# Den Europæiske Unions L 276/19.

| | ISSN 1725-2520 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 276 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 50. årgang19. oktober 2007 |

ISSN 1725-2520

Den Europæiske Unions

Tidende

L 276

Dansk udgave

Retsforskrifter

50. årgang19. oktober 2007

---

| Indhold | | II   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | AFGØRELSER OG BESLUTNINGER |
| | | Kommissionen |
| | | 2007/655/EF |
| | * | Kommissionens beslutning af 5. juli 2005 om støtte fra de italienske myndigheder til husdyrbrugssektoren og til olivenoliesektoren på grundlag af artikel 4 og 5 i lov nr. 290/99, artikel 15, stk. 16, i lov nr. 67/88 og lov nr. 252/91
  (meddelt under nummer K(2004) 4769) | 1 |
| | | 2007/656/EF |
| | * | Kommissionens beslutning af 20. december 2006 om Tysklands påtænkte statsstøtte C 12/05 (ex N 611/03) til e-glass AG
  (meddelt under nummer K(2006) 6587)


   (
  1
  ) | 22 |

Indhold

II   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

Side

AFGØRELSER OG BESLUTNINGER

Kommissionen

2007/655/EF

*

Kommissionens beslutning af 5. juli 2005 om støtte fra de italienske myndigheder til husdyrbrugssektoren og til olivenoliesektoren på grundlag af artikel 4 og 5 i lov nr. 290/99, artikel 15, stk. 16, i lov nr. 67/88 og lov nr. 252/91
  (meddelt under nummer K(2004) 4769)

(meddelt under nummer K(2004) 4769)

1

2007/656/EF

*

Kommissionens beslutning af 20. december 2006 om Tysklands påtænkte statsstøtte C 12/05 (ex N 611/03) til e-glass AG
  (meddelt under nummer K(2006) 6587)


   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2006) 6587)

(
  1

22

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

AFGØRELSER OG BESLUTNINGER

Kommissionen

| 19.10.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 276/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 276/1

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 5. juli 2005

om støtte fra de italienske myndigheder til husdyrbrugssektoren og til olivenoliesektoren på grundlag af artikel 4 og 5 i lov nr. 290/99, artikel 15, stk. 16, i lov nr. 67/88 og lov nr. 252/91

(meddelt under nummer K(2004) 4769)

(Kun den italienske tekst er autentisk)

(2007/655/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 88, stk. 2, første punktum,

efter opfordring til de interesserede parter om at fremsætte deres bemærkninger i henhold til nævnte bestemmelser (1) og under hensyntagen til disse bemærkninger, og

ud fra følgende betragtninger:

I.   SAGSFORLØB

| (1) | Ved skrivelse af 6. august 1998, registreret den 12. august 1998, sendte Italiens faste repræsentation ved Den Europæiske Union under henvisning til EF-traktatens artikel 88, stk. 3, Kommissionen en anmeldelse af et lovforslag om betalingshenstand inden for landbrugssektoren. Støttens registreringsnummer er N 490/1998. |
| --- | --- |

(1)

Ved skrivelse af 6. august 1998, registreret den 12. august 1998, sendte Italiens faste repræsentation ved Den Europæiske Union under henvisning til EF-traktatens artikel 88, stk. 3, Kommissionen en anmeldelse af et lovforslag om betalingshenstand inden for landbrugssektoren. Støttens registreringsnummer er N 490/1998.

| (2) | Ved skrivelse af 30. november 1998, registreret den 4. december 1998, modtog Kommissionen svar fra de italienske myndigheder på sin anmodning om oplysninger af 1. oktober 1998. |
| --- | --- |

(2)

Ved skrivelse af 30. november 1998, registreret den 4. december 1998, modtog Kommissionen svar fra de italienske myndigheder på sin anmodning om oplysninger af 1. oktober 1998.

| (3) | Ved skrivelse af 13. september 1999 opfordrede Kommissionen de italienske myndigheder til at fremsende de oplysninger, der var anmodet om i Kommissionens skrivelse af 28. januar 1999, og som på daværende tidspunkt endnu ikke var indgået. I samme skrivelse anmodede Kommissionen de italienske myndigheder om at bekræfte den i pressen offentliggjorte nyhed om, at det pågældende lovforslag var blevet vedtaget af Parlamentet som lov nr. 290 af 17. august 1999, der var blevet offentliggjort i Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana nr. 195 af 20. august 1999. |
| --- | --- |

(3)

Ved skrivelse af 13. september 1999 opfordrede Kommissionen de italienske myndigheder til at fremsende de oplysninger, der var anmodet om i Kommissionens skrivelse af 28. januar 1999, og som på daværende tidspunkt endnu ikke var indgået. I samme skrivelse anmodede Kommissionen de italienske myndigheder om at bekræfte den i pressen offentliggjorte nyhed om, at det pågældende lovforslag var blevet vedtaget af Parlamentet som lov nr. 290 af 17. august 1999, der var blevet offentliggjort i Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana nr. 195 af 20. august 1999.

| (4) | De italienske myndigheder bekræftede med skrivelse af 25. oktober 1999, registreret den 5. november 1999, at lovforslaget var blevet vedtaget som lov nr. 290/99. Ved samme skrivelse fremsendte myndighederne den vedtagne lovs ordlyd samt en del af de oplysninger, som Kommissionen havde udbedt sig i skrivelsen af 28. januar 1999. |
| --- | --- |

(4)

De italienske myndigheder bekræftede med skrivelse af 25. oktober 1999, registreret den 5. november 1999, at lovforslaget var blevet vedtaget som lov nr. 290/99. Ved samme skrivelse fremsendte myndighederne den vedtagne lovs ordlyd samt en del af de oplysninger, som Kommissionen havde udbedt sig i skrivelsen af 28. januar 1999.

| (5) | På grundlag af disse oplysninger blev støtteordningen indført i registret for uanmeldt støtte under NN 155/99. |
| --- | --- |

(5)

På grundlag af disse oplysninger blev støtteordningen indført i registret for uanmeldt støtte under NN 155/99.

| (6) | Ved skrivelse af 24. februar 2000 (2) meddelte Kommissionen Italien, at den havde besluttet at indlede proceduren i EF-traktatens artikel 88, stk. 2, over for artikel 4 og 5 i lov nr. 290/99, artikel 15, stk. 16, i lov nr. 67/88 af 11. marts 1988 (1988-finansloven) og lov nr. 252/91 af 8. august 1991. I samme skrivelse informerede Kommissionen endvidere Italien om, at den ikke ville rejse indvending over for de øvrige artikler (artikel 1, 2, 3, 6, 7 og 8) i lov nr. 290/99, eftersom de ikke vedrørte støtte efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1. |
| --- | --- |

(6)

Ved skrivelse af 24. februar 2000 (2) meddelte Kommissionen Italien, at den havde besluttet at indlede proceduren i EF-traktatens artikel 88, stk. 2, over for artikel 4 og 5 i lov nr. 290/99, artikel 15, stk. 16, i lov nr. 67/88 af 11. marts 1988 (1988-finansloven) og lov nr. 252/91 af 8. august 1991. I samme skrivelse informerede Kommissionen endvidere Italien om, at den ikke ville rejse indvending over for de øvrige artikler (artikel 1, 2, 3, 6, 7 og 8) i lov nr. 290/99, eftersom de ikke vedrørte støtte efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1.

| (7) | Ved samme skrivelse anmodede Kommissionen Italien om inden for en frist på en måned regnet fra skrivelsens modtagelse at fremsende alle de dokumenter, informationer og data, der var nødvendige for at kunne tage stilling til de pågældende foranstaltninger, under henvisning til artikel 10, stk. 2 og 3, i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 (3). |
| --- | --- |

(7)

Ved samme skrivelse anmodede Kommissionen Italien om inden for en frist på en måned regnet fra skrivelsens modtagelse at fremsende alle de dokumenter, informationer og data, der var nødvendige for at kunne tage stilling til de pågældende foranstaltninger, under henvisning til artikel 10, stk. 2 og 3, i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 (3).

| (8) | Kommissionens beslutning om iværksættelse af proceduren blev offentliggjort i De Europæiske Fællesskabers Tidende
   (4). Kommissionen opfordrede de berørte parter til at fremsætte deres bemærkninger. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionens beslutning om iværksættelse af proceduren blev offentliggjort i De Europæiske Fællesskabers Tidende
   (4). Kommissionen opfordrede de berørte parter til at fremsætte deres bemærkninger.

| (9) | De italienske myndigheder anmodede i skrivelse af 23. marts 2000 om 30 dages udsættelse af den frist, som Kommissionen havde fastsat i meddelelsen om procedurens iværksættelse med hensyn til fremsendelsen af de udbedte oplysninger. |
| --- | --- |

(9)

De italienske myndigheder anmodede i skrivelse af 23. marts 2000 om 30 dages udsættelse af den frist, som Kommissionen havde fastsat i meddelelsen om procedurens iværksættelse med hensyn til fremsendelsen af de udbedte oplysninger.

| (10) | De italienske myndigheder forelagde Kommissionen deres bemærkninger til procedurens iværksættelse ved skrivelse af 18. maj 2000. |
| --- | --- |

(10)

De italienske myndigheder forelagde Kommissionen deres bemærkninger til procedurens iværksættelse ved skrivelse af 18. maj 2000.

| (11) | De italienske myndigheder fremsendte ved skrivelse af 13. oktober 2000 de oplysninger, som Kommissionen havde bedt om i skrivelsen af 17. juli 2000. |
| --- | --- |

(11)

De italienske myndigheder fremsendte ved skrivelse af 13. oktober 2000 de oplysninger, som Kommissionen havde bedt om i skrivelsen af 17. juli 2000.

| (12) | De italienske myndigheder anmodede i skrivelse af 31. januar 2001 om udsættelse af den frist, som Kommissionen havde fastsat i meddelelsen om procedurens iværksættelse med hensyn til fremsendelsen af de udbedte oplysninger. |
| --- | --- |

(12)

De italienske myndigheder anmodede i skrivelse af 31. januar 2001 om udsættelse af den frist, som Kommissionen havde fastsat i meddelelsen om procedurens iværksættelse med hensyn til fremsendelsen af de udbedte oplysninger.

| (13) | De italienske myndigheder fremsendte de ønskede oplysninger ved skrivelse af 12. juli 2001. |
| --- | --- |

(13)

De italienske myndigheder fremsendte de ønskede oplysninger ved skrivelse af 12. juli 2001.

| (14) | Kommissionen har i en skrivelse af 30. juni 2000 desuden modtaget bemærkninger fra tredjeparter. Disse bemærkninger blev videresendt til Italien med henblik på udtalelse. De italienske myndigheder har ikke tilsendt Kommissionen specifikke bemærkninger vedrørende denne skrivelse. |
| --- | --- |

(14)

Kommissionen har i en skrivelse af 30. juni 2000 desuden modtaget bemærkninger fra tredjeparter. Disse bemærkninger blev videresendt til Italien med henblik på udtalelse. De italienske myndigheder har ikke tilsendt Kommissionen specifikke bemærkninger vedrørende denne skrivelse.

| (15) | Da statsstøtten i artikel 4 i lov nr. 290/99 ikke er af samme art som den statsstøtte, der omhandles i artikel 5 i samme lov, i artikel 15, stk. 16, i lov nr. 67/88 og i lov nr. 252/91, og da der ikke er nogen indbyrdes forbindelse herimellem, besluttede Kommissionen den 12. marts 2002 at opdele sagen i to separate sager: den første, der vedrører artikel 4 i lov nr. 290/99, fik nummeret C/7A/2000, og den anden, som vedrører artikel 5 i lov nr. 290/99, artikel 15, stk. 16, i lov nr. 67/88 og lov nr. 252/91, fik nummeret C/7B/2000. |
| --- | --- |

(15)

Da statsstøtten i artikel 4 i lov nr. 290/99 ikke er af samme art som den statsstøtte, der omhandles i artikel 5 i samme lov, i artikel 15, stk. 16, i lov nr. 67/88 og i lov nr. 252/91, og da der ikke er nogen indbyrdes forbindelse herimellem, besluttede Kommissionen den 12. marts 2002 at opdele sagen i to separate sager: den første, der vedrører artikel 4 i lov nr. 290/99, fik nummeret C/7A/2000, og den anden, som vedrører artikel 5 i lov nr. 290/99, artikel 15, stk. 16, i lov nr. 67/88 og lov nr. 252/91, fik nummeret C/7B/2000.

| (16) | Ved skrivelse af 5. april 2002 (5) oplyste Kommissionen Italien om, at Kommissionen havde vedtaget en endelig negativ beslutning vedrørende de støtteforanstaltninger, der var fastlagt i artikel 4 i lov nr. 290/99. I samme skrivelse oplyste Kommissionen desuden Italien om, at den pågældende beslutning hverken vedrørte eller havde retsvirkninger for landbrugs-, drifts- og forbedringslån med udløbsdato den 31. marts 1998, for hvilke fristen udsættes ved artikel 4 i lov nr. 290/99. Beslutningen vedrører ej heller artikel 5 i lov nr. 290/99, artikel 15, stk. 16, i lov nr. 67/88 eller lov nr. 252/91, der danner retsgrundlaget for tildeling af de tilskud, som omhandles i artikel 5 i lov nr. 290/99. Disse bestemmelser tages op til behandling i forbindelse med statsstøtte C/7B/2000. |
| --- | --- |

(16)

Ved skrivelse af 5. april 2002 (5) oplyste Kommissionen Italien om, at Kommissionen havde vedtaget en endelig negativ beslutning vedrørende de støtteforanstaltninger, der var fastlagt i artikel 4 i lov nr. 290/99. I samme skrivelse oplyste Kommissionen desuden Italien om, at den pågældende beslutning hverken vedrørte eller havde retsvirkninger for landbrugs-, drifts- og forbedringslån med udløbsdato den 31. marts 1998, for hvilke fristen udsættes ved artikel 4 i lov nr. 290/99. Beslutningen vedrører ej heller artikel 5 i lov nr. 290/99, artikel 15, stk. 16, i lov nr. 67/88 eller lov nr. 252/91, der danner retsgrundlaget for tildeling af de tilskud, som omhandles i artikel 5 i lov nr. 290/99. Disse bestemmelser tages op til behandling i forbindelse med statsstøtte C/7B/2000.

| (17) | De italienske myndigheder fremsendte ved skrivelse af 27. februar 2003, registreret den 28. februar 2003, yderligere oplysninger, der omfattede de oplysninger, som Kommissionen havde anmodet om i sin skrivelse af 8. maj 2002. |
| --- | --- |

(17)

De italienske myndigheder fremsendte ved skrivelse af 27. februar 2003, registreret den 28. februar 2003, yderligere oplysninger, der omfattede de oplysninger, som Kommissionen havde anmodet om i sin skrivelse af 8. maj 2002.

| (18) | Efter mødet mellem tjenestemænd fra Kommissionen og de italienske myndigheder den 24. marts 2004 og adskillige uformelle drøftelser om samme emne anmodede de italienske myndigheder ved skrivelse af 20. maj 2004, registreret den 14. juni 2004, om en yderligere forlængelse af den frist, som var fastsat for fremsendelsen af de oplysninger, der stadig var nødvendige for at behandle sagen. |
| --- | --- |

(18)

Efter mødet mellem tjenestemænd fra Kommissionen og de italienske myndigheder den 24. marts 2004 og adskillige uformelle drøftelser om samme emne anmodede de italienske myndigheder ved skrivelse af 20. maj 2004, registreret den 14. juni 2004, om en yderligere forlængelse af den frist, som var fastsat for fremsendelsen af de oplysninger, der stadig var nødvendige for at behandle sagen.

| (19) | De italienske myndigheder fremsendte de yderligere oplysninger ved skrivelse af 29. oktober 2004, registreret den 3. november 2004. I samme skrivelse blev det anført, at de italienske myndigheder havde anmodet om fortrolig behandling af de økonomiske oplysninger, interventionerne samt fortegnelsen over de berørte virksomheder. |
| --- | --- |

(19)

De italienske myndigheder fremsendte de yderligere oplysninger ved skrivelse af 29. oktober 2004, registreret den 3. november 2004. I samme skrivelse blev det anført, at de italienske myndigheder havde anmodet om fortrolig behandling af de økonomiske oplysninger, interventionerne samt fortegnelsen over de berørte virksomheder.

| (20) | De italienske myndigheder fremsendte de yderligere oplysninger ved skrivelse af 24. november 2004, registreret den 3. december 2004. De italienske myndigheder præciserede endvidere, at der på daværende tidspunkt ikke var indgivet anmodning om fortrolighed. |
| --- | --- |

(20)

De italienske myndigheder fremsendte de yderligere oplysninger ved skrivelse af 24. november 2004, registreret den 3. december 2004. De italienske myndigheder præciserede endvidere, at der på daværende tidspunkt ikke var indgivet anmodning om fortrolighed.

| (21) | Der blev fremsendt yderligere oplysninger ved skrivelse af 4. april 2005, registreret den 7. april 2005. |
| --- | --- |

(21)

Der blev fremsendt yderligere oplysninger ved skrivelse af 4. april 2005, registreret den 7. april 2005.

II.   BESKRIVELSE AF STØTTEN

II.1.   Denne beslutnings anvendelsesområde

| (22) | Ved lov nr. 290/99 forlænges fristen for forskellige ordninger i landbrugssektoren. Loven består af otte artikler. Kommissionen meddelte i sin beslutning af 24. februar 2000, at den ikke agtede at rejse indvendinger over for artikel 1, 2, 3, 6, 7 og 8 i denne lov, eftersom disse artikler ikke vedrørte statsstøtte i den i EF-traktatens artikel 87, stk. 1, omhandlede forstand. Beslutningen om iværksættelse af den i artikel 88, stk. 2, omhandlede procedure vedrørte derimod artikel 4 og 5 i samme lov, artikel 15, stk. 16, i lov nr. 67/88 og lov nr. 252/91, der var retsgrundlaget for ydelse af de tilskud, som omhandles i artikel 5 i lov nr. 290/99. |
| --- | --- |

(22)

Ved lov nr. 290/99 forlænges fristen for forskellige ordninger i landbrugssektoren. Loven består af otte artikler. Kommissionen meddelte i sin beslutning af 24. februar 2000, at den ikke agtede at rejse indvendinger over for artikel 1, 2, 3, 6, 7 og 8 i denne lov, eftersom disse artikler ikke vedrørte statsstøtte i den i EF-traktatens artikel 87, stk. 1, omhandlede forstand. Beslutningen om iværksættelse af den i artikel 88, stk. 2, omhandlede procedure vedrørte derimod artikel 4 og 5 i samme lov, artikel 15, stk. 16, i lov nr. 67/88 og lov nr. 252/91, der var retsgrundlaget for ydelse af de tilskud, som omhandles i artikel 5 i lov nr. 290/99.

| (23) | Kommissionen vedtog den 5. april 2002 en endelig negativ beslutning om artikel 4 i lov nr. 290/99. Nærværende beslutning vedrører artikel 15, stk. 16, i lov nr. 67/88, lov nr. 252/91, artikel 4 (kun for så vidt angår landbrugs-, drifts- og forbedringslån med udløbsdato den 31. marts 1998) og artikel 5 i lov nr. 290/99. |
| --- | --- |

(23)

Kommissionen vedtog den 5. april 2002 en endelig negativ beslutning om artikel 4 i lov nr. 290/99. Nærværende beslutning vedrører artikel 15, stk. 16, i lov nr. 67/88, lov nr. 252/91, artikel 4 (kun for så vidt angår landbrugs-, drifts- og forbedringslån med udløbsdato den 31. marts 1998) og artikel 5 i lov nr. 290/99.

