550 000 EUR pro Irsko;

| h) | 700 000 EUR pro Řecko; |
| --- | --- |

h)

700 000 EUR pro Řecko;

| i) | 3 800 000 EUR pro Španělsko; |
| --- | --- |

i)

3 800 000 EUR pro Španělsko;

| j) | 3 000 000 EUR pro Francii; |
| --- | --- |

j)

3 000 000 EUR pro Francii;

| k) | 1 500 000 EUR pro Itálii; |
| --- | --- |

k)

1 500 000 EUR pro Itálii;

| l) | 1 100 000 EUR pro Kypr; |
| --- | --- |

l)

1 100 000 EUR pro Kypr;

| m) | 1 100 EUR pro Lotyšsko; |
| --- | --- |

m)

1 100 EUR pro Lotyšsko;

| n) | 3 000 EUR pro Litvu; |
| --- | --- |

n)

3 000 EUR pro Litvu;

| o) | 27 000 EUR pro Lucembursko; |
| --- | --- |

o)

27 000 EUR pro Lucembursko;

| p) | 343 000 EUR pro Maďarsko; |
| --- | --- |

p)

343 000 EUR pro Maďarsko;

| q) | 258 000 EUR pro Nizozemsko; |
| --- | --- |

q)

258 000 EUR pro Nizozemsko;

| r) | 26 000 EUR pro Rakousko; |
| --- | --- |

r)

26 000 EUR pro Rakousko;

| s) | 35 000 EUR pro Portugalsko; |
| --- | --- |

s)

35 000 EUR pro Portugalsko;

| t) | 881 000 EUR pro Rumunsko; |
| --- | --- |

t)

881 000 EUR pro Rumunsko;

| u) | 61 000 EUR pro Slovinsko; |
| --- | --- |

u)

61 000 EUR pro Slovinsko;

| v) | 302 000 EUR pro Slovensko; |
| --- | --- |

v)

302 000 EUR pro Slovensko;

| w) | 201 000 EUR pro Finsko; |
| --- | --- |

w)

201 000 EUR pro Finsko;

| x) | 4 000 000 EUR pro Spojené království. |
| --- | --- |

x)

4 000 000 EUR pro Spojené království.

Článek 13

Vzteklina

1.   Programy eradikace vztekliny předložené Bulharskem, Litvou, Maďarskem, Rakouskem, Polskem, Rumunskem a Slovenskem se schvalují na období od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2008.

2.   Finanční příspěvek Společenství se stanoví ve výši 50 % nákladů, které budou vynaloženy každým členským státem uvedeným v odstavci 1 na provádění laboratorních testů a na nákup a distribuci očkovací látky a očkovacích návnad pro programy, a nepřesáhne částku:

| a) | 700 000 EUR pro Bulharsko; |
| --- | --- |

a)

700 000 EUR pro Bulharsko;

| b) | 700 000 EUR pro Litvu; |
| --- | --- |

b)

700 000 EUR pro Litvu;

| c) | 1 500 000 EUR pro Maďarsko; |
| --- | --- |

c)

1 500 000 EUR pro Maďarsko;

| d) | 290 000 EUR pro Rakousko; |
| --- | --- |

d)

290 000 EUR pro Rakousko;

| e) | 3 900 000 EUR pro Polsko; |
| --- | --- |

e)

3 900 000 EUR pro Polsko;

| f) | 2 500 000 EUR pro Rumunsko; |
| --- | --- |

f)

2 500 000 EUR pro Rumunsko;

| g) | 575 000 EUR pro Slovensko. |
| --- | --- |

g)

575 000 EUR pro Slovensko.

3.   Maximální výše nákladů, která bude uhrazena členským státům za programy uvedené v odstavci 1, nepřesáhne:

| a) | za test ELISA | 8 EUR na test; |
| --- | --- | --- |
| b) | za test na přítomnost tetracyklinu v kostech | 8 EUR na test. |

a)

za test ELISA

8 EUR na test;

b)

za test na přítomnost tetracyklinu v kostech

8 EUR na test.

Článek 14

Enzootická leukóza skotu

1.   Program eradikace enzootické leukózy skotu předložený Estonskem, Litvou a Polskem se schvaluje na období od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2008.