II.2.   Baggrund

| (24) | I henhold til de fremsendte oplysninger var husdyrsbrugssektoren i Italien i slutningen af 1980'erne præget af en kraftig opsplitning i produktionen, der resulterede i en forældet struktur, som var uegnet til kvalitetsproduktion. Med henblik på at modernisere hele systemet skulle der i henhold til lov nr. 87/90, som efterfølgende er blevet ændret ved lov nr. 252/91, ydes støtte til integrerede projekter, dvs. projekter, der omfatter flere virksomheder i en klyngelignende struktur. Projekterne indgik i et program, som vedtoges af CIPE (Comitato interministeriale per la programmazione economica), under forudsætning af at kun projekter, der blev gennemført af en gruppe indbyrdes forbundne virksomheder, som kunne sikre, at hele projektet blev gennemført, måtte finansieres. Dette var desuden ensbetydende med, at hver af de deltagende virksomheder var ansvarlig for gennemførelsen af hele projektet, idet de (i en særlig klausul) skulle garantere, at alle virksomhederne i sammenslutningen havde indgået en fælles forpligtelse. Endvidere blev der stillet krav om, at alle virksomhederne skulle bidrage økonomisk til projekterne gennem en ny kapitalisering og, for så vidt angår kooperativerne, i form af et 10-års-lån. De garantier, som staten kræver opfyldt (garanti for hele projektet og kapitalisering af selskabet) for at yde støtte, udgjorde en væsentlig økonomisk begrænsning for de berørte virksomheder. |
| --- | --- |

(24)

I henhold til de fremsendte oplysninger var husdyrsbrugssektoren i Italien i slutningen af 1980'erne præget af en kraftig opsplitning i produktionen, der resulterede i en forældet struktur, som var uegnet til kvalitetsproduktion. Med henblik på at modernisere hele systemet skulle der i henhold til lov nr. 87/90, som efterfølgende er blevet ændret ved lov nr. 252/91, ydes støtte til integrerede projekter, dvs. projekter, der omfatter flere virksomheder i en klyngelignende struktur. Projekterne indgik i et program, som vedtoges af CIPE (Comitato interministeriale per la programmazione economica), under forudsætning af at kun projekter, der blev gennemført af en gruppe indbyrdes forbundne virksomheder, som kunne sikre, at hele projektet blev gennemført, måtte finansieres. Dette var desuden ensbetydende med, at hver af de deltagende virksomheder var ansvarlig for gennemførelsen af hele projektet, idet de (i en særlig klausul) skulle garantere, at alle virksomhederne i sammenslutningen havde indgået en fælles forpligtelse. Endvidere blev der stillet krav om, at alle virksomhederne skulle bidrage økonomisk til projekterne gennem en ny kapitalisering og, for så vidt angår kooperativerne, i form af et 10-års-lån. De garantier, som staten kræver opfyldt (garanti for hele projektet og kapitalisering af selskabet) for at yde støtte, udgjorde en væsentlig økonomisk begrænsning for de berørte virksomheder.

| (25) | Som følge af at de tilvejebragte ressourcer til gennemførelsen af de integrerede projekter ikke var tilstrækkelige til at dække sektorens samlede økonomiske behov, blev der ligeledes anvendt supplerende midler i medfør af lov nr. 67/88 til at finansiere disse integrerede projekter. De pågældende interventioner blev gennemført inden for rammerne af et overordnet rationaliserings- og omstruktureringsprogram for oksekødssektoren, som i Italien først blev indledt i begyndelsen af 1990'erne, til forskel fra hvad der var tilfældet i de øvrige europæiske lande. De øvrige lande i Den Europæiske Union, f.eks. Frankrig, havde iværksat omstrukturerings- og rationaliseringsprogrammer for deres slagterier siden 1970'erne (6). Det store antal slagterier i Italien og deres uhensigtsmæssige fordeling i landet nødvendiggjorde en drastisk omorganisering af sektoren, der i henhold til de italienske myndigheder kun kunne gennemføres med betydelig offentlig støtte og med udgangspunkt i et program, der var udformet med henblik på at modernisere hele sektoren. For at kunne overleve skulle de italienske virksomheder intensivere den teknologiske innovationsproces og omlægningen af organisationsstrukturen i henhold til to hovedlinjer:






  a) | rationalisering af avlssystemerne ved at indføre teknologiske forbedringsmetoder med henblik på at opnå en standardiseret produktion til konkurrencedygtige priser |
| --- | --- | --- |

(25)

Som følge af at de tilvejebragte ressourcer til gennemførelsen af de integrerede projekter ikke var tilstrækkelige til at dække sektorens samlede økonomiske behov, blev der ligeledes anvendt supplerende midler i medfør af lov nr. 67/88 til at finansiere disse integrerede projekter. De pågældende interventioner blev gennemført inden for rammerne af et overordnet rationaliserings- og omstruktureringsprogram for oksekødssektoren, som i Italien først blev indledt i begyndelsen af 1990'erne, til forskel fra hvad der var tilfældet i de øvrige europæiske lande. De øvrige lande i Den Europæiske Union, f.eks. Frankrig, havde iværksat omstrukturerings- og rationaliseringsprogrammer for deres slagterier siden 1970'erne (6). Det store antal slagterier i Italien og deres uhensigtsmæssige fordeling i landet nødvendiggjorde en drastisk omorganisering af sektoren, der i henhold til de italienske myndigheder kun kunne gennemføres med betydelig offentlig støtte og med udgangspunkt i et program, der var udformet med henblik på at modernisere hele sektoren. For at kunne overleve skulle de italienske virksomheder intensivere den teknologiske innovationsproces og omlægningen af organisationsstrukturen i henhold til to hovedlinjer:

a)

rationalisering af avlssystemerne ved at indføre teknologiske forbedringsmetoder med henblik på at opnå en standardiseret produktion til konkurrencedygtige priser

| b) | diversificering af produktion af høj kvalitet og rationalisering af produkter af en konstant og ensartet kvalitet. |
| --- | --- |

b)

diversificering af produktion af høj kvalitet og rationalisering af produkter af en konstant og ensartet kvalitet.

Ansvaret for at gennemføre lov nr. 67/88 blev overdraget til en gruppe eksperter, der fik til opgave at udarbejde et hastehandlingsprogram, definere den strategiske tilgang og træffe afgørelse om, hvorvidt de fremlagte projekter var berettigede til finansiering.

I lyset af den alvorlige krise i oksekødssektoren var tiltagene i programmet hovedsagelig rettet mod denne sektor og i mindre grad mod svine- og fårekødssektoren.

II.3.   Foranstaltningerne

| (26) | Lov nr. 67/88, der omhandler de tilskud, som beskrives i artikel 5 i lov nr. 290/99, indeholder bestemmelser om udarbejdelse af det årlige og flerårige statsbudget og udgør den italienske finanslov for 1988. I lovens artikel 15, stk. 16, fastslås det, at landbrugskooperativer og konsortier heraf kan optage lån på op til 700 mia. ITL til opførelse, omstrukturering og udvidelse af deres slagterier (7). I loven bestemmes det endvidere, at disse lån op til en grænse på 100 mia. ITL i 1988 og 50 mia. ITL i 1989 må anvendes til konsolidering af eksisterende gæld vedrørende de ovennævnte bygninger og anlæg. For disse lån ydes et rentenedslag på højst 10 procentpoint. Bestemmelserne i artikel 15, stk. 16, finder ligeledes anvendelse på finansieringen af projekter vedrørende konsolidering og på projekter, der vedrører landbrugskooperativernes og deres konsortiers udvikling af opdræt af malke- og kødkvæg. Denne lov er aldrig blevet anmeldt til Kommissionen som bestemt i traktatens artikel 88, stk. 3. |
| --- | --- |

(26)

Lov nr. 67/88, der omhandler de tilskud, som beskrives i artikel 5 i lov nr. 290/99, indeholder bestemmelser om udarbejdelse af det årlige og flerårige statsbudget og udgør den italienske finanslov for 1988. I lovens artikel 15, stk. 16, fastslås det, at landbrugskooperativer og konsortier heraf kan optage lån på op til 700 mia. ITL til opførelse, omstrukturering og udvidelse af deres slagterier (7). I loven bestemmes det endvidere, at disse lån op til en grænse på 100 mia. ITL i 1988 og 50 mia. ITL i 1989 må anvendes til konsolidering af eksisterende gæld vedrørende de ovennævnte bygninger og anlæg. For disse lån ydes et rentenedslag på højst 10 procentpoint. Bestemmelserne i artikel 15, stk. 16, finder ligeledes anvendelse på finansieringen af projekter vedrørende konsolidering og på projekter, der vedrører landbrugskooperativernes og deres konsortiers udvikling af opdræt af malke- og kødkvæg. Denne lov er aldrig blevet anmeldt til Kommissionen som bestemt i traktatens artikel 88, stk. 3.

| (27) | I artikel 5 i den anmeldte lov anføres de omstændigheder, hvorunder tilskud til lån, der er optaget i medfør af artikel 1, stk. 16, i lov nr. 67/88, fortsat finder anvendelse, selv om nogle af de betingelser, der oprindelig var fastsat, ikke er opfyldt. I artikel 5, stk. 2, præciseres det navnlig, at tilskud til lån, der er optaget i medfør af ovennævnte artikel 15, stk. 16, med henblik på iværksættelse af fælles tiltag vedrørende udvikling og konsolidering af gæld, ligeledes finder anvendelse, selv om det integrerede projekt, der er godkendt i henhold til artikel 1 i lov nr. 87/90, som ændret ved artikel 1 i lov nr. 252/91, kun gennemføres delvist, under forudsætning af at lånerens integrerede projekt bliver gennemført. I artikel 5, stk. 3, fastslås det, at der ligeledes kan ydes tilskud til lån, der udelukkende er optaget med henblik på konsolidering af gæld, såfremt det integrerede projekt slet ikke eller kun delvist gennemføres, under forudsætning af at låneren fremlægger sit eget investeringsprojekt, som skal gennemføres ved anvendelse af en del af lånet. I stk. 4 bestemmes det endvidere, at virksomheder, der samarbejder om gennemførelsen af et integreret udviklingsprojekt af national betydning inden for husdyrbrug, der allerede er godkendt som støtteberettiget i henhold til artikel 1 i lov nr. 87/90, som ændret ved artikel 1 i lov nr. 252/91, ligeledes opretholder deres ret til og formål med den lempelige finansiering, selv om det oprindelige integrerede projekt ikke gennemføres, under forudsætning af at virksomhederne gennemfører deres egen del af projektet. |
| --- | --- |

(27)

I artikel 5 i den anmeldte lov anføres de omstændigheder, hvorunder tilskud til lån, der er optaget i medfør af artikel 1, stk. 16, i lov nr. 67/88, fortsat finder anvendelse, selv om nogle af de betingelser, der oprindelig var fastsat, ikke er opfyldt. I artikel 5, stk. 2, præciseres det navnlig, at tilskud til lån, der er optaget i medfør af ovennævnte artikel 15, stk. 16, med henblik på iværksættelse af fælles tiltag vedrørende udvikling og konsolidering af gæld, ligeledes finder anvendelse, selv om det integrerede projekt, der er godkendt i henhold til artikel 1 i lov nr. 87/90, som ændret ved artikel 1 i lov nr. 252/91, kun gennemføres delvist, under forudsætning af at lånerens integrerede projekt bliver gennemført. I artikel 5, stk. 3, fastslås det, at der ligeledes kan ydes tilskud til lån, der udelukkende er optaget med henblik på konsolidering af gæld, såfremt det integrerede projekt slet ikke eller kun delvist gennemføres, under forudsætning af at låneren fremlægger sit eget investeringsprojekt, som skal gennemføres ved anvendelse af en del af lånet. I stk. 4 bestemmes det endvidere, at virksomheder, der samarbejder om gennemførelsen af et integreret udviklingsprojekt af national betydning inden for husdyrbrug, der allerede er godkendt som støtteberettiget i henhold til artikel 1 i lov nr. 87/90, som ændret ved artikel 1 i lov nr. 252/91, ligeledes opretholder deres ret til og formål med den lempelige finansiering, selv om det oprindelige integrerede projekt ikke gennemføres, under forudsætning af at virksomhederne gennemfører deres egen del af projektet.

| (28) | Artikel 4 indeholder bestemmelser, hvis formål er at lempe tilbagebetalingsvilkårene for landbrugslån. Artiklen indebærer navnlig en 12 måneders betalingshenstand for landbrugs-, drifts- og forbedringslån, der forfalder pr. 31. marts 1998. Bestemmelsen tilgodeser landbrugsbedrifter med olivendyrkning som hovederhverv i regionerne Puglia, Calabrien og Sicilien, som drives af selvejende landbrugere, heltidslandbrugere og olivendyrkende kooperativer, som er blevet ramt af den alvorlige krise på oliven- og oliemarkedet. De førnævnte interventioner, herunder de samme procedurer og metoder, tilgodeser ligeledes landbrugsbedrifter og kooperativer med olivendyrkning som hovederhverv i andre regioner med olivendyrkningsområder, der lider under den alvorlige krise på oliven- og oliemarkedet. Landbrugsbedrifter og kooperativer med olivendyrkning som hovederhverv er i artiklen defineret som bedrifter, hvor mindst 50 % af den kommercielle bruttoproduktion stammer fra olivendyrkning. |
| --- | --- |

(28)

Artikel 4 indeholder bestemmelser, hvis formål er at lempe tilbagebetalingsvilkårene for landbrugslån. Artiklen indebærer navnlig en 12 måneders betalingshenstand for landbrugs-, drifts- og forbedringslån, der forfalder pr. 31. marts 1998. Bestemmelsen tilgodeser landbrugsbedrifter med olivendyrkning som hovederhverv i regionerne Puglia, Calabrien og Sicilien, som drives af selvejende landbrugere, heltidslandbrugere og olivendyrkende kooperativer, som er blevet ramt af den alvorlige krise på oliven- og oliemarkedet. De førnævnte interventioner, herunder de samme procedurer og metoder, tilgodeser ligeledes landbrugsbedrifter og kooperativer med olivendyrkning som hovederhverv i andre regioner med olivendyrkningsområder, der lider under den alvorlige krise på oliven- og oliemarkedet. Landbrugsbedrifter og kooperativer med olivendyrkning som hovederhverv er i artiklen defineret som bedrifter, hvor mindst 50 % af den kommercielle bruttoproduktion stammer fra olivendyrkning.

| (29) | Den 3. april 2002 (8) vedtog Kommissionen en endelig negativ beslutning vedrørende de støtteforanstaltninger, der var fastlagt i artikel 4 i lov nr. 290/99. Som det tydeligt fremgår af affattelsen af den pågældende beslutning, havde beslutningen hverken relevans eller retsvirkninger for landbrugs-, drifts- og forbedringslån med udløbsdato den 31. marts 1998, som var omfattet af bestemmelserne om betalingshenstand i artikel 4 i lov nr. 290/99. Disse lån skal således stadig tages op til behandling. |
| --- | --- |

(29)

Den 3. april 2002 (8) vedtog Kommissionen en endelig negativ beslutning vedrørende de støtteforanstaltninger, der var fastlagt i artikel 4 i lov nr. 290/99. Som det tydeligt fremgår af affattelsen af den pågældende beslutning, havde beslutningen hverken relevans eller retsvirkninger for landbrugs-, drifts- og forbedringslån med udløbsdato den 31. marts 1998, som var omfattet af bestemmelserne om betalingshenstand i artikel 4 i lov nr. 290/99. Disse lån skal således stadig tages op til behandling.

| (30) | Den anden lov, der nævnes i artikel 5 som retsgrundlag for ydelse af forskellige former for tilskud, er lov nr. 252/91 om ændring af lov nr. 87/90 om hasteforanstaltninger i forbindelse med husdyrbrug. I medfør af denne lov støttes forskellige særforanstaltninger inden for husdyrbrug, som iværksættes i form af integrerede projekter af national betydning, og der gives tilladelse til at stille de relevante bevillinger til rådighed. Loven indeholder endvidere bestemmelser om stiftelse af et aktieselskab, hvor det italienske ministerium for land- og skovbrugspolitik råder over aktier, som repræsenterer mindst 51 % af den tegnede kapital, og dette selskab skal have følgende ansvarsområder:






  a) | stillelse af garanti for lån |
| --- | --- | --- |

(30)

Den anden lov, der nævnes i artikel 5 som retsgrundlag for ydelse af forskellige former for tilskud, er lov nr. 252/91 om ændring af lov nr. 87/90 om hasteforanstaltninger i forbindelse med husdyrbrug. I medfør af denne lov støttes forskellige særforanstaltninger inden for husdyrbrug, som iværksættes i form af integrerede projekter af national betydning, og der gives tilladelse til at stille de relevante bevillinger til rådighed. Loven indeholder endvidere bestemmelser om stiftelse af et aktieselskab, hvor det italienske ministerium for land- og skovbrugspolitik råder over aktier, som repræsenterer mindst 51 % af den tegnede kapital, og dette selskab skal have følgende ansvarsområder:

a)

stillelse af garanti for lån

| b) | lånoptagelse med henblik på investeringslån |
| --- | --- |

b)

lånoptagelse med henblik på investeringslån

| c) | ydelse af finansiering til interventioner, som vedrører sanering og likvidation af virksomheder |
| --- | --- |

c)

ydelse af finansiering til interventioner, som vedrører sanering og likvidation af virksomheder

| d) | opkøb af aktier i virksomheder, der er etableret med henblik på gennemførelse af særlige projekter. |
| --- | --- |

d)

opkøb af aktier i virksomheder, der er etableret med henblik på gennemførelse af særlige projekter.

II.4.   Støttemodtagere

| (31) | Landbrugere i husdyrbrugssektoren, der beskæftiger sig med produktion, forarbejdning og afsætning af kødprodukter. |
| --- | --- |

(31)

Landbrugere i husdyrbrugssektoren, der beskæftiger sig med produktion, forarbejdning og afsætning af kødprodukter.

II.5.   Budgetbeløb

| (32) | Det samlede ajourførte budgetbeløb, der er afsat til gennemførelsen af de integrerede projekter, udgør: | lov nr. 252/91: 97 015 515 581 ITL (cirka 50 mio. EUR) |
| --- | --- | --- |

(32)

Det samlede ajourførte budgetbeløb, der er afsat til gennemførelsen af de integrerede projekter, udgør:

lov nr. 252/91: 97 015 515 581 ITL (cirka 50 mio. EUR)

| | lov nr. 67/88 (udviklingslån): 6 349 660 726 ITL (cirka 3 280 mio. EUR) |
| --- | --- |

lov nr. 67/88 (udviklingslån): 6 349 660 726 ITL (cirka 3 280 mio. EUR)

| | lov nr. 67/88 (konsolideringslån): 1 968 222 804 ITL (cirka 1 016 mio. EUR). |
| --- | --- |

lov nr. 67/88 (konsolideringslån): 1 968 222 804 ITL (cirka 1 016 mio. EUR).

III.   BEGRUNDELSER FOR BESLUTNINGEN OM AT IVÆRKSÆTTE PROCEDUREN

| (33) | I artikel 5 i lov nr. 290/99 fastsættes betingelserne for, at tilskud til lån, der er optaget inden for rammerne af konkret lovgivning, ligeledes kan ydes, når de oprindeligt fastsatte betingelser ikke opfyldes. På det tidspunkt, hvor Kommissionen besluttede at iværksætte proceduren i EF-traktatens artikel 88, stk. 2, forelå der ingen oplysninger om de love, hvortil der henvises i artikel 5, og som er tæt forbundne med vurderingen af ovennævnte bestemmelse. De italienske myndigheder har på Kommissionens udtrykkelige anmodning fremsendt de to lovtekster (lov nr. 252/91 og lov nr. 67/88). Da Kommissionen besluttede at iværksætte proceduren i EF-traktatens artikel 88, stk. 2, havde de italienske myndigheder imidlertid ikke fremsendt yderligere oplysninger eller supplerende data om de pågældende love eller om de heri indeholdte støtteforanstaltninger. Kommissionen var således ikke i stand til at fastslå, om artikel 5 i lov nr. 290/99 vedrørte støtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1, eftersom de italienske myndigheder ikke havde fremsendt nøjagtige oplysninger herom. Idet det var muligt for visse landbrugsbedrifter at modtage særstøtte, selv om bedrifterne ikke var i stand til at overholde alle de forpligtelser, som de oprindelig var blevet pålagt for at være støtteberettigede, syntes foranstaltningen imidlertid at tilgodese disse bedrifter frem for de øvrige, som havde vist, at de i den samme situation var i stand til at overholde alle de forpligtelser, som de oprindelig havde påtaget sig. Foranstaltningen i artikel 5 gav derfor anledning til mindst en formodning om statsstøtte, der, som følge af de manglende oplysninger fra de italienske myndigheders side, kun kunne klarlægges ved at iværksætte proceduren i EF-traktatens artikel 88, stk. 2. |
| --- | --- |

(33)

I artikel 5 i lov nr. 290/99 fastsættes betingelserne for, at tilskud til lån, der er optaget inden for rammerne af konkret lovgivning, ligeledes kan ydes, når de oprindeligt fastsatte betingelser ikke opfyldes. På det tidspunkt, hvor Kommissionen besluttede at iværksætte proceduren i EF-traktatens artikel 88, stk. 2, forelå der ingen oplysninger om de love, hvortil der henvises i artikel 5, og som er tæt forbundne med vurderingen af ovennævnte bestemmelse. De italienske myndigheder har på Kommissionens udtrykkelige anmodning fremsendt de to lovtekster (lov nr. 252/91 og lov nr. 67/88). Da Kommissionen besluttede at iværksætte proceduren i EF-traktatens artikel 88, stk. 2, havde de italienske myndigheder imidlertid ikke fremsendt yderligere oplysninger eller supplerende data om de pågældende love eller om de heri indeholdte støtteforanstaltninger. Kommissionen var således ikke i stand til at fastslå, om artikel 5 i lov nr. 290/99 vedrørte støtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1, eftersom de italienske myndigheder ikke havde fremsendt nøjagtige oplysninger herom. Idet det var muligt for visse landbrugsbedrifter at modtage særstøtte, selv om bedrifterne ikke var i stand til at overholde alle de forpligtelser, som de oprindelig var blevet pålagt for at være støtteberettigede, syntes foranstaltningen imidlertid at tilgodese disse bedrifter frem for de øvrige, som havde vist, at de i den samme situation var i stand til at overholde alle de forpligtelser, som de oprindelig havde påtaget sig. Foranstaltningen i artikel 5 gav derfor anledning til mindst en formodning om statsstøtte, der, som følge af de manglende oplysninger fra de italienske myndigheders side, kun kunne klarlægges ved at iværksætte proceduren i EF-traktatens artikel 88, stk. 2.

| (34) | Desuden var det ikke muligt at vurdere artikel 5 i lov nr. 290/99 uden at tage hensyn til de retsakter, der udgjorde retsgrundlaget for indrømmelsen af særlige fordele (tilskud og finansiering), hvortil der blev henvist i bestemmelsen, nærmere bestemt artikel 15, stk. 16, i lov nr. 67/88 og lov nr. 252/91. De italienske myndigheder fremsendte disse lovtekster på Kommissionens udtrykkelige anmodning. Begge disse retsakter indeholder bestemmelser om statsstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1. Navnlig omhandler artikel 15, stk. 16, i lov nr. 67/88 tilbud om bløde lån til landbrugskooperativer og konsortier heraf, hvortil der kan ydes et rentenedslag på højst 10 %. Denne lempelige foranstaltning fritager derfor de tilgodesete landbrugsbedrifter fra den byrde, som betalingen af den gældende markedsrente i fuldt omfang udgør på det tidspunkt, hvor lånet ydes, og som på den anden side ville skulle betales af alle andre landbrugsbedrifter, der ikke er berettigede til dette tilskud. Den pågældende lempelige foranstaltning vil i dette tilfælde svare til forskellen mellem den markedsrente (9), der var gældende på tidspunktet for ydelse af lånet, og den (laveste) rentesats, som støttemodtagerne faktisk betalte som følge af statstilskuddet. I lov nr. 252/91 gives der tilladelse til at bevilge offentlige midler til gennemførelse af forskellige projekttyper inden for husdyrbrugssektoren, og ved at gøre dette tilgodeser man modtagerne af disse midler i forhold til de øvrige landbrugsbedrifter, der har pligt til at gennemføre tilsvarende projekter udelukkende ved anvendelse af deres egne økonomiske ressourcer. De to ovennævnte foranstaltninger forekom pr. definition at være omfattet af anvendelsesområdet for EF-traktatens artikel 87, stk. 1. |
| --- | --- |

(34)

Desuden var det ikke muligt at vurdere artikel 5 i lov nr. 290/99 uden at tage hensyn til de retsakter, der udgjorde retsgrundlaget for indrømmelsen af særlige fordele (tilskud og finansiering), hvortil der blev henvist i bestemmelsen, nærmere bestemt artikel 15, stk. 16, i lov nr. 67/88 og lov nr. 252/91. De italienske myndigheder fremsendte disse lovtekster på Kommissionens udtrykkelige anmodning. Begge disse retsakter indeholder bestemmelser om statsstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1. Navnlig omhandler artikel 15, stk. 16, i lov nr. 67/88 tilbud om bløde lån til landbrugskooperativer og konsortier heraf, hvortil der kan ydes et rentenedslag på højst 10 %. Denne lempelige foranstaltning fritager derfor de tilgodesete landbrugsbedrifter fra den byrde, som betalingen af den gældende markedsrente i fuldt omfang udgør på det tidspunkt, hvor lånet ydes, og som på den anden side ville skulle betales af alle andre landbrugsbedrifter, der ikke er berettigede til dette tilskud. Den pågældende lempelige foranstaltning vil i dette tilfælde svare til forskellen mellem den markedsrente (9), der var gældende på tidspunktet for ydelse af lånet, og den (laveste) rentesats, som støttemodtagerne faktisk betalte som følge af statstilskuddet. I lov nr. 252/91 gives der tilladelse til at bevilge offentlige midler til gennemførelse af forskellige projekttyper inden for husdyrbrugssektoren, og ved at gøre dette tilgodeser man modtagerne af disse midler i forhold til de øvrige landbrugsbedrifter, der har pligt til at gennemføre tilsvarende projekter udelukkende ved anvendelse af deres egne økonomiske ressourcer. De to ovennævnte foranstaltninger forekom pr. definition at være omfattet af anvendelsesområdet for EF-traktatens artikel 87, stk. 1.

| (35) | På tidspunktet for iværksættelse af proceduren var Kommissionen ikke i stand til at vurdere lovligheden af de førnævnte støtteforanstaltninger. På trods af gentagne specifikke anmodninger i denne henseende (10) havde de italienske myndigheder nemlig ikke givet Kommissionen meddelelse om, hvorvidt disse retsakter var blevet anmeldt i overensstemmelse med EF-traktatens artikel 88, stk. 3, og om de i retsakterne indeholdte foranstaltninger derfor var omfattet af eksisterende støtteordninger, der var blevet vurderet af Kommissionen i lyset af EF-traktatens artikel 87, 88 og 89, eller om de aldrig var blevet anmeldt til Kommissionen. |
| --- | --- |

(35)

På tidspunktet for iværksættelse af proceduren var Kommissionen ikke i stand til at vurdere lovligheden af de førnævnte støtteforanstaltninger. På trods af gentagne specifikke anmodninger i denne henseende (10) havde de italienske myndigheder nemlig ikke givet Kommissionen meddelelse om, hvorvidt disse retsakter var blevet anmeldt i overensstemmelse med EF-traktatens artikel 88, stk. 3, og om de i retsakterne indeholdte foranstaltninger derfor var omfattet af eksisterende støtteordninger, der var blevet vurderet af Kommissionen i lyset af EF-traktatens artikel 87, 88 og 89, eller om de aldrig var blevet anmeldt til Kommissionen.

| (36) | Ud fra et indholdsmæssigt synspunkt nærede Kommissionen tvivl om, hvorvidt nogle aspekter af de støtteordninger, der var omfattet af ovennævnte retsakter, var forenelige med fællesmarkedet. På grundlag af de oplysninger, der var til rådighed på daværende tidspunkt, og som var baseret på en analyse af de lovtekster, som var blevet fremsendt til Kommissionen, kunne nogle af de foranstaltninger, der var omfattet af artikel 15, stk. 16, i lov nr. 67/88 og lov nr. 252/91, faktisk betragtes som driftsstøtte. I mangel af mere nøjagtige og detaljerede oplysninger, der kunne tilbagevise denne indledende formodning, var Kommissionen nødsaget til at indtage en negativ holdning med hensyn til disse støtteforanstaltninger. |
| --- | --- |

(36)

Ud fra et indholdsmæssigt synspunkt nærede Kommissionen tvivl om, hvorvidt nogle aspekter af de støtteordninger, der var omfattet af ovennævnte retsakter, var forenelige med fællesmarkedet. På grundlag af de oplysninger, der var til rådighed på daværende tidspunkt, og som var baseret på en analyse af de lovtekster, som var blevet fremsendt til Kommissionen, kunne nogle af de foranstaltninger, der var omfattet af artikel 15, stk. 16, i lov nr. 67/88 og lov nr. 252/91, faktisk betragtes som driftsstøtte. I mangel af mere nøjagtige og detaljerede oplysninger, der kunne tilbagevise denne indledende formodning, var Kommissionen nødsaget til at indtage en negativ holdning med hensyn til disse støtteforanstaltninger.

| (37) | For så vidt angår artikel 4 i lov nr. 290/99, har Kommissionen i sin beslutning om at iværksætte en procedure i medfør af traktatens artikel 88, stk. 2, opfordret Italien til at fremsende alle de forhåndenværende oplysninger om betingelserne (rentesatser, eventuel sikkerhedsstillelse osv.) for den oprindelige ydelse af de lån, der var omfattet af betalingshenstand i artikel 4 i lov nr. 290/99, og det samlede lånebeløb samt at angive, hvorvidt de pågældende støtteforanstaltninger var omfattet af en allerede eksisterende støtteordning (og i givet fald hvilken ordning). Som følge af at den endelige beslutning om artikel 4 i lov nr. 290/99 hverken havde relevans eller retsvirkninger for landbrugs-, drifts- og forbedringslån med udløbsdato den 31. marts, der var omfattet af bestemmelserne om betalingshenstand i artikel 4 i lov nr. 290/99, skulle disse lån stadig vurderes med henblik på at fastslå, om den pågældende støtte blev ydet på markedsvilkår (og i givet fald skulle de relevante betingelser anføres), eller om støtten var omfattet af allerede eksisterende støtteordninger, som var godkendt af Kommissionen (i givet fald skulle de relevante støtteordninger anføres). |
| --- | --- |

(37)

For så vidt angår artikel 4 i lov nr. 290/99, har Kommissionen i sin beslutning om at iværksætte en procedure i medfør af traktatens artikel 88, stk. 2, opfordret Italien til at fremsende alle de forhåndenværende oplysninger om betingelserne (rentesatser, eventuel sikkerhedsstillelse osv.) for den oprindelige ydelse af de lån, der var omfattet af betalingshenstand i artikel 4 i lov nr. 290/99, og det samlede lånebeløb samt at angive, hvorvidt de pågældende støtteforanstaltninger var omfattet af en allerede eksisterende støtteordning (og i givet fald hvilken ordning). Som følge af at den endelige beslutning om artikel 4 i lov nr. 290/99 hverken havde relevans eller retsvirkninger for landbrugs-, drifts- og forbedringslån med udløbsdato den 31. marts, der var omfattet af bestemmelserne om betalingshenstand i artikel 4 i lov nr. 290/99, skulle disse lån stadig vurderes med henblik på at fastslå, om den pågældende støtte blev ydet på markedsvilkår (og i givet fald skulle de relevante betingelser anføres), eller om støtten var omfattet af allerede eksisterende støtteordninger, som var godkendt af Kommissionen (i givet fald skulle de relevante støtteordninger anføres).

IV.   OPLYSNINGER FREMSENDT AF ITALIEN EFTER IVÆRKSÆTTELSEN AF PROCEDUREN

| (38) | Efter iværksættelsen af proceduren og som svar på Kommissionens specifikke anmodninger fremsendte de italienske myndigheder ved skrivelse af 18. maj 2000, ved skrivelse af 13. oktober 2000, ved skrivelse af 5. juli 2001, ved skrivelse af 27. februar 2003 og ved skrivelse af 29. oktober 2004, registreret den 3. november 2004, detaljerede oplysninger. De oplysninger, der blev fremsendt i disse skrivelser, skal læses som en helhed, idet de italienske myndigheder efter en tilbundsgående undersøgelse reviderede nogle af de oplysninger, som oprindelig blev fremsendt, navnlig for så vidt angår de samlede økonomiske data. De fremsendte oplysninger sammenfattes således i afsnit III.3 med angivelse af de relevante skrivelser. |
| --- | --- |

(38)

Efter iværksættelsen af proceduren og som svar på Kommissionens specifikke anmodninger fremsendte de italienske myndigheder ved skrivelse af 18. maj 2000, ved skrivelse af 13. oktober 2000, ved skrivelse af 5. juli 2001, ved skrivelse af 27. februar 2003 og ved skrivelse af 29. oktober 2004, registreret den 3. november 2004, detaljerede oplysninger. De oplysninger, der blev fremsendt i disse skrivelser, skal læses som en helhed, idet de italienske myndigheder efter en tilbundsgående undersøgelse reviderede nogle af de oplysninger, som oprindelig blev fremsendt, navnlig for så vidt angår de samlede økonomiske data. De fremsendte oplysninger sammenfattes således i afsnit III.3 med angivelse af de relevante skrivelser.

V.   BEMÆRKNINGER FRA TREDJEPARTER

| (39) | Kommissionen har modtaget en enkelt skrivelse fra en tredjepart. Afsenderen af denne skrivelse, der er dateret den 30. juni 2000, er CONAZO, som skriver i sin egenskab af leder af en gruppe virksomheder, der har modtaget støtte fra de italienske myndigheder i medfør af lov nr. 252/91 og lov nr. 67/88, som omfattes af Kommissionens procedure. |
| --- | --- |

(39)

Kommissionen har modtaget en enkelt skrivelse fra en tredjepart. Afsenderen af denne skrivelse, der er dateret den 30. juni 2000, er CONAZO, som skriver i sin egenskab af leder af en gruppe virksomheder, der har modtaget støtte fra de italienske myndigheder i medfør af lov nr. 252/91 og lov nr. 67/88, som omfattes af Kommissionens procedure.

| (40) | I sin skrivelse udtrykker CONAZO navnlig overraskelse over, at Kommissionen ved iværksættelsen af proceduren udtrykkeligt erklærede, at den ikke var blevet underrettet om lov nr. 252/91 og lov nr. 67/88 og som følge heraf om det forhold, at de italienske myndigheder havde ydet støtten i medfør af disse love. |
| --- | --- |

(40)

I sin skrivelse udtrykker CONAZO navnlig overraskelse over, at Kommissionen ved iværksættelsen af proceduren udtrykkeligt erklærede, at den ikke var blevet underrettet om lov nr. 252/91 og lov nr. 67/88 og som følge heraf om det forhold, at de italienske myndigheder havde ydet støtten i medfør af disse love.

| (41) | I henhold til kooperativet kunne Kommissionen ikke undgå at være orienteret om det drastiske omstruktureringsprogram i husdyrbrugs- og slagterisektoren, som de italienske myndigheder havde indledt allerede i 1986. I sin skrivelse henviser CONAZO til det omfattende omstruktureringsprogram for de to ovennævnte sektorer, som var blevet udarbejdet af Comitato interministeriale italiano per la programmazione economica (CIPE) i 1991. Virksomheden erindrer ligeledes om, at de drastiske initiativer, der blev iværksat i slagterisektoren, har medført et betydeligt fald i antallet af slagterier, der er reduceret fra over 8 500 slagterier i 1980'erne til de nuværende 3 000. |
| --- | --- |

(41)

I henhold til kooperativet kunne Kommissionen ikke undgå at være orienteret om det drastiske omstruktureringsprogram i husdyrbrugs- og slagterisektoren, som de italienske myndigheder havde indledt allerede i 1986. I sin skrivelse henviser CONAZO til det omfattende omstruktureringsprogram for de to ovennævnte sektorer, som var blevet udarbejdet af Comitato interministeriale italiano per la programmazione economica (CIPE) i 1991. Virksomheden erindrer ligeledes om, at de drastiske initiativer, der blev iværksat i slagterisektoren, har medført et betydeligt fald i antallet af slagterier, der er reduceret fra over 8 500 slagterier i 1980'erne til de nuværende 3 000.

VI.   VURDERING

| (42) | Det følger af traktatens artikel 87, stk. 1, at statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, er uforenelig med fællesmarkedet, i det omfang den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(42)

Det følger af traktatens artikel 87, stk. 1, at statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, er uforenelig med fællesmarkedet, i det omfang den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.

| (43) | Traktatens artikel 87 og 88 gælder for produktion af og handel med produkter, som de italienske myndigheder har besluttet at yde støtte til. I artikel 40 i Rådets forordning (EF) nr. 1254/1999 af 17. maj 1999 om den fælles markedsordning for oksekød (11) er det fastsat, at traktatens artikel 87, 88 og 89 finder anvendelse på produktion af og handel med oksekødssektorens produkter, medmindre andet er fastsat i nævnte forordning. Der findes en tilsvarende bestemmelse i artikel 21 i Rådets forordning (EØF) nr. 2759/75 af 29. oktober 1975 om den fælles markedsordning for svinekød (12) og i artikel 23 i Rådets forordning (EF) nr. 2529/2001 af 19. december 2001 om den fælles markedsordning for fåre- og gedekød (13). |
| --- | --- |

(43)

Traktatens artikel 87 og 88 gælder for produktion af og handel med produkter, som de italienske myndigheder har besluttet at yde støtte til. I artikel 40 i Rådets forordning (EF) nr. 1254/1999 af 17. maj 1999 om den fælles markedsordning for oksekød (11) er det fastsat, at traktatens artikel 87, 88 og 89 finder anvendelse på produktion af og handel med oksekødssektorens produkter, medmindre andet er fastsat i nævnte forordning. Der findes en tilsvarende bestemmelse i artikel 21 i Rådets forordning (EØF) nr. 2759/75 af 29. oktober 1975 om den fælles markedsordning for svinekød (12) og i artikel 23 i Rådets forordning (EF) nr. 2529/2001 af 19. december 2001 om den fælles markedsordning for fåre- og gedekød (13).

VI.1.   Støttens eksistens

| (44) | I artikel 5 i lov nr. 290/99 angives de tilfælde, hvor tilskud til rentebetalingerne vedrørende lån der var optaget i medfør af en særlig retsakt ligeledes kunne ydes, selv om de oprindeligt fastsatte betingelser ikke blev opfyldt. Idet det var muligt for visse landbrugsbedrifter at modtage særstøtte, selv om bedrifterne ikke var i stand til at overholde alle de forpligtelser, som de oprindelig var blevet pålagt for at være støtteberettigede, syntes foranstaltningen imidlertid at tilgodese disse bedrifter frem for de øvrige, som i den samme situation havde vist, at de var i stand til at overholde alle de forpligtelser, som de oprindelig havde påtaget sig. |
| --- | --- |

(44)

I artikel 5 i lov nr. 290/99 angives de tilfælde, hvor tilskud til rentebetalingerne vedrørende lån der var optaget i medfør af en særlig retsakt ligeledes kunne ydes, selv om de oprindeligt fastsatte betingelser ikke blev opfyldt. Idet det var muligt for visse landbrugsbedrifter at modtage særstøtte, selv om bedrifterne ikke var i stand til at overholde alle de forpligtelser, som de oprindelig var blevet pålagt for at være støtteberettigede, syntes foranstaltningen imidlertid at tilgodese disse bedrifter frem for de øvrige, som i den samme situation havde vist, at de var i stand til at overholde alle de forpligtelser, som de oprindelig havde påtaget sig.

| (45) | Denne artikel kan desuden ikke vurderes, uden at der tages hensyn til de retsakter, som udgør retsgrundlaget for indrømmelsen af særlige fordele (tilskud og finansiering), hvortil der blev henvist i bestemmelsen, i artikel 15, stk. 16, i lov nr. 67/88 og i lov nr. 252/91. Som allerede nævnt i ovenstående punkt (37) til (39) indeholder begge disse retsakter tydelige bestemmelser om statsstøtte i medfør af EF-traktatens artikel 87, stk. 1. Navnlig omhandler artikel 15, stk. 16, i lov nr. 67/88 tilbud om bløde lån til landbrugskooperativer og konsortier heraf, hvortil der kan ydes et rentenedslag på højst 10 %. Dette betyder, at staten således fritager de tilgodesete landbrugsbedrifter fra den byrde, som betalingen af hele den gældende markedsrente udgør på det tidspunkt, hvor lånet ydes, og som ellers skal betales af andre landbrugsbedrifter, der ikke er berettigede til dette tilskud. Den lempelige foranstaltning svarede i dette tilfælde til forskellen mellem den markedsrente, der var gældende på tidspunktet for ydelse af lånet, og den rentesats, som støttemodtagerne faktisk betalte som følge af statstilskuddet. |
| --- | --- |

(45)

Denne artikel kan desuden ikke vurderes, uden at der tages hensyn til de retsakter, som udgør retsgrundlaget for indrømmelsen af særlige fordele (tilskud og finansiering), hvortil der blev henvist i bestemmelsen, i artikel 15, stk. 16, i lov nr. 67/88 og i lov nr. 252/91. Som allerede nævnt i ovenstående punkt (37) til (39) indeholder begge disse retsakter tydelige bestemmelser om statsstøtte i medfør af EF-traktatens artikel 87, stk. 1. Navnlig omhandler artikel 15, stk. 16, i lov nr. 67/88 tilbud om bløde lån til landbrugskooperativer og konsortier heraf, hvortil der kan ydes et rentenedslag på højst 10 %. Dette betyder, at staten således fritager de tilgodesete landbrugsbedrifter fra den byrde, som betalingen af hele den gældende markedsrente udgør på det tidspunkt, hvor lånet ydes, og som ellers skal betales af andre landbrugsbedrifter, der ikke er berettigede til dette tilskud. Den lempelige foranstaltning svarede i dette tilfælde til forskellen mellem den markedsrente, der var gældende på tidspunktet for ydelse af lånet, og den rentesats, som støttemodtagerne faktisk betalte som følge af statstilskuddet.

| (46) | Ifølge lov nr. 252/91 kan der ydes statstilskud til gennemførelse af forskellige former for projekter i husdyrsektoren. Herved begunstiges modtagerne af disse tilskud i forhold til de andre landbrugsbedrifter, som må gennemføre tilsvarende projekter med egne midler. Det følger af Domstolens retspraksis, at en styrkelse af en virksomheds konkurrencestilling gennem statsstøtte indebærer en mulig konkurrencefordrejning i forhold til andre konkurrerende virksomheder, der ikke modtager en sådan støtte. Fællesskabets samhandel inden for husdyrbrugssektoren er desuden af et betydeligt omfang (14), og foranstaltningen kan således indebære konkurrencefordrejning og påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(46)

Ifølge lov nr. 252/91 kan der ydes statstilskud til gennemførelse af forskellige former for projekter i husdyrsektoren. Herved begunstiges modtagerne af disse tilskud i forhold til de andre landbrugsbedrifter, som må gennemføre tilsvarende projekter med egne midler. Det følger af Domstolens retspraksis, at en styrkelse af en virksomheds konkurrencestilling gennem statsstøtte indebærer en mulig konkurrencefordrejning i forhold til andre konkurrerende virksomheder, der ikke modtager en sådan støtte. Fællesskabets samhandel inden for husdyrbrugssektoren er desuden af et betydeligt omfang (14), og foranstaltningen kan således indebære konkurrencefordrejning og påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne.

| (47) | Kommissionen konkluderer derfor, at den pågældende foranstaltning er omfattet af forbuddet i EF-traktatens artikel 87, stk. 1. |
| --- | --- |

(47)

Kommissionen konkluderer derfor, at den pågældende foranstaltning er omfattet af forbuddet i EF-traktatens artikel 87, stk. 1.