2.   Finanční příspěvek Společenství se stanoví ve výši 50 % nákladů, které budou vynaloženy každým členským státem uvedeným v odstavci 1 na provádění laboratorních testů a na odškodnění vlastníků za hodnotu jejich zvířat poražených v rámci těchto programů a nepřesáhne částku (v eurech):

| a) | 15 000 EUR pro Estonsko; |
| --- | --- |

a)

15 000 EUR pro Estonsko;

| b) | 200 000 EUR pro Litvu; |
| --- | --- |

b)

200 000 EUR pro Litvu;

| c) | 800 000 EUR pro Polsko; |
| --- | --- |

c)

800 000 EUR pro Polsko;

3.   Maximální výše nákladů, která bude uhrazena členským státům za programy uvedené v odstavci 1, nepřesáhne:

| a) | za test ELISA | 0,5 EUR na test; |
| --- | --- | --- |
| b) | za imunodifúzní test v agarovém gelu | 0,5 EUR na test. |

a)

za test ELISA

0,5 EUR na test;

b)

za imunodifúzní test v agarovém gelu

0,5 EUR na test.

Článek 15

Aujeszkyho choroba

1.   Programy pro eradikaci Aujeszkyho choroby předložené Španělskem, Maďarskem a Polskem se schvalují na období od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2008.

2.   Finanční příspěvek Společenství na programy uvedené v odstavci 1 se stanoví ve výši 50 % nákladů, které budou vynaloženy dotčeným členským státem na laboratorní testy a nepřesáhne částku:

| a) | 450 000 EUR pro Španělsko; |
| --- | --- |

a)

450 000 EUR pro Španělsko;

| b) | 60 000 EUR pro Maďarsko; |
| --- | --- |

b)

60 000 EUR pro Maďarsko;

| c) | 5 000 000 EUR pro Polsko. |
| --- | --- |

c)

5 000 000 EUR pro Polsko.

3.   Maximální výše nákladů, která bude uhrazena členským státům za programy uvedené v odstavci 1, nepřesáhne částku 1 EUR na jeden test ELISA.

KAPITOLA II

VÍCELETÉ PROGRAMY

Článek 16

Vzteklina

1.   Víceleté programy eradikace vztekliny předložené Českou republikou, Německem, Estonskem, Lotyšskem, Slovinskem a Finskem se schvalují na období od:

| a) | 1. ledna 2008 do 31. prosince 2009 pro Českou republiku a Německo; |
| --- | --- |

a)

1. ledna 2008 do 31. prosince 2009 pro Českou republiku a Německo;

| b) | 1. ledna 2008 do 31. prosince 2010 pro Lotyšsko a Finsko; |
| --- | --- |

b)

1. ledna 2008 do 31. prosince 2010 pro Lotyšsko a Finsko;

| c) | 1. ledna 2008 do 31. prosince 2011 pro Estonsko; |
| --- | --- |

c)

1. ledna 2008 do 31. prosince 2011 pro Estonsko;

| d) | 1. ledna 2008 do 31 prosince 2012 pro Slovinsko. |
| --- | --- |

d)

1. ledna 2008 do 31 prosince 2012 pro Slovinsko.

2.   Finanční příspěvek Společenství se stanoví ve výši 50 % nákladů, které budou vynaloženy každým členským státem uvedeným v odstavci 1 na provádění laboratorních testů a na nákup a distribuci očkovací látky a očkovacích návnad pro programy.

3.   Maximální výše nákladů, která bude uhrazena dotčenému členskému státu za programy uvedené v odstavci 1, nepřesáhne:

| a) | za test ELISA | 8 EUR na test; |
| --- | --- | --- |
| b) | za test pro detekci tetracyklinu v kosti | 8 EUR na test. |

a)

za test ELISA

8 EUR na test;

b)

za test pro detekci tetracyklinu v kosti

8 EUR na test.

4.   Příspěvek na pokrytí období provádění víceletých programů nepřesáhne:

| a) | 1 000 000 EUR pro Českou republiku; |
| --- | --- |

a)

1 000 000 EUR pro Českou republiku;

| b) | 800 000 EUR pro Německo; |
| --- | --- |

b)

800 000 EUR pro Německo;

| c) | 4 750 000 EUR pro Estonsko; |
| --- | --- |

c)

4 750 000 EUR pro Estonsko;

| d) | 3 700 000 EUR pro Lotyšsko; |
| --- | --- |

d)

3 700 000 EUR pro Lotyšsko;

| e) | 1 750 000 EUR pro Slovinsko; |
| --- | --- |

e)

1 750 000 EUR pro Slovinsko;

| f) | 300 000 EUR pro Finsko. |
| --- | --- |

f)

300 000 EUR pro Finsko.