VI.1. a)   Støttens forenelighed

| (48) | Forbuddet i artikel 87, stk. 1, følges af undtagelsesbestemmelser i artikel 87, stk. 2 og 3. |
| --- | --- |

(48)

Forbuddet i artikel 87, stk. 1, følges af undtagelsesbestemmelser i artikel 87, stk. 2 og 3.

| (49) | Undtagelsesbestemmelserne i artikel 87, stk. 2, kan tydeligvis ikke finde anvendelse som følge af arten af den pågældende støtteforanstaltning og dens formål. På den anden side har Italien på intet tidspunkt hævdet, at artikel 87, stk. 2, fandt anvendelse. |
| --- | --- |

(49)

Undtagelsesbestemmelserne i artikel 87, stk. 2, kan tydeligvis ikke finde anvendelse som følge af arten af den pågældende støtteforanstaltning og dens formål. På den anden side har Italien på intet tidspunkt hævdet, at artikel 87, stk. 2, fandt anvendelse.

| (50) | I artikel 87, stk. 3, præciseres de omstændigheder, hvorunder statsstøtte kan anses for at være forenelig med fællesmarkedet. Spørgsmålet om forenelighed med fællesmarkedet skal vurderes ud fra Fællesskabets synspunkt og ikke ud fra en enkelt medlemsstats synspunkt. |
| --- | --- |

(50)

I artikel 87, stk. 3, præciseres de omstændigheder, hvorunder statsstøtte kan anses for at være forenelig med fællesmarkedet. Spørgsmålet om forenelighed med fællesmarkedet skal vurderes ud fra Fællesskabets synspunkt og ikke ud fra en enkelt medlemsstats synspunkt.

| (51) | Artikel 87, stk. 3, litra a), finder tydeligvis ikke anvendelse, da formålet med støtten ikke er at yde støtte til fremme af den økonomiske udvikling i områder, hvor levestandarden er usædvanligt lav, eller hvor der hersker en alvorlig underbeskæftigelse. |
| --- | --- |

(51)

Artikel 87, stk. 3, litra a), finder tydeligvis ikke anvendelse, da formålet med støtten ikke er at yde støtte til fremme af den økonomiske udvikling i områder, hvor levestandarden er usædvanligt lav, eller hvor der hersker en alvorlig underbeskæftigelse.

| (52) | For så vidt angår artikel 87, stk. 3, litra b), er der ikke tale om støtte, som kan fremme gennemførelsen af vigtige projekter af fælles europæisk interesse eller afhjælpe en alvorlig forstyrrelse i Italiens økonomi. |
| --- | --- |

(52)

For så vidt angår artikel 87, stk. 3, litra b), er der ikke tale om støtte, som kan fremme gennemførelsen af vigtige projekter af fælles europæisk interesse eller afhjælpe en alvorlig forstyrrelse i Italiens økonomi.

| (53) | Støtten hverken sigter mod eller egner sig til at fremme målsætningerne i artikel 87, stk. 3, litra d). |
| --- | --- |

(53)

Støtten hverken sigter mod eller egner sig til at fremme målsætningerne i artikel 87, stk. 3, litra d).

| (54) | I medfør af traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), kan støtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene eller økonomiske regioner betragtes som forenelig med fællesmarkedet, når den ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse. Den anmeldte støtteordning skal således vurderes i lyset af denne artikel og de specifikke bestemmelser, der finder anvendelse i det pågældende tilfælde. |
| --- | --- |

(54)

I medfør af traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), kan støtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene eller økonomiske regioner betragtes som forenelig med fællesmarkedet, når den ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse. Den anmeldte støtteordning skal således vurderes i lyset af denne artikel og de specifikke bestemmelser, der finder anvendelse i det pågældende tilfælde.

| (55) | Alle de integrerede projekter, hvortil der er blevet ydet støtte i henhold til lov nr. 67/88 og lov nr. 252/91, blev godkendt inden den 31. december 1992 (15). De dermed forbundne finansielle forpligtelser blev vedtaget inden denne dato. De pågældende støtteforanstaltninger er aldrig blevet anmeldt til Kommissionen og er således ulovlige i medfør af artikel 1, litra f), i forordning (EF) nr. 659/1999. Ifølge punkt 23.3 i EF-rammebestemmelser for statsstøtte i landbrugssektoren (16) skal ulovlig støtte som omhandlet i artikel 1, litra f), i forordning (EF) nr. 659/1999 behandles efter de regler og rammebestemmelser, der var gældende på det tidspunkt, den pågældende støtte blev ydet. |
| --- | --- |

(55)

Alle de integrerede projekter, hvortil der er blevet ydet støtte i henhold til lov nr. 67/88 og lov nr. 252/91, blev godkendt inden den 31. december 1992 (15). De dermed forbundne finansielle forpligtelser blev vedtaget inden denne dato. De pågældende støtteforanstaltninger er aldrig blevet anmeldt til Kommissionen og er således ulovlige i medfør af artikel 1, litra f), i forordning (EF) nr. 659/1999. Ifølge punkt 23.3 i EF-rammebestemmelser for statsstøtte i landbrugssektoren (16) skal ulovlig støtte som omhandlet i artikel 1, litra f), i forordning (EF) nr. 659/1999 behandles efter de regler og rammebestemmelser, der var gældende på det tidspunkt, den pågældende støtte blev ydet.

| (56) | I henhold til de italienske myndigheder var al støtten forbundet med investeringer, som blev gennemført inden for rammerne af de fem integrerede projekter, der var blevet godkendt (17). Investeringerne blev foretaget enten i primærproduktionsleddet (husdyrbrug) eller i forbindelse med forarbejdning og afsætning af landbrugsprodukter. |
| --- | --- |

(56)

I henhold til de italienske myndigheder var al støtten forbundet med investeringer, som blev gennemført inden for rammerne af de fem integrerede projekter, der var blevet godkendt (17). Investeringerne blev foretaget enten i primærproduktionsleddet (husdyrbrug) eller i forbindelse med forarbejdning og afsætning af landbrugsprodukter.

| (57) | De investeringer, der blev anset for at være støtteberettigede, vedrørte i det væsentlige: teknologisk og sundhedsmæssig modernisering, styrkelse af slagterierne, bortskaffelse og anvendelse af biprodukter, linjer til forarbejdning og emballering af kød, tilpasning af plads og anlæg med henblik på en bedre præsentation af produkterne, anskaffelse af produktionsanlæg og forarbejdnings- og afsætningsfaciliteter med henblik på forbedring af produktionsteknologien samt anskaffelse af anlæg til fremme af udviklingen af kvalitetsprocesser. Ved vurderingen af de overordnede projekter blev der ligeledes taget hensyn til investeringerne i immaterielle aktiver såsom markedsføring og patenter, men disse investeringer er aldrig blevet finansieret. |
| --- | --- |

(57)

De investeringer, der blev anset for at være støtteberettigede, vedrørte i det væsentlige: teknologisk og sundhedsmæssig modernisering, styrkelse af slagterierne, bortskaffelse og anvendelse af biprodukter, linjer til forarbejdning og emballering af kød, tilpasning af plads og anlæg med henblik på en bedre præsentation af produkterne, anskaffelse af produktionsanlæg og forarbejdnings- og afsætningsfaciliteter med henblik på forbedring af produktionsteknologien samt anskaffelse af anlæg til fremme af udviklingen af kvalitetsprocesser. Ved vurderingen af de overordnede projekter blev der ligeledes taget hensyn til investeringerne i immaterielle aktiver såsom markedsføring og patenter, men disse investeringer er aldrig blevet finansieret.

| (58) | Nedenstående udgifter blev ikke anset for at være støtteberettigede:






  — | pr- og reklameaktiviteter |
| --- | --- | --- |

(58)

Nedenstående udgifter blev ikke anset for at være støtteberettigede:

—

pr- og reklameaktiviteter

| — | immaterielle investeringer såsom varemærker |
| --- | --- |

—

immaterielle investeringer såsom varemærker

| — | projekterings- og anlægsudgifter |
| --- | --- |

—

projekterings- og anlægsudgifter

| — | udgifter til juridisk rådgivning, administrative omkostninger og skatteomkostninger. |
| --- | --- |

—

udgifter til juridisk rådgivning, administrative omkostninger og skatteomkostninger.

VI.1.a)1.   Investeringer forbundet med forarbejdning og afsætning af landbrugsprodukter

| (59) | På det tidspunkt hvor projekterne og de dermed forbundne forpligtelser blev godkendt, anså Kommissionen alle investeringer for at være forenelige med fællesmarkedet, såfremt støtteintensiteten ikke var højere end det maksimale støttebeløb, som Kommissionen almindeligvis godkendte til sektoren, dvs. 55 % (75 % i mål 1-regioner) i forbindelse med projekter, der var i overensstemmelse med sektorprogrammerne eller de generelle kriterier, som var fastsat i forordning (EØF) nr. 866/90 (18), og 35 % (50 % i mål 1-regioner) i forbindelse med alle de øvrige projekter, under forudsætning af at disse projekter ikke blev undtaget fra de udvælgelseskriterier, som var fastsat i bilaget til Kommissionens beslutning af 7. juni 1990 om investeringer, der kunne finansieres inden for rammerne af forordning (EØF) nr. 866/90 og (EØF) nr. 867/90, og som blev anvendt med de nødvendige tilpasninger ved anvendelsen af traktatens artikel 87. |
| --- | --- |

(59)

På det tidspunkt hvor projekterne og de dermed forbundne forpligtelser blev godkendt, anså Kommissionen alle investeringer for at være forenelige med fællesmarkedet, såfremt støtteintensiteten ikke var højere end det maksimale støttebeløb, som Kommissionen almindeligvis godkendte til sektoren, dvs. 55 % (75 % i mål 1-regioner) i forbindelse med projekter, der var i overensstemmelse med sektorprogrammerne eller de generelle kriterier, som var fastsat i forordning (EØF) nr. 866/90 (18), og 35 % (50 % i mål 1-regioner) i forbindelse med alle de øvrige projekter, under forudsætning af at disse projekter ikke blev undtaget fra de udvælgelseskriterier, som var fastsat i bilaget til Kommissionens beslutning af 7. juni 1990 om investeringer, der kunne finansieres inden for rammerne af forordning (EØF) nr. 866/90 og (EØF) nr. 867/90, og som blev anvendt med de nødvendige tilpasninger ved anvendelsen af traktatens artikel 87.

| (60) | Det er således nødvendigt at klarlægge, hvorvidt de investeringer, der er blevet støttet, faktisk har opfyldt kravene i forordning (EØF) nr. 866/90 og de sektorbestemte begrænsninger i Kommissionens beslutning af 7. juni 1990. I punkt 2.10 i bilaget til ovenstående beslutning, der udtrykkeligt omhandler sektoren for kød og æg, angives de prioriterede investeringer, dvs. de investeringer, som Kommissionen navnlig anser for at være positive, idet det vurderes, at de i højere grad end andre investeringer fremmer udviklingen i en specifik sektor. |
| --- | --- |

(60)

Det er således nødvendigt at klarlægge, hvorvidt de investeringer, der er blevet støttet, faktisk har opfyldt kravene i forordning (EØF) nr. 866/90 og de sektorbestemte begrænsninger i Kommissionens beslutning af 7. juni 1990. I punkt 2.10 i bilaget til ovenstående beslutning, der udtrykkeligt omhandler sektoren for kød og æg, angives de prioriterede investeringer, dvs. de investeringer, som Kommissionen navnlig anser for at være positive, idet det vurderes, at de i højere grad end andre investeringer fremmer udviklingen i en specifik sektor.

| (61) | For så vidt angår de prioriterede investeringer, ser Kommissionen positivt på etableringen af faciliteter til opskæring i forbindelse med slagtefaciliteter, navnlig i produktionsområder, hvor der ikke findes sådanne faciliteter. På den anden side indebærer samme punkt ligeledes udelukkelse af alle de investeringer, som kan medføre en stigning i slagtekapaciteten for svin, kvæg, får eller fjerkræ, medmindre en tilsvarende kapacitet ikke længere bruges af den samme eller en anden virksomhed, eller, for så vidt angår svin, kvæg, får og fjerkræ, undtagen kyllinger, regionens produktionsniveau viser tegn på et fald i produktionskapaciteten. |
| --- | --- |

(61)

For så vidt angår de prioriterede investeringer, ser Kommissionen positivt på etableringen af faciliteter til opskæring i forbindelse med slagtefaciliteter, navnlig i produktionsområder, hvor der ikke findes sådanne faciliteter. På den anden side indebærer samme punkt ligeledes udelukkelse af alle de investeringer, som kan medføre en stigning i slagtekapaciteten for svin, kvæg, får eller fjerkræ, medmindre en tilsvarende kapacitet ikke længere bruges af den samme eller en anden virksomhed, eller, for så vidt angår svin, kvæg, får og fjerkræ, undtagen kyllinger, regionens produktionsniveau viser tegn på et fald i produktionskapaciteten.

| (62) | Som anført af de italienske myndigheder vedrørte kun nogle af deres gennemførte investeringer etableringen af faciliteter til opskæring. Som følge af at de italienske myndigheder ikke var i stand til at præcisere omfanget af de investeringer, der var beregnet til faciliteter til opskæring, er det nødvendigt at fastslå, om de pågældende investeringer er omfattet af de investeringsformer, der udtrykkeligt blev udelukket i medfør af punkt 2.10, dvs. om de har resulteret i en øget slagtekapacitet, medmindre den pågældende virksomhed eller en anden virksomhed ikke længere bruger denne kapacitet (19). |
| --- | --- |

(62)

Som anført af de italienske myndigheder vedrørte kun nogle af deres gennemførte investeringer etableringen af faciliteter til opskæring. Som følge af at de italienske myndigheder ikke var i stand til at præcisere omfanget af de investeringer, der var beregnet til faciliteter til opskæring, er det nødvendigt at fastslå, om de pågældende investeringer er omfattet af de investeringsformer, der udtrykkeligt blev udelukket i medfør af punkt 2.10, dvs. om de har resulteret i en øget slagtekapacitet, medmindre den pågældende virksomhed eller en anden virksomhed ikke længere bruger denne kapacitet (19).

| (63) | I deres skrivelse af 12. juli 2001 understregede de italienske myndigheder, at investeringerne i sektoren for slagtning, forarbejdning og afsætning af landbrugsprodukter blev foretaget inden for rammerne af syv projekter. De italienske myndigheder fremlagde oplysninger, hvoraf det fremgik, at for hver facilitet, der deltog i projektet, var slagtekapaciteten efterfølgende mindre overordnet set end de tidligere cirka 30 dyr i timen. Kravet i punkt 2.10 i bilaget til beslutning 90/342/EØF er således opfyldt. |
| --- | --- |

(63)

I deres skrivelse af 12. juli 2001 understregede de italienske myndigheder, at investeringerne i sektoren for slagtning, forarbejdning og afsætning af landbrugsprodukter blev foretaget inden for rammerne af syv projekter. De italienske myndigheder fremlagde oplysninger, hvoraf det fremgik, at for hver facilitet, der deltog i projektet, var slagtekapaciteten efterfølgende mindre overordnet set end de tidligere cirka 30 dyr i timen. Kravet i punkt 2.10 i bilaget til beslutning 90/342/EØF er således opfyldt.

| (64) | I henhold til den metode, der er beskrevet i retningslinjer for statsstøtte med regionalt sigte (20), og under hensyntagen til alle de former for offentlig støtte, der blev ydet i medfør af lov nr. 252/91 og lov nr. 67/88 (lov nr. 290/1999 indebar ingen ændring i støtteintensiteten, støttens omfang eller støttemodtagerne i henhold til lov nr. 252/91 og lov nr. 67/88), var støtteintensiteten, udtrykt som bruttosubventionsækvivalent i forbindelse med støtte, ikke højere end støttebeløbet på 75 % (for investeringer i mål 1-regioner) eller støttebeløbet på 55 %, der på daværende tidspunkt var tilladt for investeringer, som var forbundet med forarbejdning og afsætning af landbrugsprodukter til områder, der var beliggende uden for mål 1-områderne. Uafhængigt af hvor investeringerne geografisk blev foretaget, var alle de investeringer, der undersøges, derfor i overensstemmelse med den maksimale støtteintensitet, der var tilladt i medfør af den fællesskabslovgivning, som var gældende i det tidsrum, jf. nedenstående tabel 1:
  Tabel 1
  Investeringer i sektoren for forarbejdning og afsætning | | Støtteberettigede omkostninger (ITL) | Samlet bidrag (ITL) | % |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CONAZO | Investeringer i ugunstigt stillede områder | 4 972 623 097 | 3 729 467 323 | 75,00 % |
| | Investeringer i andre områder | 48 753 248 149 | 26 480 183 539 | 54,31 % |
| FIORUCCI | Investeringer | 39 831 488 798 | 14 170 000 000 | 35,57 % |
| GUARDAMIGLIO | Investeringer | 15 296 548 104 | 5 477 000 000 | 35,81 % |
| INALCA | Investeringer | 139 597 581 320 | 42 502 000 000 | 30,45 % |
| PRUNOTTO | Investeringer | 4 243 327 136 | 1 930 000 000 | 45,48 % |
| CAMALLEVAMENTI | Investeringer | 4 667 623 201 | 2 567 192 000 | 55,00 % |
| C.L.S.M. | Investeringer | 6 067 000 000 | 3 260 533 100 | 53,74 % |

(64)

I henhold til den metode, der er beskrevet i retningslinjer for statsstøtte med regionalt sigte (20), og under hensyntagen til alle de former for offentlig støtte, der blev ydet i medfør af lov nr. 252/91 og lov nr. 67/88 (lov nr. 290/1999 indebar ingen ændring i støtteintensiteten, støttens omfang eller støttemodtagerne i henhold til lov nr. 252/91 og lov nr. 67/88), var støtteintensiteten, udtrykt som bruttosubventionsækvivalent i forbindelse med støtte, ikke højere end støttebeløbet på 75 % (for investeringer i mål 1-regioner) eller støttebeløbet på 55 %, der på daværende tidspunkt var tilladt for investeringer, som var forbundet med forarbejdning og afsætning af landbrugsprodukter til områder, der var beliggende uden for mål 1-områderne. Uafhængigt af hvor investeringerne geografisk blev foretaget, var alle de investeringer, der undersøges, derfor i overensstemmelse med den maksimale støtteintensitet, der var tilladt i medfør af den fællesskabslovgivning, som var gældende i det tidsrum, jf. nedenstående tabel 1:

Tabel 1

Investeringer i sektoren for forarbejdning og afsætning

Støtteberettigede omkostninger (ITL)

Samlet bidrag (ITL)

%

CONAZO

Investeringer i ugunstigt stillede områder

4 972 623 097

3 729 467 323

75,00 %

Investeringer i andre områder

48 753 248 149

26 480 183 539

54,31 %

FIORUCCI

Investeringer

39 831 488 798

14 170 000 000

35,57 %

GUARDAMIGLIO

Investeringer

15 296 548 104

5 477 000 000

35,81 %

INALCA

Investeringer

139 597 581 320

42 502 000 000

30,45 %

PRUNOTTO

Investeringer

4 243 327 136

1 930 000 000

45,48 %

CAMALLEVAMENTI

Investeringer

4 667 623 201

2 567 192 000

55,00 %

C.L.S.M.

Investeringer

6 067 000 000

3 260 533 100

53,74 %

| (65) | I overensstemmelse med artikel 11 i forordning (EØF) nr. 866/90 sigter de omhandlede foranstaltninger mod rationalisering og udvikling inden for emballering, konservering, behandling og forarbejdning af landbrugsprodukter eller genanvendelse af biprodukter eller restprodukter fra fremstillingen, forbedring af markedsføringen, herunder forbedring af gennemsigtigheden i forbindelse med prisdannelsen, anvendelse af nye forarbejdningsteknikker, herunder udvikling af nye produkter og biprodukter eller åbning af nye markeder samt innoverende investeringer og forbedring af produktkvaliteten. |
| --- | --- |

(65)

I overensstemmelse med artikel 11 i forordning (EØF) nr. 866/90 sigter de omhandlede foranstaltninger mod rationalisering og udvikling inden for emballering, konservering, behandling og forarbejdning af landbrugsprodukter eller genanvendelse af biprodukter eller restprodukter fra fremstillingen, forbedring af markedsføringen, herunder forbedring af gennemsigtigheden i forbindelse med prisdannelsen, anvendelse af nye forarbejdningsteknikker, herunder udvikling af nye produkter og biprodukter eller åbning af nye markeder samt innoverende investeringer og forbedring af produktkvaliteten.

| (66) | De refusionsberettigede udgifter begrænses i henhold til artikel 11, stk. 3, i forordning (EØF) nr. 866/90 til:






  — | erhvervelse af fast ejendom, dog ikke grundkøb |
| --- | --- | --- |

(66)

De refusionsberettigede udgifter begrænses i henhold til artikel 11, stk. 3, i forordning (EØF) nr. 866/90 til:

—

erhvervelse af fast ejendom, dog ikke grundkøb

| — | erhvervelse af nye maskiner og nyt udstyr, herunder edb-programmer og programmel |
| --- | --- |

—

erhvervelse af nye maskiner og nyt udstyr, herunder edb-programmer og programmel

| — | generalomkostninger, navnlig udgifter til arkitekter, ingeniører og rådgivere og til feasibilityundersøgelser, med op til 12 % af de i det ovenstående omhandlede omkostninger. |
| --- | --- |

—

generalomkostninger, navnlig udgifter til arkitekter, ingeniører og rådgivere og til feasibilityundersøgelser, med op til 12 % af de i det ovenstående omhandlede omkostninger.

| (67) | Som beskrevet i det nedenstående (jf. punkt 80-98) er kravene om rentabilitet ikke omfattet af de refusionsberettigede udgifter, der udelukkende er blevet genberegnet på grundlag af udgifter, der er direkte forbundet med investeringerne og de støtteberettigede omkostninger. Desuden sigtede CIPE-programmet udtrykkeligt mod at sikre sammenhæng og overensstemmelse med den fælles markedsordning. |
| --- | --- |

(67)

Som beskrevet i det nedenstående (jf. punkt 80-98) er kravene om rentabilitet ikke omfattet af de refusionsberettigede udgifter, der udelukkende er blevet genberegnet på grundlag af udgifter, der er direkte forbundet med investeringerne og de støtteberettigede omkostninger. Desuden sigtede CIPE-programmet udtrykkeligt mod at sikre sammenhæng og overensstemmelse med den fælles markedsordning.

| (68) | På baggrund af ovenstående betragtninger anses de støtteforanstaltninger, som de italienske myndigheder iværksatte, og som havde til formål at gennemføre de investeringer, der var omhandlet i de ovennævnte integrerede projekter, for at være forenelige med fællesmarkedet i medfør af EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c). Dette er imidlertid kun tilfældet for de støtteforanstaltninger, som blev iværksat i forbindelse med den faktiske gennemførelse af investeringerne, med undtagelse af den eventuelle støtte der måtte være blevet ydet med henblik på at sikre de deltagende virksomheders rentabilitet, samt den støtte der var forbundet med lån til konsolidering, hvilket vurderes i de nedenstående punkter. |
| --- | --- |

(68)

På baggrund af ovenstående betragtninger anses de støtteforanstaltninger, som de italienske myndigheder iværksatte, og som havde til formål at gennemføre de investeringer, der var omhandlet i de ovennævnte integrerede projekter, for at være forenelige med fællesmarkedet i medfør af EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c). Dette er imidlertid kun tilfældet for de støtteforanstaltninger, som blev iværksat i forbindelse med den faktiske gennemførelse af investeringerne, med undtagelse af den eventuelle støtte der måtte være blevet ydet med henblik på at sikre de deltagende virksomheders rentabilitet, samt den støtte der var forbundet med lån til konsolidering, hvilket vurderes i de nedenstående punkter.