5.   Částky závazku pro rok 2008 jsou:

| a) | 500 000 EUR pro Českou republiku; |
| --- | --- |

a)

500 000 EUR pro Českou republiku;

| b) | 475 000 EUR pro Německo; |
| --- | --- |

b)

475 000 EUR pro Německo;

| c) | 1 000 000 EUR pro Estonsko; |
| --- | --- |

c)

1 000 000 EUR pro Estonsko;

| d) | 1 200 000 EUR pro Lotyšsko; |
| --- | --- |

d)

1 200 000 EUR pro Lotyšsko;

| e) | 350 000 EUR pro Slovinsko; |
| --- | --- |

e)

350 000 EUR pro Slovinsko;

| f) | 100 000 EUR pro Finsko. |
| --- | --- |

f)

100 000 EUR pro Finsko.

6.   O částkách závazku pro následující roky se rozhodne v rámci realizace programu v roce 2008. Předběžné částky (v eurech) jsou uvedeny níže:

| Členský stát | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Česká republika | 500 000 | | | |
| Německo | 325 000 | | | |
| Lotyšsko | 1 250 000 | 1 250 000 | | |
| Finsko | 100 000 | 100 000 | | |
| Estonsko | 1 250 000 | 1 250 000 | 1 250 000 | |
| Slovinsko | 350 000 | 350 000 | 350 000 | 350 000 |

Členský stát

2009

2010

2011

2012

Česká republika

500 000

Německo

325 000

Lotyšsko

1 250 000

1 250 000

Finsko

100 000

100 000

Estonsko

1 250 000

1 250 000

1 250 000

Slovinsko

350 000

350 000

350 000

350 000

Článek 17

Aujeszkyho choroba

1.   Víceletý program pro eradikaci Aujeszkyho choroby předložený Belgií se schvaluje na období od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2009.

2.   Finanční příspěvek Společenství se stanoví ve výši 50 % nákladů, které budou vynaloženy Belgií na provádění laboratorních testů.

3.   Maximální výše nákladů, která bude uhrazena Belgii za program uvedený v odstavci 1, nepřesáhne částku 1 EUR na jeden test ELISA.

4.   Příspěvek na pokrytí období provádění víceletého programu uvedeného v odstavci 1, který Belgie hodlá provést, nepřesáhne 720 000 EUR.

5.   Částka závazku pro rok 2008 činí 360 000 EUR.

6.   O částce závazku pro následující roky se rozhodne v rámci realizace programu v roce 2008. Předběžná částka závazku činí 360 000 EUR.

Článek 18

Enzootická leukóza skotu

1.   Víceleté programy eradikace enzootické leukózy skotu předložené Itálií, Lotyšskem a Portugalskem se schvalují na období od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2010.

2.   Finanční příspěvek Společenství se stanoví ve výši 50 % nákladů, které budou vynaloženy každým členským státem uvedeným v odstavci 1 na provádění laboratorních testů a na odškodnění vlastníků za hodnotu jejich zvířat poražených v rámci těchto programů.

3.   Maximální výše nákladů, která bude uhrazena členským státům za programy uvedené v odstavci 1, nepřesáhne:

| a) | za test ELISA | 0,5 EUR na test; |
| --- | --- | --- |
| b) | za imunodifúzní test v agarovém gelu | 0,5 EUR na test. |

a)

za test ELISA

0,5 EUR na test;

b)

za imunodifúzní test v agarovém gelu

0,5 EUR na test.

4.   Příspěvek na pokrytí období provádění víceletých programů nepřesáhne:

| a) | 2 000 000 EUR pro Itálii; |
| --- | --- |

a)

2 000 000 EUR pro Itálii;

| b) | 170 000 EUR pro Lotyšsko; |
| --- | --- |

b)

170 000 EUR pro Lotyšsko;

| c) | 1 000 000 EUR pro Portugalsko. |
| --- | --- |

c)

1 000 000 EUR pro Portugalsko.

5.   Částky závazku pro rok 2008 jsou:

| a) | 400 000 EUR pro Itálii; |
| --- | --- |

a)

400 000 EUR pro Itálii;

| b) | 60 000 EUR pro Lotyšsko; |
| --- | --- |

b)

60 000 EUR pro Lotyšsko;

| c) | 300 000 EUR pro Portugalsko. |
| --- | --- |

c)

300 000 EUR pro Portugalsko.

6.   O částkách závazku pro následující roky se rozhodne v rámci realizace programu v roce 2008. Předběžné částky (v eurech) jsou uvedeny níže:

| Členský stát | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Itálie | 800 000 | 800 000 | | |
| Lotyšsko | 55 000 | 55 000 | | |
| Portugalsko | 350 000 | 350 000 | | |

Členský stát

2009

2010

2011

2012

Itálie

800 000

800 000

Lotyšsko

55 000

55 000

Portugalsko

350 000

350 000

KAPITOLA III

OBECNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

Článek 19

1.   Pro programy uvedené v článcích 1, 2, 3, 5, 6, 14 a 18 jsou způsobilé náklady na odškodnění vlastníků za hodnotu jejich poražených nebo utracených zvířat omezeny podle ustanovení v odstavcích 2 a 3 tohoto článku.

2.   Průměrné odškodnění, které bude uhrazeno členským státům, se vypočítá na základě počtu poražených či utracených zvířat v členském státě a:

| a) | u skotu maximálně do výše | 375 EUR za jedno zvíře; |
| --- | --- | --- |
| b) | u ovcí a koz maximálně do výše | 50 EUR za jedno zvíře; |
| c) | u chovu ptáků Gallus gallus maximálně do výše | 3,5 EUR za jednoho ptáka; |
| d) | u nosnic Gallus gallus na snášku maximálně do výše | 1,5 EUR za jednoho ptáka. |

a)

u skotu maximálně do výše

375 EUR za jedno zvíře;

b)

u ovcí a koz maximálně do výše

50 EUR za jedno zvíře;

c)

u chovu ptáků Gallus gallus maximálně do výše

3,5 EUR za jednoho ptáka;

d)

u nosnic Gallus gallus na snášku maximálně do výše

1,5 EUR za jednoho ptáka.

3.   Maximální výše odškodnění, které bude uhrazeno členským státům za jedno zvíře, nepřekročí 1 000 EUR u skotu a 100 EUR u ovcí nebo koz.

Článek 20

1.   Výdaje předložené členskými státy za účelem získání finančního příspěvku Společenství se vyjadřují v eurech a uvádějí bez daně z přidané hodnoty a dalších daní.

2.   Jsou-li výdaje členského státu vyjádřeny v jiné měně než euru, přepočte je členský stát na eura na základě posledního směnného kursu stanoveného Evropskou centrální bankou před prvním dnem měsíce, ve kterém dotyčný členský stát podal žádost.

Článek 21

1.   Finanční příspěvek Společenství na programy uvedené v článcích 1 až 18 bude poskytnut, pokud dotčené členské státy:

| a) | provádí programy v souladu s příslušnými ustanoveními právních předpisů Společenství, včetně pravidel pro hospodářskou soutěž a pro zadávání veřejných zakázek; |
| --- | --- |

a)

provádí programy v souladu s příslušnými ustanoveními právních předpisů Společenství, včetně pravidel pro hospodářskou soutěž a pro zadávání veřejných zakázek;

| b) | uvedou nejpozději do 1. ledna 2008 v platnost právní a správní předpisy nezbytné pro provádění programů uvedených v odstavcích 1 až 18; |
| --- | --- |

b)

uvedou nejpozději do 1. ledna 2008 v platnost právní a správní předpisy nezbytné pro provádění programů uvedených v odstavcích 1 až 18;

| c) | odešlou Komisi nejpozději do 1. června 2008 průběžné technické a finanční zprávy o programech uvedených v článcích 1 až 18 v souladu s čl. 24 odst. 7 písm. a) rozhodnutí 90/424/EHS; |
| --- | --- |