VI.1.a)2.   Investeringer i bedrifterne

| (69) | Som allerede forklaret er der i den pågældende ordning desuden fastsat bestemmelser om ydelse af støtte til investeringer i grupper af virksomheder, der beskæftiger sig med den primære produktion, i overensstemmelse med den overordnede begrundelse for hele projektet. |
| --- | --- |

(69)

Som allerede forklaret er der i den pågældende ordning desuden fastsat bestemmelser om ydelse af støtte til investeringer i grupper af virksomheder, der beskæftiger sig med den primære produktion, i overensstemmelse med den overordnede begrundelse for hele projektet.

| (70) | Der blev ydet støtte til virksomhederne CONAZO, GEA og Val di Cesola (21). De støtteberettigede udgifter og det samlede støttebeløb fremgår af tabel 2:
  Tabel 2
  Investeringer i produktionssektoren | Støtteberettigede udgifter i alt ITL | Støtte i alt ITL | % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CONAZO | 7 652 930 000 | 2 678 525 500 | 35,00 % |
| G E A | 2 368 708 000 | 558 831 181 | 23,59 % |
| Val di Cesola | 553 923 850 | 278 830 197 | 50,34 % |

(70)

Der blev ydet støtte til virksomhederne CONAZO, GEA og Val di Cesola (21). De støtteberettigede udgifter og det samlede støttebeløb fremgår af tabel 2:

Tabel 2

Investeringer i produktionssektoren

Støtteberettigede udgifter i alt ITL

Støtte i alt ITL

%

CONAZO

7 652 930 000

2 678 525 500

35,00 %

G E A

2 368 708 000

558 831 181

23,59 %

Val di Cesola

553 923 850

278 830 197

50,34 %

| (71) | På datoen for godkendelsen af de forskellige projekter og den hermed forbundne tildeling af de relevante ressourcer blev investeringerne i bedrifterne vurderet på grundlag af bestemmelserne i Rådets forordning (EF) nr. 2328/91 om forbedring af landbrugsstrukturernes effektivitet (22). Denne forordning, hvormed der blev indført en ordning for medfinansiering med det formål at forbedre landbrugsbedrifternes effektivitet, fandt anvendelse på enkeltbedrifter. I forordningen blev der fastsat en ramme for en fælles indsats, som bemyndigede eller forpligtede medlemsstaterne til at iværksætte en række støtteordninger, der til dels blev finansieret på fællesskabsplan. Samtidig blev der i forordningen fastsat en ramme for tildelingen af visse typer af national støtte finansieret af medlemsstaterne. Ved artikel 35 i forordning (EØF) nr. 2328/91 blev betingelserne for medlemsstaternes udbetaling af statsstøtte i henhold til forordningens formål fastlagt. Særlig hed det i artikel 35, at forordningen ikke berørte »medlemsstaternes ret til på det område, der er omfattet af denne forordning, med undtagelse af det område, der er omfattet af artikel 2, artikel 6 til 9, artikel 11, artikel 12, stk. 2, 3 og 4, samt artikel 17, at iværksætte supplerende støtteforanstaltninger, hvis betingelser eller regler for ydelse afviger fra de heri fastsatte, eller hvis beløb overstiger de heri fastsatte lofter, under forudsætning af at disse foranstaltninger træffes i overensstemmelse med traktatens artikel 92, 93 og 94.« I artikel 35, stk. 2 fastslås følgende: »Med undtagelse af traktatens artikel 92, stk. 2, finder bestemmelserne i traktatens artikel 92, 93 og 94 ikke anvendelse på de støtteforanstaltninger, der er omfattet af artikel 2, artikel 6 til 9, artikel 11, artikel 12, stk. 2, 3 og 4, samt artikel 17«. |
| --- | --- |

(71)

På datoen for godkendelsen af de forskellige projekter og den hermed forbundne tildeling af de relevante ressourcer blev investeringerne i bedrifterne vurderet på grundlag af bestemmelserne i Rådets forordning (EF) nr. 2328/91 om forbedring af landbrugsstrukturernes effektivitet (22). Denne forordning, hvormed der blev indført en ordning for medfinansiering med det formål at forbedre landbrugsbedrifternes effektivitet, fandt anvendelse på enkeltbedrifter. I forordningen blev der fastsat en ramme for en fælles indsats, som bemyndigede eller forpligtede medlemsstaterne til at iværksætte en række støtteordninger, der til dels blev finansieret på fællesskabsplan. Samtidig blev der i forordningen fastsat en ramme for tildelingen af visse typer af national støtte finansieret af medlemsstaterne. Ved artikel 35 i forordning (EØF) nr. 2328/91 blev betingelserne for medlemsstaternes udbetaling af statsstøtte i henhold til forordningens formål fastlagt. Særlig hed det i artikel 35, at forordningen ikke berørte »medlemsstaternes ret til på det område, der er omfattet af denne forordning, med undtagelse af det område, der er omfattet af artikel 2, artikel 6 til 9, artikel 11, artikel 12, stk. 2, 3 og 4, samt artikel 17, at iværksætte supplerende støtteforanstaltninger, hvis betingelser eller regler for ydelse afviger fra de heri fastsatte, eller hvis beløb overstiger de heri fastsatte lofter, under forudsætning af at disse foranstaltninger træffes i overensstemmelse med traktatens artikel 92, 93 og 94.« I artikel 35, stk. 2 fastslås følgende: »Med undtagelse af traktatens artikel 92, stk. 2, finder bestemmelserne i traktatens artikel 92, 93 og 94 ikke anvendelse på de støtteforanstaltninger, der er omfattet af artikel 2, artikel 6 til 9, artikel 11, artikel 12, stk. 2, 3 og 4, samt artikel 17«.

| (72) | De typer af støtte, som medlemsstaterne var bemyndigede til at yde, var derfor klart defineret af bestemmelserne i artikel 35, som begrænsede medlemsstaternes interventionsområde i forbindelse med støtte udelukkende finansieret ved statslige midler. I praksis skulle medlemsstaterne anmelde beslutninger om tildeling af støtte til Kommissionen i forbindelse med initiativer, der var omfattet af forordningens anvendelsesområde, eller som lå inden for rammerne af den procedure, der var omhandlet i samme forordning, med henblik på Fællesskabets medfinansiering eller på grundlag af traktatens artikel 87 og 88 om statsstøtte. De italienske myndigheder havde ikke til Kommissionen anmeldt de pågældende støtteforanstaltninger inden for rammerne af den procedure, der er omhandlet i forordning (EØF) nr. 2328/91 med henblik på at opnå Fællesskabets medfinansiering eller med henblik på at yde støtte i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 12, stk. 2, 3 og 4, i samme forordning. Derfor skal disse støtteforanstaltninger vurderes i henhold til traktatens artikel 87, 88 og 89 inden for de begrænsninger og på de betingelser, der er fastsat i forordningen. |
| --- | --- |

(72)

De typer af støtte, som medlemsstaterne var bemyndigede til at yde, var derfor klart defineret af bestemmelserne i artikel 35, som begrænsede medlemsstaternes interventionsområde i forbindelse med støtte udelukkende finansieret ved statslige midler. I praksis skulle medlemsstaterne anmelde beslutninger om tildeling af støtte til Kommissionen i forbindelse med initiativer, der var omfattet af forordningens anvendelsesområde, eller som lå inden for rammerne af den procedure, der var omhandlet i samme forordning, med henblik på Fællesskabets medfinansiering eller på grundlag af traktatens artikel 87 og 88 om statsstøtte. De italienske myndigheder havde ikke til Kommissionen anmeldt de pågældende støtteforanstaltninger inden for rammerne af den procedure, der er omhandlet i forordning (EØF) nr. 2328/91 med henblik på at opnå Fællesskabets medfinansiering eller med henblik på at yde støtte i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 12, stk. 2, 3 og 4, i samme forordning. Derfor skal disse støtteforanstaltninger vurderes i henhold til traktatens artikel 87, 88 og 89 inden for de begrænsninger og på de betingelser, der er fastsat i forordningen.

| (73) | Artikel 12 i forordning (EØF) nr. 2328/91 indeholder en præcisering af den type investeringer, som medlemsstaterne var bemyndigede til at finansiere udelukkende ved hjælp af egne midler. Som det fremgår af artikel 35, fandt bestemmelserne i traktatens artikel 87, 88 og 89 ikke anvendelse på artikel 12, stk. 2, 3 og 4. De pågældende støtteforanstaltninger kan således udelukkende vurderes på grundlag af artikel 12, stk. 1 og 5, i forordning (EØF) nr. 2328/91. |
| --- | --- |

(73)

Artikel 12 i forordning (EØF) nr. 2328/91 indeholder en præcisering af den type investeringer, som medlemsstaterne var bemyndigede til at finansiere udelukkende ved hjælp af egne midler. Som det fremgår af artikel 35, fandt bestemmelserne i traktatens artikel 87, 88 og 89 ikke anvendelse på artikel 12, stk. 2, 3 og 4. De pågældende støtteforanstaltninger kan således udelukkende vurderes på grundlag af artikel 12, stk. 1 og 5, i forordning (EØF) nr. 2328/91.

| (74) | Støtte i henhold til artikel 12, stk. 1, er ekstra støtte, hvis betingelser er klart defineret, og som kunne tildeles af medlemsstaterne ud over Fællesskabets ordning om medfinansieret støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 2328/91. Denne supplerende støtte kunne udelukkende tildeles bedrifter, som opfyldte alle betingelserne i forordningen (artikel 5-9) for modtagelse af fællesskabsstøtte og udelukkende til at integrere den førnævnte godkendte medfinansierede støtte. Den pågældende støtte er ikke omfattet af anvendelsesområdet for dette stykke, da stykket kun omhandler støtte til at integrere den førnævnte godkendte medfinansierede støtte. |
| --- | --- |

(74)

Støtte i henhold til artikel 12, stk. 1, er ekstra støtte, hvis betingelser er klart defineret, og som kunne tildeles af medlemsstaterne ud over Fællesskabets ordning om medfinansieret støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 2328/91. Denne supplerende støtte kunne udelukkende tildeles bedrifter, som opfyldte alle betingelserne i forordningen (artikel 5-9) for modtagelse af fællesskabsstøtte og udelukkende til at integrere den førnævnte godkendte medfinansierede støtte. Den pågældende støtte er ikke omfattet af anvendelsesområdet for dette stykke, da stykket kun omhandler støtte til at integrere den førnævnte godkendte medfinansierede støtte.

| (75) | I artikel 12, stk. 5, præciseres de former for støtte til investeringer, der ikke er omfattet af de forbud og restriktioner, som er fastlagt i artiklens øvrige bestemmelser, og som i princippet kunne tillades:






  — | foranstaltninger vedrørende støtte til køb af jord |
| --- | --- | --- |

(75)

I artikel 12, stk. 5, præciseres de former for støtte til investeringer, der ikke er omfattet af de forbud og restriktioner, som er fastlagt i artiklens øvrige bestemmelser, og som i princippet kunne tillades:

—

foranstaltninger vedrørende støtte til køb af jord

| — | driftskreditter med rentegodtgørelse, hvis løbetid ikke overstiger et produktionsår |
| --- | --- |

—

driftskreditter med rentegodtgørelse, hvis løbetid ikke overstiger et produktionsår

| — | foranstaltninger vedrørende støtte til køb af handyr til avl |
| --- | --- |

—

foranstaltninger vedrørende støtte til køb af handyr til avl

| — | garantier for optagne lån, herunder renter af disse |
| --- | --- |

—

garantier for optagne lån, herunder renter af disse

| — | støtteforanstaltninger i forbindelse med investeringer vedrørende beskyttelse og forbedring af miljøet, for så vidt disse foranstaltninger ikke medfører en produktionsforøgelse |
| --- | --- |

—

støtteforanstaltninger i forbindelse med investeringer vedrørende beskyttelse og forbedring af miljøet, for så vidt disse foranstaltninger ikke medfører en produktionsforøgelse

| — | for foranstaltninger med henblik på investeringer, som tager sigte på forbedring af besætningernes hygiejneforhold samt overholdelse af fællesskabsnormerne for dyrs velfærd eller de nationale normer, når disse er strengere end fællesskabsnormerne, og for så vidt investeringerne ikke medfører en produktionsforøgelse. |
| --- | --- |

—

for foranstaltninger med henblik på investeringer, som tager sigte på forbedring af besætningernes hygiejneforhold samt overholdelse af fællesskabsnormerne for dyrs velfærd eller de nationale normer, når disse er strengere end fællesskabsnormerne, og for så vidt investeringerne ikke medfører en produktionsforøgelse.

| (76) | I deres skrivelse af 13. oktober 2000 erklærede de italienske myndigheder, at der var ydet støtte i medfør af lov nr. 252/91 om investeringer i den primære produktion til blot tre projekter. Formålet med disse investeringer var at omstrukturere og forbedre avlscentrene med henblik på at reducere produktionsomkostningerne, forbedre kvaliteten og forbedre dyresundheden og -velfærden. Overordnet set har investeringerne gjort det muligt at forbedre ventilationen i bygningerne, mindske dyretætheden, forbedre belysningen, vandforsyningen osv. De italienske myndigheder har garanteret, at støtten blev ydet med henblik på gennemførelse af investeringer, der gik videre end fællesskabsbestemmelserne om dyresundhed og -velfærd, der er fastsat i direktiv 91/629/EØF (23) og i direktiv 91/630/EØF (24). Med sin skrivelse af 24. november 2004, registreret den 3. december 2004, fremsendte myndighederne fortegnelsen over investeringerne for at dokumentere, at formålet med disse var at forbedre dyresundheden og -velfærden, og at investeringerne gik videre end de nugældende bestemmelser om dyresundhed og -velfærd. Hvert enkelt af de finansierede projekter blev kontrolleret af en inspektionskommission under ministeriet og den relevante region for at dokumentere, at målene for projekterne var nået. |
| --- | --- |

(76)

I deres skrivelse af 13. oktober 2000 erklærede de italienske myndigheder, at der var ydet støtte i medfør af lov nr. 252/91 om investeringer i den primære produktion til blot tre projekter. Formålet med disse investeringer var at omstrukturere og forbedre avlscentrene med henblik på at reducere produktionsomkostningerne, forbedre kvaliteten og forbedre dyresundheden og -velfærden. Overordnet set har investeringerne gjort det muligt at forbedre ventilationen i bygningerne, mindske dyretætheden, forbedre belysningen, vandforsyningen osv. De italienske myndigheder har garanteret, at støtten blev ydet med henblik på gennemførelse af investeringer, der gik videre end fællesskabsbestemmelserne om dyresundhed og -velfærd, der er fastsat i direktiv 91/629/EØF (23) og i direktiv 91/630/EØF (24). Med sin skrivelse af 24. november 2004, registreret den 3. december 2004, fremsendte myndighederne fortegnelsen over investeringerne for at dokumentere, at formålet med disse var at forbedre dyresundheden og -velfærden, og at investeringerne gik videre end de nugældende bestemmelser om dyresundhed og -velfærd. Hvert enkelt af de finansierede projekter blev kontrolleret af en inspektionskommission under ministeriet og den relevante region for at dokumentere, at målene for projekterne var nået.

| (77) | Den maksimale støtteintensitet i henhold til forordningen (35 % og 75 % i de mindst begunstigede områder), inklusive alle offentlige støttemidler, der blev ydet til de pågældende investeringer, blev ikke overskredet. |
| --- | --- |

(77)

Den maksimale støtteintensitet i henhold til forordningen (35 % og 75 % i de mindst begunstigede områder), inklusive alle offentlige støttemidler, der blev ydet til de pågældende investeringer, blev ikke overskredet.

| (78) | Myndighederne har desuden garanteret, at det samlede antal dyr ikke blev øget efter gennemførelsen af investeringerne, og at alle investeringerne blev foretaget i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 6 i forordning (EØF) nr. 2328/91. |
| --- | --- |

(78)

Myndighederne har desuden garanteret, at det samlede antal dyr ikke blev øget efter gennemførelsen af investeringerne, og at alle investeringerne blev foretaget i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 6 i forordning (EØF) nr. 2328/91.

| (79) | Som præciseret i afsnit VI.1 a)3 omfatter de støtteberettigede udgifter hverken de såkaldte krav om rentabilitet eller lån til konsolidering af passiverne. |
| --- | --- |

(79)

Som præciseret i afsnit VI.1 a)3 omfatter de støtteberettigede udgifter hverken de såkaldte krav om rentabilitet eller lån til konsolidering af passiverne.

| (80) | På baggrund af ovenstående er den støtte, som de italienske myndigheder har ydet til de ovennævnte investeringer i den primære produktion, forenelige med fællesmarkedet i medfør af EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c). |
| --- | --- |

(80)

På baggrund af ovenstående er den støtte, som de italienske myndigheder har ydet til de ovennævnte investeringer i den primære produktion, forenelige med fællesmarkedet i medfør af EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c).

VI.1.a)3.   Støtte til økonomisk genopretning af selskaberne og konsolidering af passiver

| (81) | Som nævnt i det foregående afsnit fastslås det i artikel 5, stk. 2, i lov nr. 290/99, at rentetilskud i forbindelse med lån i henhold til artikel 15, stk. 16, i lov nr. 67/88 med henblik på fælles aktioner til udvikling og konsolidering af passiver fortsat er gyldige, selv om det integrerede projekt, der er godkendt i henhold til artikel 1 i lov nr. 87/90, som erstattet af artikel 1 i lov nr. 252/91, gennemføres delvist, hvis blot låntagerens integrerede projekt er blevet fuldstændigt gennemført. I artikel 5, stk. 3, fastslås det, at rentetilskud i forbindelse med lån i henhold til den ovennævnte lov, der udelukkende er optaget med henblik på konsolidering af passiver, fortsat er gyldige, selv om det integrerede projekt enten ikke gennemføres eller kun gennemføres delvist, hvis låntageren fremlægger et eget investeringsprojekt, der skal gennemføres med en del af det bevilgede lånebeløb. |
| --- | --- |

(81)

Som nævnt i det foregående afsnit fastslås det i artikel 5, stk. 2, i lov nr. 290/99, at rentetilskud i forbindelse med lån i henhold til artikel 15, stk. 16, i lov nr. 67/88 med henblik på fælles aktioner til udvikling og konsolidering af passiver fortsat er gyldige, selv om det integrerede projekt, der er godkendt i henhold til artikel 1 i lov nr. 87/90, som erstattet af artikel 1 i lov nr. 252/91, gennemføres delvist, hvis blot låntagerens integrerede projekt er blevet fuldstændigt gennemført. I artikel 5, stk. 3, fastslås det, at rentetilskud i forbindelse med lån i henhold til den ovennævnte lov, der udelukkende er optaget med henblik på konsolidering af passiver, fortsat er gyldige, selv om det integrerede projekt enten ikke gennemføres eller kun gennemføres delvist, hvis låntageren fremlægger et eget investeringsprojekt, der skal gennemføres med en del af det bevilgede lånebeløb.

| (82) | Rentetilskuddene i henhold til artikel 5 i lov nr. 290/99, som er genstand for Kommissionens indledende vurdering, har hjemmel i lov nr. 67/88. I denne lovs artikel 15, stk. 16, som gav Kommissionen anledning til at iværksætte proceduren, bestemmes det, at kooperativerne og konsortier heraf kan optage lån på op til 700 mia. ITL til opførelse, omstrukturering og udvidelse af slagterianlæg. I loven fastslås det desuden, at sådanne lån på op til 100 mia. ITL i 1988 og 50 mia. ITL i 1989 også kan ydes til konsolidering af modtagernes eksisterende passiver i forbindelse med de ovenfor nævnte bygninger og anlæg. |
| --- | --- |

(82)

Rentetilskuddene i henhold til artikel 5 i lov nr. 290/99, som er genstand for Kommissionens indledende vurdering, har hjemmel i lov nr. 67/88. I denne lovs artikel 15, stk. 16, som gav Kommissionen anledning til at iværksætte proceduren, bestemmes det, at kooperativerne og konsortier heraf kan optage lån på op til 700 mia. ITL til opførelse, omstrukturering og udvidelse af slagterianlæg. I loven fastslås det desuden, at sådanne lån på op til 100 mia. ITL i 1988 og 50 mia. ITL i 1989 også kan ydes til konsolidering af modtagernes eksisterende passiver i forbindelse med de ovenfor nævnte bygninger og anlæg.

| (83) | I såvel artikel 5 i lov nr. 290/99 som artikel 15, stk. 16, i lov nr. 67/88 åbnes der således mulighed for, at de planlagte bevillinger også anvendes til konsolidering af passiver. |
| --- | --- |

(83)

I såvel artikel 5 i lov nr. 290/99 som artikel 15, stk. 16, i lov nr. 67/88 åbnes der således mulighed for, at de planlagte bevillinger også anvendes til konsolidering af passiver.

| (84) | Desuden har den italienske stat på baggrund af de italienske myndigheders oplysninger i deres svarskrivelse til Kommissionens åbningsskrivelse (25) i forbindelse med lov nr. 252/91 også taget hensyn til det såkaldte »krav om økonomisk genopretning«. Ifølge myndighederne var det nødvendigt for gennemførelsen af projektet at tilføre flere midler, både for at »udviklingsprojektet« blev effektivt gennemført, og for at de tilhørende økonomiske forpligtelser blev genoprettet (26). Kravet om »økonomisk genopretning« blev anset for at være et supplement til investeringerne, da det var tæt forbundet med afkastet fra de nævnte investeringer. |
| --- | --- |

(84)