c)

odešlou Komisi nejpozději do 1. června 2008 průběžné technické a finanční zprávy o programech uvedených v článcích 1 až 18 v souladu s čl. 24 odst. 7 písm. a) rozhodnutí 90/424/EHS;

| d) | v případě programů uvedených v článku 9 oznámí Komisi pozitivní a negativní výsledky vyšetření zjištěné v rámci jejich dohledu nad drůbeží a volně žijícími ptáky prostřednictvím on-line systému Komise, tato zpráva musí být odeslána do čtyř týdnů následujících po konci měsíce, k němuž se zpráva vztahuje; |
| --- | --- |

d)

v případě programů uvedených v článku 9 oznámí Komisi pozitivní a negativní výsledky vyšetření zjištěné v rámci jejich dohledu nad drůbeží a volně žijícími ptáky prostřednictvím on-line systému Komise, tato zpráva musí být odeslána do čtyř týdnů následujících po konci měsíce, k němuž se zpráva vztahuje;

| e) | v případě programů uvedených v článcích 10 až 12 odešlou Komisi každý měsíc zprávu o výsledcích programu sledování TSE, tato zpráva musí být odeslána do čtyř týdnů následujících po konci měsíce, k němuž se zpráva vztahuje; |
| --- | --- |

e)

v případě programů uvedených v článcích 10 až 12 odešlou Komisi každý měsíc zprávu o výsledcích programu sledování TSE, tato zpráva musí být odeslána do čtyř týdnů následujících po konci měsíce, k němuž se zpráva vztahuje;

| f) | v případě programů uvedených v článcích 1 až 18 zašlou Komisi nejpozději do 30. dubna 2009 závěrečnou zprávu o technickém provedení programu v souladu s čl. 24 odst. 7 písm. b) rozhodnutí 90/424/EHS, spolu s doklady odůvodňujícími náklady zaplacené členským státem a s dosaženými výsledky za období od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2008; |
| --- | --- |

f)

v případě programů uvedených v článcích 1 až 18 zašlou Komisi nejpozději do 30. dubna 2009 závěrečnou zprávu o technickém provedení programu v souladu s čl. 24 odst. 7 písm. b) rozhodnutí 90/424/EHS, spolu s doklady odůvodňujícími náklady zaplacené členským státem a s dosaženými výsledky za období od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2008;

| g) | v případě programů uvedených v článcích 1 až 18, provedou tyto programy efektivně; |
| --- | --- |

g)

v případě programů uvedených v článcích 1 až 18, provedou tyto programy efektivně;

| h) | nepředloží pro programy uvedené v článcích 1 až 18 další žádosti o jiné příspěvky Společenství pro tato opatření a ani dříve takové žádosti nepředložily. |
| --- | --- |

h)

nepředloží pro programy uvedené v článcích 1 až 18 další žádosti o jiné příspěvky Společenství pro tato opatření a ani dříve takové žádosti nepředložily.

2.   V případě, že některý členský stát nevyhoví ustanovením odstavce 1, sníží Komise finanční příspěvek Společenství s ohledem na povahu a závažnost takového porušení předpisů a na finanční ztrátu utrpěnou Společenstvím.

Článek 22

Toto rozhodnutí se použije od 1. ledna 2008.

Článek 23

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 30. listopadu 2007.

Za Komisi

Markos KYPRIANOU

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 224, 18.8.1990, s. 19. Rozhodnutí naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1791/2006 (Úř. věst. L 363, 20.12.2006, s. 1).

1

(2)  Úř. věst. L 397, 30.12.2006, s. 22.

2

(3)  Úř. věst. L 347, 12.12.1990, s. 27. Rozhodnutí ve znění směrnice 92/65/EHS (Úř. věst. L 268, 14.9.1992, s. 54).

3

(4)  Úř. věst. L 147, 31.5.2001, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 727/2007 (Úř. věst. L 165, 27.6.2007, s. 8).

4

(5)  Úř. věst. L 10, 14.1.2006, s. 16.

5

(6)  Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 12.

6

(7)  Úř. věst. L 209, 11.8.2005, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 378/2007 (Úř. věst. L 95, 5.4.2007, s. 1).

7

---