Desuden har den italienske stat på baggrund af de italienske myndigheders oplysninger i deres svarskrivelse til Kommissionens åbningsskrivelse (25) i forbindelse med lov nr. 252/91 også taget hensyn til det såkaldte »krav om økonomisk genopretning«. Ifølge myndighederne var det nødvendigt for gennemførelsen af projektet at tilføre flere midler, både for at »udviklingsprojektet« blev effektivt gennemført, og for at de tilhørende økonomiske forpligtelser blev genoprettet (26). Kravet om »økonomisk genopretning« blev anset for at være et supplement til investeringerne, da det var tæt forbundet med afkastet fra de nævnte investeringer.

| (85) | Af det foregående fremgår det, at en del af de økonomiske bevillinger, som de italienske myndigheder tildelte selskaberne og de pågældende projekter, i virkeligheden skulle sætte disse selskaber i stand til at varetage de renteforpligtelser, der fulgte af de pågældende investeringer, men ikke var tæt forbundet med dem. |
| --- | --- |

(85)

Af det foregående fremgår det, at en del af de økonomiske bevillinger, som de italienske myndigheder tildelte selskaberne og de pågældende projekter, i virkeligheden skulle sætte disse selskaber i stand til at varetage de renteforpligtelser, der fulgte af de pågældende investeringer, men ikke var tæt forbundet med dem.

| (86) | Kommissionen har gennem hele forløbet udtrykt tvivl om, hvorvidt støtte til konsolidering af passiver i henhold til lov nr. 67/88 og støtte til økonomisk genopretning i henhold til lov nr. 252/91 er forenelige med fællesmarkedet. De italienske myndigheder hævdede i deres svarskrivelse af 18. maj 2000 til åbningsskrivelsen, at begge former for støtte er blevet ydet til investeringer i forbindelse med de planlagte integrerede projekter. Således har de italienske myndigheder erklæret, at de lod anerkendelsen af konsolideringen af passiver i henhold til lov nr. 67/88 være afhængig af, om investeringsprojekterne reelt var blevet gennemført. Efter deres mening var hensigten med konsolideringslånene blot at forsyne kooperativerne med likvide midler, og således fungerede de på samme måde som subsidier. Denne type lån var en økonomisk foranstaltning, der i alle tilfælde var knyttet til et investeringsprojekt. |
| --- | --- |

(86)

Kommissionen har gennem hele forløbet udtrykt tvivl om, hvorvidt støtte til konsolidering af passiver i henhold til lov nr. 67/88 og støtte til økonomisk genopretning i henhold til lov nr. 252/91 er forenelige med fællesmarkedet. De italienske myndigheder hævdede i deres svarskrivelse af 18. maj 2000 til åbningsskrivelsen, at begge former for støtte er blevet ydet til investeringer i forbindelse med de planlagte integrerede projekter. Således har de italienske myndigheder erklæret, at de lod anerkendelsen af konsolideringen af passiver i henhold til lov nr. 67/88 være afhængig af, om investeringsprojekterne reelt var blevet gennemført. Efter deres mening var hensigten med konsolideringslånene blot at forsyne kooperativerne med likvide midler, og således fungerede de på samme måde som subsidier. Denne type lån var en økonomisk foranstaltning, der i alle tilfælde var knyttet til et investeringsprojekt.

| (87) | Trods disse forklaringer har Kommissionen udtrykt tvivl med hensyn til de nævnte støtteformer, idet den fremfører, at det til forskel fra hvad de italienske myndigheder hævder, og på baggrund af den fremsendte beskrivelse og lovteksternes ordlyd synes at forholde sig sådan, at formålet med støttemidlerne var at lette den økonomiske belastning for modtagerne, uafhængigt af om investeringerne faktisk blev gennemført. I samme skrivelse, hvori Kommissionen har udtrykt sine forbehold, har den desuden anmodet de italienske myndigheder om at præcisere, om de pågældende støtteordninger er forenelige med eventuelle bestemmelser, der måtte have været gældende på det tidspunkt, hvor støtten blev bevilget. |
| --- | --- |

(87)

Trods disse forklaringer har Kommissionen udtrykt tvivl med hensyn til de nævnte støtteformer, idet den fremfører, at det til forskel fra hvad de italienske myndigheder hævder, og på baggrund af den fremsendte beskrivelse og lovteksternes ordlyd synes at forholde sig sådan, at formålet med støttemidlerne var at lette den økonomiske belastning for modtagerne, uafhængigt af om investeringerne faktisk blev gennemført. I samme skrivelse, hvori Kommissionen har udtrykt sine forbehold, har den desuden anmodet de italienske myndigheder om at præcisere, om de pågældende støtteordninger er forenelige med eventuelle bestemmelser, der måtte have været gældende på det tidspunkt, hvor støtten blev bevilget.

| (88) | De italienske myndigheder har i deres svar på ovennævnte skrivelse (27) erklæret, at hvad angår genoprettelsen af den økonomiske balance, er der i de beskrevne økonomiske foranstaltninger taget hensyn til hvert af de integrerede projekters samlede økonomiske behov. Dette samlede økonomiske behov omfattede de egentlige investeringer og årsregnskabet, som ikke måtte overstige 50 % af de samlede økonomiske behov. Den økonomiske genopretning sikrede således, at de renter, der fulgte af de udførte investeringer, blev betalt. |
| --- | --- |

(88)

De italienske myndigheder har i deres svar på ovennævnte skrivelse (27) erklæret, at hvad angår genoprettelsen af den økonomiske balance, er der i de beskrevne økonomiske foranstaltninger taget hensyn til hvert af de integrerede projekters samlede økonomiske behov. Dette samlede økonomiske behov omfattede de egentlige investeringer og årsregnskabet, som ikke måtte overstige 50 % af de samlede økonomiske behov. Den økonomiske genopretning sikrede således, at de renter, der fulgte af de udførte investeringer, blev betalt.

| (89) | I forlængelse af Kommissionens bemærkninger til dette specifikke punkt har de italienske myndigheder i deres skrivelse af 29. oktober 2004, registreret den 3. november 2004, truffet foranstaltninger for at gøre kravet om økonomisk genopretning uafhængigt af de støtteberettigede udgifter. Derfor blev kravene til den økonomiske genopretning af selskabet, som oprindelig var omfattet af de støtteberettigede udgifter i forbindelse med investeringerne, fratrukket. Dette betyder, at det kun er de støtteberettigede udgifter, der er direkte forbundne med gennemførelsen af de investeringer, som har modtaget finansiering på de ovennævnte vilkår, der kan tages i betragtning ved bevilling af midler. Økonomisk genopretning er faktisk ikke på noget tidspunkt blevet fortolket som en supplerende overførsel af finansielle midler fra staten til de selskaber, som har iværksat integrerede projekter, men blev oprindelig medregnet i de støtteberettigede udgifter. |
| --- | --- |

(89)

I forlængelse af Kommissionens bemærkninger til dette specifikke punkt har de italienske myndigheder i deres skrivelse af 29. oktober 2004, registreret den 3. november 2004, truffet foranstaltninger for at gøre kravet om økonomisk genopretning uafhængigt af de støtteberettigede udgifter. Derfor blev kravene til den økonomiske genopretning af selskabet, som oprindelig var omfattet af de støtteberettigede udgifter i forbindelse med investeringerne, fratrukket. Dette betyder, at det kun er de støtteberettigede udgifter, der er direkte forbundne med gennemførelsen af de investeringer, som har modtaget finansiering på de ovennævnte vilkår, der kan tages i betragtning ved bevilling af midler. Økonomisk genopretning er faktisk ikke på noget tidspunkt blevet fortolket som en supplerende overførsel af finansielle midler fra staten til de selskaber, som har iværksat integrerede projekter, men blev oprindelig medregnet i de støtteberettigede udgifter.

| (90) | Ifølge den nye beregning (hvorefter kravet om økonomisk genopretning ikke længere er omfattet af de støtteberettigede udgifter) har støtteintensiteten til de to kooperativer, der har modtaget støtte (CONAZO og Consorzio latterie sociali mantovane), været begrænset til 35 % for den primære produktion, den ligger under 55 % for sektoren for forarbejdning og afsætning i de normale områder, og den er begrænset til 75 % i ugunstigt stillede områder, hvilket fremgår af den følgende tabel:
  Tabel 3
  Økonomisk genopretning | Støtteberettigede udgifter ITL | Offentligt tilskud (lov nr. 252/91) | % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CONAZO |
| Produktion | 7 652 930 000 | 2 678 525 500 | 35,00 |
| Forarbejdning i ugunstigt stillede områder | 4 972 623 097 | 3 729 467 323 | 75,00 |
| Forarbejdning | 48 753 248 149 | 20 700 797 658 | 42,46 |
| Conazo I ALT | 61 378 801 246 | 27 108 790 481 | 44,16 |
| Consorzio Latterie Sociali Mantovane |
| Forarbejdning i de ikke-ugunstigt stillede områder | 6 067 000 000 | 3 260 533 100 | 53,74 |

(90)

Ifølge den nye beregning (hvorefter kravet om økonomisk genopretning ikke længere er omfattet af de støtteberettigede udgifter) har støtteintensiteten til de to kooperativer, der har modtaget støtte (CONAZO og Consorzio latterie sociali mantovane), været begrænset til 35 % for den primære produktion, den ligger under 55 % for sektoren for forarbejdning og afsætning i de normale områder, og den er begrænset til 75 % i ugunstigt stillede områder, hvilket fremgår af den følgende tabel:

Tabel 3

Økonomisk genopretning

Støtteberettigede udgifter ITL

Offentligt tilskud (lov nr. 252/91)

%

CONAZO

Produktion

7 652 930 000

2 678 525 500

35,00

Forarbejdning i ugunstigt stillede områder

4 972 623 097

3 729 467 323

75,00

Forarbejdning

48 753 248 149

20 700 797 658

42,46

Conazo I ALT

61 378 801 246

27 108 790 481

44,16

Consorzio Latterie Sociali Mantovane

Forarbejdning i de ikke-ugunstigt stillede områder

6 067 000 000

3 260 533 100

53,74

| (91) | Hvad angår konsolideringen af passiver, har de italienske myndigheder præciseret, at de såkaldte midler til konsolidering af passiver både skulle finansiere de såkaldte »udviklingslån«, det vil sige lån, der var knyttet til gennemførelsen af integrerede projekter, hvor de midler der var blevet bevilget i medfør af lov nr. 252/91 havde vist sig at være utilstrækkelige, og »konsolideringslån«, der skulle finansiere tidligere investeringer. |
| --- | --- |

(91)

Hvad angår konsolideringen af passiver, har de italienske myndigheder præciseret, at de såkaldte midler til konsolidering af passiver både skulle finansiere de såkaldte »udviklingslån«, det vil sige lån, der var knyttet til gennemførelsen af integrerede projekter, hvor de midler der var blevet bevilget i medfør af lov nr. 252/91 havde vist sig at være utilstrækkelige, og »konsolideringslån«, der skulle finansiere tidligere investeringer.

| (92) | »Udviklingslånene« blev ydet inden for rammerne af de integrerede projekter, der blev finansieret ved lov nr. 252/91, og på de samme vilkår. Denne type lån er blevet ydet til CONAZO, GEA og Val di Cesola. Bruttosubventionsækvivalenten er medregnet i den samlede støtteintensitet, mens maksimumssubventionsækvivalenten udgøres af den kumulerede støtte i form af subsidier i henhold til lov nr. 252/91 og i form af udviklingslån i henhold til lov nr. 67/88. Den samlede støtteintensitet var i overensstemmelse med den intensitet, som Kommissionen på daværende tidspunkt tillod (jf. tabel 2 ovenfor). |
| --- | --- |

(92)

»Udviklingslånene« blev ydet inden for rammerne af de integrerede projekter, der blev finansieret ved lov nr. 252/91, og på de samme vilkår. Denne type lån er blevet ydet til CONAZO, GEA og Val di Cesola. Bruttosubventionsækvivalenten er medregnet i den samlede støtteintensitet, mens maksimumssubventionsækvivalenten udgøres af den kumulerede støtte i form af subsidier i henhold til lov nr. 252/91 og i form af udviklingslån i henhold til lov nr. 67/88. Den samlede støtteintensitet var i overensstemmelse med den intensitet, som Kommissionen på daværende tidspunkt tillod (jf. tabel 2 ovenfor).

| (93) | »Konsolideringslånene«, som kun vedrører CONAZO, er derimod knyttet til investeringer, som er gennemført tidligere med det formål at sænke omkostningerne til finansieringslån, der er optaget i forbindelse med tidligere investeringer. Disse lån blev ydet på de vilkår, som Kommissionen fastlagde i sin skrivelse af 7. marts 1989 (28), dvs.:






  — | Støtten (for eksempel overtagelse af renteforpligtelserne) skal have til formål at lette rentebyrden med hensyn til lån, der tidligere var optaget med henblik på finansiering af investeringer. |
| --- | --- | --- |

(93)

»Konsolideringslånene«, som kun vedrører CONAZO, er derimod knyttet til investeringer, som er gennemført tidligere med det formål at sænke omkostningerne til finansieringslån, der er optaget i forbindelse med tidligere investeringer. Disse lån blev ydet på de vilkår, som Kommissionen fastlagde i sin skrivelse af 7. marts 1989 (28), dvs.:

—

Støtten (for eksempel overtagelse af renteforpligtelserne) skal have til formål at lette rentebyrden med hensyn til lån, der tidligere var optaget med henblik på finansiering af investeringer.

| — | Den kumulerede subventionsækvivalent for eventuel støtte, der allerede var ydet, da lånene blev optaget, og for den nye støtte må ikke overstige de niveauer, som Kommissionen generelt tillader for investeringer inden for den primære produktion: 35 % eller 75 % i ugunstigt stillede områder i henhold til direktiv 75/268/EØF; til investeringer inden for forarbejdning og afsætning: 55 % (75 % i mål 1-områder). |
| --- | --- |

—

Den kumulerede subventionsækvivalent for eventuel støtte, der allerede var ydet, da lånene blev optaget, og for den nye støtte må ikke overstige de niveauer, som Kommissionen generelt tillader for investeringer inden for den primære produktion: 35 % eller 75 % i ugunstigt stillede områder i henhold til direktiv 75/268/EØF; til investeringer inden for forarbejdning og afsætning: 55 % (75 % i mål 1-områder).

| — | De nye støttebeløb skal bevilges efter tilpasningen af rentesatserne for nye lån som følge af renteændringer — støttebeløbene skal være mindre end eller svare til renteændringen for nye lån — eller skal bevilges til landbrugsbedrifter, der stiller garantier om rentabilitet, særlig i tilfælde hvor renterne af allerede bevilgede tilskud kan bringe landbrugsbedrifternes overlevelse i fare med risiko for, at de i sidste ende går konkurs. |
| --- | --- |

—

De nye støttebeløb skal bevilges efter tilpasningen af rentesatserne for nye lån som følge af renteændringer — støttebeløbene skal være mindre end eller svare til renteændringen for nye lån — eller skal bevilges til landbrugsbedrifter, der stiller garantier om rentabilitet, særlig i tilfælde hvor renterne af allerede bevilgede tilskud kan bringe landbrugsbedrifternes overlevelse i fare med risiko for, at de i sidste ende går konkurs.

| (94) | I den foreliggende sag præciserede de italienske myndigheder i deres skrivelse af 12. juli 2001 og i deres skrivelse af 29. oktober 2004, registreret den 3. november 2004, at lånene til konsolidering af passiver kun var blevet bevilget til et selskab, CONAZO, der ikke befandt sig i økonomiske vanskeligheder. Den støtte, der blev tildelt til konsolidering af passiver, havde til formål at lette selskabet for den gæld, som det havde stiftet for at kunne foretage tidligere investeringer, med henblik på at gøre det muligt for kooperativet at foretage nye investeringer til modernisering af husdyrbrugssektoren. Konsolideringslånene blev ydet til at finansiere projekter, der blev gennemført i perioden 1986-1993, og som omfattede etablering af slagterianlæg, opførelse af bygninger, anskaffelse af udstyr og køb af et avlscenter til et samlet beløb på 12 396 406 733 ITL (ca. 6 mio EUR). Bruttosubventionsækvivalenten af dette tilskud i forhold til de samlede støtteberettigede udgifter er på ca. 9 % (1 198 351 597 ITL) og overstiger således ikke den støtteintensitet, som Kommissionen tillader i henhold til det ovenstående. |
| --- | --- |

(94)

I den foreliggende sag præciserede de italienske myndigheder i deres skrivelse af 12. juli 2001 og i deres skrivelse af 29. oktober 2004, registreret den 3. november 2004, at lånene til konsolidering af passiver kun var blevet bevilget til et selskab, CONAZO, der ikke befandt sig i økonomiske vanskeligheder. Den støtte, der blev tildelt til konsolidering af passiver, havde til formål at lette selskabet for den gæld, som det havde stiftet for at kunne foretage tidligere investeringer, med henblik på at gøre det muligt for kooperativet at foretage nye investeringer til modernisering af husdyrbrugssektoren. Konsolideringslånene blev ydet til at finansiere projekter, der blev gennemført i perioden 1986-1993, og som omfattede etablering af slagterianlæg, opførelse af bygninger, anskaffelse af udstyr og køb af et avlscenter til et samlet beløb på 12 396 406 733 ITL (ca. 6 mio EUR). Bruttosubventionsækvivalenten af dette tilskud i forhold til de samlede støtteberettigede udgifter er på ca. 9 % (1 198 351 597 ITL) og overstiger således ikke den støtteintensitet, som Kommissionen tillader i henhold til det ovenstående.

| (95) | Støtten blev ydet for at bistå kooperativet med at afhjælpe de vanskeligheder, der var forbundet med de meget høje rentesatser -17,80 % i 1986 og 14,75 % i 1993. Selv om det pågældende kooperativ var økonomisk velfunderet, var de høje rentesatser, som bankerne krævede, til alvorlig skade for dets økonomiske situation. Desuden havde kooperativet foretaget nye investeringer i forbindelse med integrerede projekter, der blev finansieret i henhold til lov nr. 252/91. For at kunne deltage i disse projekter skulle kooperativet opfylde den ufravigelige betingelse, at de virksomheder, der modtog støtte, skulle stille sikkerhed for den del af det samlede økonomiske behov, som ikke var dækket af statstilskuddet, på to måder:






  a) | i form af en kapitaludvidelse foretaget af virksomhedens selskabsdeltagere eller i form af et 10-årigt lån til markedsrente til dækning af en andel svarende til mindst 20 % |
| --- | --- | --- |

(95)

Støtten blev ydet for at bistå kooperativet med at afhjælpe de vanskeligheder, der var forbundet med de meget høje rentesatser -17,80 % i 1986 og 14,75 % i 1993. Selv om det pågældende kooperativ var økonomisk velfunderet, var de høje rentesatser, som bankerne krævede, til alvorlig skade for dets økonomiske situation. Desuden havde kooperativet foretaget nye investeringer i forbindelse med integrerede projekter, der blev finansieret i henhold til lov nr. 252/91. For at kunne deltage i disse projekter skulle kooperativet opfylde den ufravigelige betingelse, at de virksomheder, der modtog støtte, skulle stille sikkerhed for den del af det samlede økonomiske behov, som ikke var dækket af statstilskuddet, på to måder:

a)

i form af en kapitaludvidelse foretaget af virksomhedens selskabsdeltagere eller i form af et 10-årigt lån til markedsrente til dækning af en andel svarende til mindst 20 %

| b) | i form af en garanti, der omfattede hele projektet. Denne garanti skulle desuden være ledsaget af en klausul om solidarisk ansvar, hvorefter hver enkelt deltager i det integrerede projekt var ansvarlig over for de andre deltagere, såfremt projektet ikke blev gennemført overhovedet eller kun delvist. |
| --- | --- |

b)

i form af en garanti, der omfattede hele projektet. Denne garanti skulle desuden være ledsaget af en klausul om solidarisk ansvar, hvorefter hver enkelt deltager i det integrerede projekt var ansvarlig over for de andre deltagere, såfremt projektet ikke blev gennemført overhovedet eller kun delvist.

| (96) | Ifølge de italienske myndigheder har de nye finansielle forpligtelser og de tidligere (der hidrører fra de høje rentesatser i forbindelse med gennemførelsen af tidligere investeringer) tilsammen medført alvorlige konsekvenser for selv økonomisk sunde selskaber som det, der berøres af foranstaltningen. Desuden har »konsolideringslånene« til enhver tid været knyttet til en udviklingsplan for selskabet, der omfattede en redegørelse for den økonomiske situation, for de foretagne og planlagte investeringer samt for, hvordan de under punkt 94 anførte betingelser ville blive opfyldt. |
| --- | --- |

(96)

Ifølge de italienske myndigheder har de nye finansielle forpligtelser og de tidligere (der hidrører fra de høje rentesatser i forbindelse med gennemførelsen af tidligere investeringer) tilsammen medført alvorlige konsekvenser for selv økonomisk sunde selskaber som det, der berøres af foranstaltningen. Desuden har »konsolideringslånene« til enhver tid været knyttet til en udviklingsplan for selskabet, der omfattede en redegørelse for den økonomiske situation, for de foretagne og planlagte investeringer samt for, hvordan de under punkt 94 anførte betingelser ville blive opfyldt.

| (97) | De investeringer, hvortil der er ydet lån til konsolidering af passiver, adskiller sig fra og er fuldstændigt uafhængige af de investeringer, der er finansieret på grundlag af lov nr. 252/91, og det offentlige tilskud til konsolidering af passiver (på de ovenfor beskrevne vilkår) har ingen indvirkning på støtteintensiteten i forbindelse med de investeringer, der finansieres i henhold til lov nr. 252/91. |
| --- | --- |

(97)

De investeringer, hvortil der er ydet lån til konsolidering af passiver, adskiller sig fra og er fuldstændigt uafhængige af de investeringer, der er finansieret på grundlag af lov nr. 252/91, og det offentlige tilskud til konsolidering af passiver (på de ovenfor beskrevne vilkår) har ingen indvirkning på støtteintensiteten i forbindelse med de investeringer, der finansieres i henhold til lov nr. 252/91.

| (98) | Desuden har de italienske myndigheder understreget, at artikel 5, stk. 3, i lov nr. 290/99 (hvori det fastsættes, at rentetilskud til lån, der er optaget i henhold til lov nr. 67/88 alene til konsolidering af passiver, fortsat finder anvendelse, selv om det integrerede projekt ikke gennemføres helt eller delvist, under forudsætning af at låntageren fremlægger et eget investeringsprojekt, der skal gennemføres med en del af lånebeløbet) på intet tidspunkt er blevet anvendt. Der er aldrig blevet tildelt støtte (i form af lån til konsolidering af passiver) i forbindelse med investeringer, der ikke er blevet gennemført i deres helhed. |
| --- | --- |

(98)

Desuden har de italienske myndigheder understreget, at artikel 5, stk. 3, i lov nr. 290/99 (hvori det fastsættes, at rentetilskud til lån, der er optaget i henhold til lov nr. 67/88 alene til konsolidering af passiver, fortsat finder anvendelse, selv om det integrerede projekt ikke gennemføres helt eller delvist, under forudsætning af at låntageren fremlægger et eget investeringsprojekt, der skal gennemføres med en del af lånebeløbet) på intet tidspunkt er blevet anvendt. Der er aldrig blevet tildelt støtte (i form af lån til konsolidering af passiver) i forbindelse med investeringer, der ikke er blevet gennemført i deres helhed.

| (99) | På baggrund af de oplysninger, som de italienske myndigheder har givet, kan Kommissionen således konkludere, at:






  — | de lån til konsolidering af passiver, som er blevet ydet i henhold til lov nr. 67/88, er forenelige med de bestemmelser om statsstøtte, der var gældende, da støtten blev tildelt |
| --- | --- | --- |

(99)

På baggrund af de oplysninger, som de italienske myndigheder har givet, kan Kommissionen således konkludere, at:

—

de lån til konsolidering af passiver, som er blevet ydet i henhold til lov nr. 67/88, er forenelige med de bestemmelser om statsstøtte, der var gældende, da støtten blev tildelt

| — | de finansielle midler, der er blevet tildelt i henhold til lov nr. 67/88 i form af udviklingslån, er blevet medregnet i den samlede økonomiske bevilling til hvert projekt og er blevet vurderet i henhold til de bestemmelser om statsstøtte, som finder anvendelse på investeringer i den primære produktion eller i sektoren for forarbejdning og afsætning (jf. kapitel VI.1.a)1 og VI.1.a)2) |
| --- | --- |

—

de finansielle midler, der er blevet tildelt i henhold til lov nr. 67/88 i form af udviklingslån, er blevet medregnet i den samlede økonomiske bevilling til hvert projekt og er blevet vurderet i henhold til de bestemmelser om statsstøtte, som finder anvendelse på investeringer i den primære produktion eller i sektoren for forarbejdning og afsætning (jf. kapitel VI.1.a)1 og VI.1.a)2)

| — | kravene om økonomisk genopretning har aldrig givet anledning til overførsler af offentlige midler, og disse beløb er blevet fratrukket de støtteberettigede udgifter. |
| --- | --- |

—

kravene om økonomisk genopretning har aldrig givet anledning til overførsler af offentlige midler, og disse beløb er blevet fratrukket de støtteberettigede udgifter.

VI.2.d)   Bemærkninger vedrørende lån i henhold til artikel 4 i lov nr. 290/99

| (100) | De italienske myndigheder har i deres skrivelse af 27. februar 2003 tydeligt anført, at foranstaltningen i henhold til artikel 4 i lov nr. 290/99 aldrig er blevet iværksat, idet det ikke har været muligt at udpege de lån, som skulle finansieres inden for rammerne af loven (dvs. landbrugs-, drifts- og forbedringslån med udløbsdato den 31. marts 1998). Disse lån var reelt ikke-eksisterende, og derfor blev der ikke ydet statsstøtte i henhold til traktatens artikel 87, stk. 1, inden for rammerne af artikel 4 i lov nr. 290/99 og de hermed forbundne foranstaltninger. |
| --- | --- |

(100)

De italienske myndigheder har i deres skrivelse af 27. februar 2003 tydeligt anført, at foranstaltningen i henhold til artikel 4 i lov nr. 290/99 aldrig er blevet iværksat, idet det ikke har været muligt at udpege de lån, som skulle finansieres inden for rammerne af loven (dvs. landbrugs-, drifts- og forbedringslån med udløbsdato den 31. marts 1998). Disse lån var reelt ikke-eksisterende, og derfor blev der ikke ydet statsstøtte i henhold til traktatens artikel 87, stk. 1, inden for rammerne af artikel 4 i lov nr. 290/99 og de hermed forbundne foranstaltninger.

VI.3   FINAGRA

VI.3.1.   Støttens eksistens

| (101) | Som nævnt i det foregående afsnit fastlægges det desuden i lov nr. 252/91, at der skal oprettes et privatretligt holdingselskab med en tegnet og indbetalt kapital på 70 114 mio. ITL. Hovedaktionæren er landbrugs- og skovbrugsministeriet, som ejer en andel på 92,79 % af selskabet. De øvrige 7,21 % ejes af 13 forskellige kreditinstitutter. |
| --- | --- |

(101)

Som nævnt i det foregående afsnit fastlægges det desuden i lov nr. 252/91, at der skal oprettes et privatretligt holdingselskab med en tegnet og indbetalt kapital på 70 114 mio. ITL. Hovedaktionæren er landbrugs- og skovbrugsministeriet, som ejer en andel på 92,79 % af selskabet. De øvrige 7,21 % ejes af 13 forskellige kreditinstitutter.

| (102) | Selskabet har følgende institutionelle opgaver: ydelse af bistand til udarbejdelse af økonomiske/finansielle programmer for omstrukturering og udvikling, sikkerhedsstillelse for lån, lånoptagelse ved henvendelse til markedet, køb og salg af andele i selskaber, kooperativer, institutioner og sammenslutninger samt bevilling af midler. |
| --- | --- |

(102)

Selskabet har følgende institutionelle opgaver: ydelse af bistand til udarbejdelse af økonomiske/finansielle programmer for omstrukturering og udvikling, sikkerhedsstillelse for lån, lånoptagelse ved henvendelse til markedet, køb og salg af andele i selskaber, kooperativer, institutioner og sammenslutninger samt bevilling af midler.

| (103) | Ved lovbekendtgørelse nr. 1 af 9. januar 1999 (»Riordino degli enti e delle società di promozione e istituzione della società Sviluppo Italia S.p.A«) blev FINAGRA fusioneret med Sviluppo Italia S.p.A (29). |
| --- | --- |

(103)

Ved lovbekendtgørelse nr. 1 af 9. januar 1999 (»Riordino degli enti e delle società di promozione e istituzione della società Sviluppo Italia S.p.A«) blev FINAGRA fusioneret med Sviluppo Italia S.p.A (29).

| (104) | De italienske myndigheder har gentagne gange bekræftet, at FINAGRAs virksomhed aldrig har omfattet elementer af statsstøtte, og at FINAGRA altid har arbejdet på normale markedsøkonomiske vilkår i henhold til Kommissionens meddelelse om anvendelse af EF-traktatens artikel 92 og 93 (nu artikel 87-89) på offentlige virksomheder (30). |
| --- | --- |

(104)

De italienske myndigheder har gentagne gange bekræftet, at FINAGRAs virksomhed aldrig har omfattet elementer af statsstøtte, og at FINAGRA altid har arbejdet på normale markedsøkonomiske vilkår i henhold til Kommissionens meddelelse om anvendelse af EF-traktatens artikel 92 og 93 (nu artikel 87-89) på offentlige virksomheder (30).

| (105) | Som dokumentation for, at FINAGRA altid har arbejdet på normale markedsøkonomiske vilkår, har de italienske myndigheder efter anmodning fra Kommissionen fremsendt oplysninger om alle de tolv interventioner (i virksomheder i henhold til artikel 5), som selskabet havde godkendt pr. 31. december 1998 (31). |
| --- | --- |

(105)

Som dokumentation for, at FINAGRA altid har arbejdet på normale markedsøkonomiske vilkår, har de italienske myndigheder efter anmodning fra Kommissionen fremsendt oplysninger om alle de tolv interventioner (i virksomheder i henhold til artikel 5), som selskabet havde godkendt pr. 31. december 1998 (31).

| (106) | En analyse af de interventioner, FINAGRA har foretaget, viser, at selskabet har arbejdet på tre niveauer:






  — | erhvervelse af kapitalinteresser |
| --- | --- | --- |

(106)

En analyse af de interventioner, FINAGRA har foretaget, viser, at selskabet har arbejdet på tre niveauer:

—

erhvervelse af kapitalinteresser

| — | ydelse af lån |
| --- | --- |

—

ydelse af lån

| — | stillelse af garantier. |
| --- | --- |

—

stillelse af garantier.

| (107) | De italienske myndigheder har i deres skrivelse af den 13. oktober 2000 understreget, at selv om der i selskabets vedtægter åbnes mulighed for rednings- og omstruktureringsoperationer, har FINAGRA aldrig gennemført aktiviteter af denne art. |
| --- | --- |

(107)

De italienske myndigheder har i deres skrivelse af den 13. oktober 2000 understreget, at selv om der i selskabets vedtægter åbnes mulighed for rednings- og omstruktureringsoperationer, har FINAGRA aldrig gennemført aktiviteter af denne art.

VI.3.1.a)   Erhvervelse af kapitalinteresser

| (108) | Kommissionens holdning til offentlige myndigheders erhvervelse af kapitalinteresser i private selskaber fremgår af Kommissionens meddelelse om anvendelsen af EF-traktatens artikel 92 og 93 på offentlige myndigheders kapitalinteresser. I henhold til meddelelsen forstås ved »en offentlig myndigheders kapitalinteresser« en direkte kapitalinteresse, som ejes af de statslige, regionale eller lokale myndigheder, eller en direkte kapitalinteresse, som ejes af finansinstitutioner eller andre nationale, regionale eller erhvervsmæssige organer, og som er finansieret med statsmidler i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1, eller hvorpå den statslige, regionale eller lokale myndighed udøver en bestemmende indflydelse. |
| --- | --- |

(108)

Kommissionens holdning til offentlige myndigheders erhvervelse af kapitalinteresser i private selskaber fremgår af Kommissionens meddelelse om anvendelsen af EF-traktatens artikel 92 og 93 på offentlige myndigheders kapitalinteresser. I henhold til meddelelsen forstås ved »en offentlig myndigheders kapitalinteresser« en direkte kapitalinteresse, som ejes af de statslige, regionale eller lokale myndigheder, eller en direkte kapitalinteresse, som ejes af finansinstitutioner eller andre nationale, regionale eller erhvervsmæssige organer, og som er finansieret med statsmidler i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1, eller hvorpå den statslige, regionale eller lokale myndighed udøver en bestemmende indflydelse.

| (109) | Gennem landbrugsministeriet ejer Italien en andel, som udgør ca. 92 % af FINAGRA, og denne andel kan derfor betegnes som »offentlig« i henhold til ovennævnte meddelelse. |
| --- | --- |

(109)

Gennem landbrugsministeriet ejer Italien en andel, som udgør ca. 92 % af FINAGRA, og denne andel kan derfor betegnes som »offentlig« i henhold til ovennævnte meddelelse.

| (110) | I traktaten fastslås princippet om objektivitet, hvad angår private ejendomsretlige ordninger (tidligere artikel 222), og princippet om ligebehandling af offentlige og private virksomheder. Dette betyder, at Kommissionens tiltag hverken må skade eller tilgodese de offentlige myndigheder, der tilfører kapital til selskaber. Det tilkommer endvidere ikke Kommissionen at udtale sig om det valg, selskaberne foretager mellem finansieringsformer — lån eller egenkapital — uanset om midlerne oprindelig er offentlige eller private. I denne henseende skal Kommissionen fastslå, om de andele, som FINAGRA har erhvervet i forskellige selskaber med aktiviteter inden for landbrugssektoren, reelt udgjorde statsstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1, og således skal vurderes på grundlag af EF-traktatens artikel 87, 88 og 89, eller om disse interventioner, som de italienske myndigheder hævder, netop ikke udgjorde statsstøtte i henhold til den nævnte meddelelse. |
| --- | --- |

(110)

I traktaten fastslås princippet om objektivitet, hvad angår private ejendomsretlige ordninger (tidligere artikel 222), og princippet om ligebehandling af offentlige og private virksomheder. Dette betyder, at Kommissionens tiltag hverken må skade eller tilgodese de offentlige myndigheder, der tilfører kapital til selskaber. Det tilkommer endvidere ikke Kommissionen at udtale sig om det valg, selskaberne foretager mellem finansieringsformer — lån eller egenkapital — uanset om midlerne oprindelig er offentlige eller private. I denne henseende skal Kommissionen fastslå, om de andele, som FINAGRA har erhvervet i forskellige selskaber med aktiviteter inden for landbrugssektoren, reelt udgjorde statsstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1, og således skal vurderes på grundlag af EF-traktatens artikel 87, 88 og 89, eller om disse interventioner, som de italienske myndigheder hævder, netop ikke udgjorde statsstøtte i henhold til den nævnte meddelelse.

| (111) | I meddelelsen sondres der mellem fire situationer, hvor offentlige myndigheders erhvervelse af andele af selskabskapital kan være begrundet:






  a) | oprettelse af et selskab |
| --- | --- | --- |

(111)

I meddelelsen sondres der mellem fire situationer, hvor offentlige myndigheders erhvervelse af andele af selskabskapital kan være begrundet:

a)

oprettelse af et selskab

| b) | hel eller delvis overførsel af ejendomsret fra den private til den offentlige sektor |
| --- | --- |

b)

hel eller delvis overførsel af ejendomsret fra den private til den offentlige sektor

| c) | en kapitaltilførsel i en allerede eksisterende offentlig virksomhed eller en konvertering af indskudsmidler til kapital |
| --- | --- |

c)

en kapitaltilførsel i en allerede eksisterende offentlig virksomhed eller en konvertering af indskudsmidler til kapital

| d) | deltagelse i en kapitaludvidelse i en allerede eksisterende privat virksomhed. |
| --- | --- |

d)

deltagelse i en kapitaludvidelse i en allerede eksisterende privat virksomhed.

| (112) | Hel eller delvis direkte erhvervelse af kapitalinteresser i en allerede eksisterende virksomhed uden tilførsel af ny kapital udgør ikke statsstøtte til den pågældende virksomhed. |
| --- | --- |

(112)

Hel eller delvis direkte erhvervelse af kapitalinteresser i en allerede eksisterende virksomhed uden tilførsel af ny kapital udgør ikke statsstøtte til den pågældende virksomhed.

| (113) | På grundlag af de oplysninger, som de italienske myndigheder har fremsendt, har FINAGRAs interventioner i allerede eksisterende selskaber i den private sektor været i form af en udvidelse af aktiekapitalen for den pågældende virksomhed, og det kan derfor ikke uden videre udelukkes, at de udgjorde statsstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1. |
| --- | --- |

(113)

På grundlag af de oplysninger, som de italienske myndigheder har fremsendt, har FINAGRAs interventioner i allerede eksisterende selskaber i den private sektor været i form af en udvidelse af aktiekapitalen for den pågældende virksomhed, og det kan derfor ikke uden videre udelukkes, at de udgjorde statsstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1.

| (114) | Tilførsel af ny kapital til en privat virksomhed kan imidlertid ikke anses for at være et åbenlyst tilfælde af statsstøtte, såfremt kapitalen stilles til rådighed af staten på vilkår, der ville være acceptable for en privat investor, som arbejdede på normale markedsvilkår. Der er derimod tale om statsstøtte, såfremt princippet om den »private investor« ikke bliver overholdt, og tilførslen af ny kapital sker under omstændigheder, som ikke ville være acceptable for en privat investor, der arbejdede på normale markedsvilkår (32). Under punkt 3.2 i meddelelsen opregnes seks tilfælde, hvor dette er tilfældet. |
| --- | --- |

(114)

Tilførsel af ny kapital til en privat virksomhed kan imidlertid ikke anses for at være et åbenlyst tilfælde af statsstøtte, såfremt kapitalen stilles til rådighed af staten på vilkår, der ville være acceptable for en privat investor, som arbejdede på normale markedsvilkår. Der er derimod tale om statsstøtte, såfremt princippet om den »private investor« ikke bliver overholdt, og tilførslen af ny kapital sker under omstændigheder, som ikke ville være acceptable for en privat investor, der arbejdede på normale markedsvilkår (32). Under punkt 3.2 i meddelelsen opregnes seks tilfælde, hvor dette er tilfældet.

| (115) | De italienske myndigheder erklærer i deres skrivelse af 13. oktober 2000, at andele altid erhverves midlertidigt for et tidsrum på højst fem år. På baggrund af en foreløbig analyse kunne andelene således være omfattet af anvendelsesområdet for punkt 3.3 iii) i meddelelsen, hvori det påpeges, at der er tale om statsstøtte, hvis andelen erhverves for en kort periode, og varigheden og salgsprisen er fastsat på forhånd, således at investoren opnår et resultat, der er mærkbart dårligere end det, som han havde kunnet forvente af en investering på kapitalmarkedet inden for det samme tidsrum. Det fremgår imidlertid af de oplysninger, som de italienske myndigheder har fremsendt, at lighederne med den hypotese, der blev fremsat under punkt 3.3 iii), hvad angår spørgsmålet om, hvorvidt der er tale om statsstøtte, er begrænset til dette aspekt. Faktisk har en tidsbegrænset selskabsdeltagelse aldrig været nævnt i noget juridisk bindende dokument og blev udelukkende besluttet af bestyrelsen, hvor også de øvrige 13 medlemmer var repræsenteret. Som præciseret nedenfor (jf. punkt 120) har FINAGRA erhvervet andele i kooperativerne i sin egenskab af kapitalindskyder og opnået større fordele sammenlignet med en almindelig investor. Kapitalindskyderne forpligtede sig til at beholde aktierne i et bestemt tidsrum, men de var ikke forpligtede til at sælge dem efter udløbet af denne periode. Som anført nedenfor var FINAGRA en af mange kapitalindskydere (der blandt andet også omfattede kreditinstitutter) og var underlagt nøjagtigt de samme regler og forpligtelser som enhver anden privat investor. I forbindelse med andre selskaber udgjorde den gennemsnitlige varighed for FINAGRAs selskabsdeltagelse mellem tre og tre et halvt år, og aktierne blev solgt til markedsværdi. De italienske myndigheder har gentagne gange bekræftet, at salgsprisen for aktierne ikke var fastlagt på forhånd, men at de blev fastsat til markedsværdien. De har afvist, at der foreligger elementer (juridisk bindende dokumenter, skriftlige eller mundtlige aftaler eller underforståede aftaler af nogen art), som kunne give anledning til formodning om, at der på forhånd var aftalt en salgspris for aktierne, som derimod blev fastlagt på grundlag af markedsværdien på salgstidspunktet (jf. skrivelse af 27. februar 2003). |
| --- | --- |

(115)

De italienske myndigheder erklærer i deres skrivelse af 13. oktober 2000, at andele altid erhverves midlertidigt for et tidsrum på højst fem år. På baggrund af en foreløbig analyse kunne andelene således være omfattet af anvendelsesområdet for punkt 3.3 iii) i meddelelsen, hvori det påpeges, at der er tale om statsstøtte, hvis andelen erhverves for en kort periode, og varigheden og salgsprisen er fastsat på forhånd, således at investoren opnår et resultat, der er mærkbart dårligere end det, som han havde kunnet forvente af en investering på kapitalmarkedet inden for det samme tidsrum. Det fremgår imidlertid af de oplysninger, som de italienske myndigheder har fremsendt, at lighederne med den hypotese, der blev fremsat under punkt 3.3 iii), hvad angår spørgsmålet om, hvorvidt der er tale om statsstøtte, er begrænset til dette aspekt. Faktisk har en tidsbegrænset selskabsdeltagelse aldrig været nævnt i noget juridisk bindende dokument og blev udelukkende besluttet af bestyrelsen, hvor også de øvrige 13 medlemmer var repræsenteret. Som præciseret nedenfor (jf. punkt 120) har FINAGRA erhvervet andele i kooperativerne i sin egenskab af kapitalindskyder og opnået større fordele sammenlignet med en almindelig investor. Kapitalindskyderne forpligtede sig til at beholde aktierne i et bestemt tidsrum, men de var ikke forpligtede til at sælge dem efter udløbet af denne periode. Som anført nedenfor var FINAGRA en af mange kapitalindskydere (der blandt andet også omfattede kreditinstitutter) og var underlagt nøjagtigt de samme regler og forpligtelser som enhver anden privat investor. I forbindelse med andre selskaber udgjorde den gennemsnitlige varighed for FINAGRAs selskabsdeltagelse mellem tre og tre et halvt år, og aktierne blev solgt til markedsværdi. De italienske myndigheder har gentagne gange bekræftet, at salgsprisen for aktierne ikke var fastlagt på forhånd, men at de blev fastsat til markedsværdien. De har afvist, at der foreligger elementer (juridisk bindende dokumenter, skriftlige eller mundtlige aftaler eller underforståede aftaler af nogen art), som kunne give anledning til formodning om, at der på forhånd var aftalt en salgspris for aktierne, som derimod blev fastlagt på grundlag af markedsværdien på salgstidspunktet (jf. skrivelse af 27. februar 2003).

| (116) | Ifølge de italienske myndigheder er det forhold, at FINAGRA i alle tilfælde på nær et har opnået et positivt udbytte af salget af aktierne, reelt et bevis herpå. Den eneste undtagelse var købet af aktier i et kooperativ (ARA), som frivilligt gik i betalingsstandsning, hvilket medførte et tab på 500 000 000 ITL (ca. 250 000 EUR). FINAGRAs tab i forbindelse med køb af aktier kunne ikke isoleret set anses for at være et tegn på, at FINAGRA ikke fungerede som enhver anden privat investor, hvis beslutningen om at erhverve aktier i selskabet var korrekt og blev taget på baggrund af konkrete økonomiske og finansielle perspektiver, og alle midler blev anvendt for at tjene investeringen ind igen. I det konkrete tilfælde var kooperativet på det tidspunkt, hvor beslutningen om købet blev truffet, i færd med at gennemføre en omstrukturerings- og moderniseringsproces med henblik på at øge produktionen og rationalisere de industrielle processer. Kooperativet havde et højt vækstpotentiale, idet det var veletableret inden for sit geografiske aktivitetsområde. Det havde haft en konstant stigning i indtjeningen fra 1990 til 1994 og viste tegn på forbedring i sine økonomiske resultater. Kooperativet stødte imidlertid på vanskeligheder som følge af de høje omkostninger til modernisering og de faldende kødpriser. Det gik derfor i betalingsstandsning i 1996. Kooperativet, som desuden deltog i et integreret projekt, der var finansieret i medfør af lov nr. 252/92, gennemførte den del af projektet, som det havde ansvaret for. Da betalingsstandsningen ophørte, fik staten hele det beløb tilbage, der var blevet bevilget i finansieringsstøtte. FINAGRAs aktiebeholdning gik dog tabt ved selskabets betalingsstandsning, selv om alle forsøg på at tjene investeringen ind igen blev gjort. De italienske myndigheder præciserede i deres skrivelse af 24. november 2004, at der var blevet udløst en garanti på i alt 125 000 000 ITL, og at det overskydende beløb på 375 000 000 ITL således udgjorde et lån, der var blevet ydet af FINAGRA. På nuværende tidspunkt er inddrivelsesproceduren endnu ikke afsluttet, og FINAGRA vil (i henhold til de almindelige inddrivelsesprocedurer) kunne inddrive mindst 40 % af det pågældende lån. |
| --- | --- |

(116)

Ifølge de italienske myndigheder er det forhold, at FINAGRA i alle tilfælde på nær et har opnået et positivt udbytte af salget af aktierne, reelt et bevis herpå. Den eneste undtagelse var købet af aktier i et kooperativ (ARA), som frivilligt gik i betalingsstandsning, hvilket medførte et tab på 500 000 000 ITL (ca. 250 000 EUR). FINAGRAs tab i forbindelse med køb af aktier kunne ikke isoleret set anses for at være et tegn på, at FINAGRA ikke fungerede som enhver anden privat investor, hvis beslutningen om at erhverve aktier i selskabet var korrekt og blev taget på baggrund af konkrete økonomiske og finansielle perspektiver, og alle midler blev anvendt for at tjene investeringen ind igen. I det konkrete tilfælde var kooperativet på det tidspunkt, hvor beslutningen om købet blev truffet, i færd med at gennemføre en omstrukturerings- og moderniseringsproces med henblik på at øge produktionen og rationalisere de industrielle processer. Kooperativet havde et højt vækstpotentiale, idet det var veletableret inden for sit geografiske aktivitetsområde. Det havde haft en konstant stigning i indtjeningen fra 1990 til 1994 og viste tegn på forbedring i sine økonomiske resultater. Kooperativet stødte imidlertid på vanskeligheder som følge af de høje omkostninger til modernisering og de faldende kødpriser. Det gik derfor i betalingsstandsning i 1996. Kooperativet, som desuden deltog i et integreret projekt, der var finansieret i medfør af lov nr. 252/92, gennemførte den del af projektet, som det havde ansvaret for. Da betalingsstandsningen ophørte, fik staten hele det beløb tilbage, der var blevet bevilget i finansieringsstøtte. FINAGRAs aktiebeholdning gik dog tabt ved selskabets betalingsstandsning, selv om alle forsøg på at tjene investeringen ind igen blev gjort. De italienske myndigheder præciserede i deres skrivelse af 24. november 2004, at der var blevet udløst en garanti på i alt 125 000 000 ITL, og at det overskydende beløb på 375 000 000 ITL således udgjorde et lån, der var blevet ydet af FINAGRA. På nuværende tidspunkt er inddrivelsesproceduren endnu ikke afsluttet, og FINAGRA vil (i henhold til de almindelige inddrivelsesprocedurer) kunne inddrive mindst 40 % af det pågældende lån.

| (117) | På baggrund af det ovenstående kan FINAGRAs kortvarige selskabsdeltagelse ikke i sig selv anses for at udgøre statsstøtte i henhold til artikel 87, stk. 1. |
| --- | --- |

(117)

På baggrund af det ovenstående kan FINAGRAs kortvarige selskabsdeltagelse ikke i sig selv anses for at udgøre statsstøtte i henhold til artikel 87, stk. 1.

| (118) | Det er ligeledes nødvendigt at tage andre aspekter af selskabsdeltagelsen i betragtning. De italienske myndigheder har i deres skrivelse af 12. juli 2001 navnlig fremlagt en grundig undersøgelse for at dokumentere, at deres interventioner i form af køb af aktier foregik på markedsvilkår efter en grundig vurdering af selskabets økonomiske situation og især dets struktur og omfanget af dets gæld. Investeringen var ikke blevet foretaget, hvis selskabets økonomiske situation ikke gjorde det muligt at forvente et normalt afkast af den investerede kapital inden for et rimeligt tidsrum. Som de italienske myndigheder udtrykkeligt har påpeget, har FINAGRA i alle de berørte tilfælde handlet på baggrund af en tilbundsgående analyse af selskabets økonomiske situation (vurderinger af årsregnskabet på tidspunktet for interventionen) med hovedvægt på udsigten til at opnå normale afkast af de foretagne investeringer. Selskabet økonomiske situation var hele tiden sund. Følgende kriterier blev lagt til grund for vurderingen af et selskabs økonomiske effektivitet, inden beslutningen om køb af aktier blev truffet:






  — | selskabets markedsposition (geografisk placering, diversificeringsniveau, andel af salget på det globale og lokale marked udtrykt i procent) |
| --- | --- | --- |

(118)

Det er ligeledes nødvendigt at tage andre aspekter af selskabsdeltagelsen i betragtning. De italienske myndigheder har i deres skrivelse af 12. juli 2001 navnlig fremlagt en grundig undersøgelse for at dokumentere, at deres interventioner i form af køb af aktier foregik på markedsvilkår efter en grundig vurdering af selskabets økonomiske situation og især dets struktur og omfanget af dets gæld. Investeringen var ikke blevet foretaget, hvis selskabets økonomiske situation ikke gjorde det muligt at forvente et normalt afkast af den investerede kapital inden for et rimeligt tidsrum. Som de italienske myndigheder udtrykkeligt har påpeget, har FINAGRA i alle de berørte tilfælde handlet på baggrund af en tilbundsgående analyse af selskabets økonomiske situation (vurderinger af årsregnskabet på tidspunktet for interventionen) med hovedvægt på udsigten til at opnå normale afkast af de foretagne investeringer. Selskabet økonomiske situation var hele tiden sund. Følgende kriterier blev lagt til grund for vurderingen af et selskabs økonomiske effektivitet, inden beslutningen om køb af aktier blev truffet:

—

selskabets markedsposition (geografisk placering, diversificeringsniveau, andel af salget på det globale og lokale marked udtrykt i procent)

| — | selskabets tendens til at skabe overskud/afkast og en kritisk analyse af de faktorer, der var afgørende for opnåelsen af disse overskud |
| --- | --- |

—

selskabets tendens til at skabe overskud/afkast og en kritisk analyse af de faktorer, der var afgørende for opnåelsen af disse overskud

| — | bruttoavancen, grænseindtægterne og nettoaktiverne |
| --- | --- |

—

bruttoavancen, grænseindtægterne og nettoaktiverne

| — | den økonomiske forvaltnings effektivitet i forbindelse med anvendelse af de samlede ressourcer. |
| --- | --- |

—

den økonomiske forvaltnings effektivitet i forbindelse med anvendelse af de samlede ressourcer.

Disse kriterier er beskrevet nærmere og fastlagt i FINAGRAs interne vedtægter.

De italienske myndigheder har fremsendt detaljerede oplysninger om aktiekøbene i fem selskaber/kooperativer og har uddybet de pågældende selskabers situation med hensyn til hvert af de ovenstående parametre (jf. skrivelse af 5. februar 2001 og skrivelse af 26. november 2004).

| (119) | FINAGRAs interesse i et selskab har generelt ikke udgjort over 30 % af selskabets nettokapital og har aldrig oversteget 10 % af FINAGRAs kapital på det tidspunkt, hvor beslutningen om at gennemføre aktiekøbet blev truffet, hvilket ligeledes fremgår af nedenstående tabel:
  Tabel 4
  FINAGRAs andele af selskabernes samlede nettokapital (33)









  Selskab | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| MCLC | Nettokapital | FINAGRA | % |
| 1994 | 28 412 481 648 | 1 240 200 000 | 4,36 |
| 1995 | 28 458 138 741 | 2 479 800 000 | 8,71 |
| 1996 | 30 546 834 954 | 2 479 800 000 | 8,12 |
| 1997 | 32 191 589 226 | 2 479 800 000 | 7,70 |
| 1998 | 33 957 143 898 | 2 479 800 000 | 7,30 |
| 1999 | 32 090 948 834 | 1 239 600 000 | 3,86 |
| 2000 | 34 682 267 274 | 1 239 600 000 | 3,57 |
| Unicarni | Nettokapital | FINAGRA | % |
| 1994 | 12 669 243 845 | 2 000 000 000 | 15,79 |
| 1995 | 13 416 526 526 | 2 000 000 000 | 14,91 |
| 1996 | 14 558 518 843 | 2 060 000 000 | 14,15 |
| 1997 | 51 844 215 895 | 1 060 000 000 | 2,04 |
| 1998 | 51 918 316 470 | 1 075 000 000 | 2,07 |
| 1999 | 57 568 500 113 | 765 899 344 | 1,33 |
| 2000 | 60 804 913 354 | 795 580 426 | 1,31 |
| 2001 | 63 879 483 570 | 778 153 996 | 1,22 |
| 2002 | 64 931 137 640 | 799 164 462 | 1,23 |
| Ultrocchi | Nettokapital | FINAGRA | % |
| 1995 | 46 033 965 272 | 1 805 200 000 | 3,92 |
| 1996 | 46 202 537 881 | 1 805 200 000 | 3,91 |
| 1997 | 46 376 056 268 | 1 805 200 000 | 3,89 |
| Guardamiglio | Nettokapital | FINAGRA | % |
| 1995 | 9 807 056 542 | 0 | 0,00 |
| 1996 | 17 688 327 264 | 3 000 000 000 | 16,96 |
| 1997 | 17 457 904 625 | 3 000 000 000 | 17,18 |
| 1998 | 17 703 648 203 | 3 000 000 000 | 16,95 |

(119)

FINAGRAs interesse i et selskab har generelt ikke udgjort over 30 % af selskabets nettokapital og har aldrig oversteget 10 % af FINAGRAs kapital på det tidspunkt, hvor beslutningen om at gennemføre aktiekøbet blev truffet, hvilket ligeledes fremgår af nedenstående tabel:

Tabel 4

FINAGRAs andele af selskabernes samlede nettokapital (33)

Selskab

MCLC

Nettokapital

FINAGRA

%

1994

28 412 481 648

1 240 200 000

4,36

1995

28 458 138 741

2 479 800 000

8,71

1996

30 546 834 954

2 479 800 000

8,12

1997

32 191 589 226

2 479 800 000

7,70

1998

33 957 143 898

2 479 800 000

7,30

1999

32 090 948 834

1 239 600 000

3,86

2000

34 682 267 274

1 239 600 000

3,57

Unicarni

Nettokapital

FINAGRA

%

1994

12 669 243 845

2 000 000 000

15,79

1995

13 416 526 526

2 000 000 000

14,91

1996

14 558 518 843

2 060 000 000

14,15

1997

51 844 215 895

1 060 000 000

2,04

1998

51 918 316 470

1 075 000 000

2,07

1999

57 568 500 113

765 899 344

1,33

2000

60 804 913 354

795 580 426

1,31

2001

63 879 483 570

778 153 996

1,22

2002

64 931 137 640

799 164 462

1,23

Ultrocchi

Nettokapital

FINAGRA

%

1995

46 033 965 272

1 805 200 000

3,92

1996

46 202 537 881

1 805 200 000

3,91

1997

46 376 056 268

1 805 200 000

3,89

Guardamiglio

Nettokapital

FINAGRA

%

1995

9 807 056 542

0

0,00

1996

17 688 327 264

3 000 000 000

16,96

1997

17 457 904 625

3 000 000 000

17,18

1998

17 703 648 203

3 000 000 000

16,95

| (120) | Selskaberne har i alle tilfælde fremlagt normale investeringsplaner og har kunnet fremvise en tilstrækkelig selvfinansieringsgrad. I de gennemførte interventioner har FINAGRA fastlagt kriterierne for afhændelse af de foretagne investeringer og har opnået garantier fra modparterne, der var i overensstemmelse med de principper, som fremgår af den ovennævnte meddelelse. I henhold til FINAGRAs vedtægter bestod bestyrelsen af fem medlemmer, som også repræsenterede minoritetsaktionærerne (banker, kreditinstitutter og private virksomheder). Alle bestyrelsens beslutninger blev truffet som flertalsafgørelser og fuldstændig uafhængigt af regeringen. Bestyrelsens beslutninger forudsatte ikke godkendelse eller kontrol fra de offentlige myndigheders side. Bestyrelsen foretog en fuldstændig uafhængig vurdering af alle interventioner og handlede i henhold til de regler, der gælder for enhver erhvervsbank (lovbekendtgørelse nr. 385/93). Bestyrelsen udøvede FINAGRAs økonomiske og lånemæssige aktiviteter fuldstændig uafhængigt af staten, idet den traf sine beslutninger på grundlag af tre kriterier: risikoen, det forventede udbytte og virksomhedens økonomiske bæredygtighed. Disse procedurer er fastlagt i FINAGRAs forretningsorden. |
| --- | --- |

(120)

Selskaberne har i alle tilfælde fremlagt normale investeringsplaner og har kunnet fremvise en tilstrækkelig selvfinansieringsgrad. I de gennemførte interventioner har FINAGRA fastlagt kriterierne for afhændelse af de foretagne investeringer og har opnået garantier fra modparterne, der var i overensstemmelse med de principper, som fremgår af den ovennævnte meddelelse. I henhold til FINAGRAs vedtægter bestod bestyrelsen af fem medlemmer, som også repræsenterede minoritetsaktionærerne (banker, kreditinstitutter og private virksomheder). Alle bestyrelsens beslutninger blev truffet som flertalsafgørelser og fuldstændig uafhængigt af regeringen. Bestyrelsens beslutninger forudsatte ikke godkendelse eller kontrol fra de offentlige myndigheders side. Bestyrelsen foretog en fuldstændig uafhængig vurdering af alle interventioner og handlede i henhold til de regler, der gælder for enhver erhvervsbank (lovbekendtgørelse nr. 385/93). Bestyrelsen udøvede FINAGRAs økonomiske og lånemæssige aktiviteter fuldstændig uafhængigt af staten, idet den traf sine beslutninger på grundlag af tre kriterier: risikoen, det forventede udbytte og virksomhedens økonomiske bæredygtighed. Disse procedurer er fastlagt i FINAGRAs forretningsorden.

| (121) | For så vidt angik kapitalinteresser i kooperativer, optrådte FINAGRA desuden som kapitalindskyder. Dette betyder, at FINAGRA i henhold til den italienske lovgivning havde en særlig stilling i forhold til de ordinære selskabsdeltagere i kooperativerne, dvs.:






  — | FINAGRA opnåede et højere udbytte end de ordinære selskabsdeltagere (i gennemsnit 2 % mere). |
| --- | --- | --- |

(121)

For så vidt angik kapitalinteresser i kooperativer, optrådte FINAGRA desuden som kapitalindskyder. Dette betyder, at FINAGRA i henhold til den italienske lovgivning havde en særlig stilling i forhold til de ordinære selskabsdeltagere i kooperativerne, dvs.:

—

FINAGRA opnåede et højere udbytte end de ordinære selskabsdeltagere (i gennemsnit 2 % mere).

| — | FINAGRA havde beføjelse til at udpege et medlem af bestyrelsen og en af de lovpligtige revisorer. |
| --- | --- |

—

FINAGRA havde beføjelse til at udpege et medlem af bestyrelsen og en af de lovpligtige revisorer.

| — | Ved som kapitalindskyder at erhverve en kapitalinteresse i et kooperativ opnåede FINAGRA garantier for 50 % af den investerede kapital i form af sikkerhed. Denne garanti blev ikke krævet af de øvrige selskabsdeltagere og var en særlig garanti, som FINAGRAs deltagelse forudsatte. |
| --- | --- |

—

Ved som kapitalindskyder at erhverve en kapitalinteresse i et kooperativ opnåede FINAGRA garantier for 50 % af den investerede kapital i form af sikkerhed. Denne garanti blev ikke krævet af de øvrige selskabsdeltagere og var en særlig garanti, som FINAGRAs deltagelse forudsatte.

| (122) | Ved at erhverve kapitalinteresser i kooperativer som kapitalindskyder handlede FINAGRA på samme vilkår som alle de øvrige private selskabsdeltagere, som for hovedpartens vedkommende var banker og kreditinstitutter. De italienske myndigheder har dokumenteret dette ved fremsendelsen af en liste over alle kreditinstitutter og private institutioner, der har kapitalinteresser som kapitalindskydere i de kooperativer, hvori FINAGRA er selskabsdeltager (34) (jf. tabel 5 under punkt 136). Myndighederne har desuden fremsendt dokumentation vedrørende en banks intervention i et af disse kooperativer, MCLC, for derigennem at dokumentere, at FINAGRA har handlet på samme vilkår som enhver anden privat kapitalindskyder, blot med den forskel at FINAGRA stillede krav om større garantier, inden der blev truffet beslutning om, hvorvidt FINAGRA ville yde finansiering til et kooperativ som kapitalindskyder. Endvidere har myndighederne fremsendt Unicarnis beslutning om at udstede andelsbeviser til kapitalindskydere og anmodninger (der siden blev imødekommet) fra mange kreditinstitutter, der ønskede at indskyde kapital. |
| --- | --- |

(122)

Ved at erhverve kapitalinteresser i kooperativer som kapitalindskyder handlede FINAGRA på samme vilkår som alle de øvrige private selskabsdeltagere, som for hovedpartens vedkommende var banker og kreditinstitutter. De italienske myndigheder har dokumenteret dette ved fremsendelsen af en liste over alle kreditinstitutter og private institutioner, der har kapitalinteresser som kapitalindskydere i de kooperativer, hvori FINAGRA er selskabsdeltager (34) (jf. tabel 5 under punkt 136). Myndighederne har desuden fremsendt dokumentation vedrørende en banks intervention i et af disse kooperativer, MCLC, for derigennem at dokumentere, at FINAGRA har handlet på samme vilkår som enhver anden privat kapitalindskyder, blot med den forskel at FINAGRA stillede krav om større garantier, inden der blev truffet beslutning om, hvorvidt FINAGRA ville yde finansiering til et kooperativ som kapitalindskyder. Endvidere har myndighederne fremsendt Unicarnis beslutning om at udstede andelsbeviser til kapitalindskydere og anmodninger (der siden blev imødekommet) fra mange kreditinstitutter, der ønskede at indskyde kapital.

| (123) | Den ekstra garanti, som FINAGRA stillede krav om, bestod i en sikkerhedsstillelse til fordel for FINAGRA på 50 % af aktierne. Eksempelvis kan nævnes, at sikkerheden i statsobligationer, for så vidt angår MCLC, udgjorde 1 240 000 000 ITL (ud af en samlet værdi af FINAGRAs aktier på 2 479 800 000 ITL), og for så vidt angår Unicarni, beløb sikkerheden sig til 674 000 000 ITL (ud af en samlet værdi af FINAGRAs aktier på 2 825 900 000 ITL). De italienske myndigheder har understreget, at denne ekstra garanti (som er betydelig i forhold til FINAGRAs beholdning af aktier i selskaberne) ikke blev krævet af de øvrige kapitalindskydere, og myndighederne mener, at garantien er et yderligere bevis for, at FINAGRA anvendte de samme (og sågar strengere) kriterier som de private investorer. |
| --- | --- |

(123)

Den ekstra garanti, som FINAGRA stillede krav om, bestod i en sikkerhedsstillelse til fordel for FINAGRA på 50 % af aktierne. Eksempelvis kan nævnes, at sikkerheden i statsobligationer, for så vidt angår MCLC, udgjorde 1 240 000 000 ITL (ud af en samlet værdi af FINAGRAs aktier på 2 479 800 000 ITL), og for så vidt angår Unicarni, beløb sikkerheden sig til 674 000 000 ITL (ud af en samlet værdi af FINAGRAs aktier på 2 825 900 000 ITL). De italienske myndigheder har understreget, at denne ekstra garanti (som er betydelig i forhold til FINAGRAs beholdning af aktier i selskaberne) ikke blev krævet af de øvrige kapitalindskydere, og myndighederne mener, at garantien er et yderligere bevis for, at FINAGRA anvendte de samme (og sågar strengere) kriterier som de private investorer.

| (124) | Som et yderligere aspekt har de italienske myndigheder desuden bemærket, at FINAGRAs endelige årsregnskab altid har vist et positivt kapitalafkast. |
| --- | --- |

(124)

Som et yderligere aspekt har de italienske myndigheder desuden bemærket, at FINAGRAs endelige årsregnskab altid har vist et positivt kapitalafkast.

| (125) | På grundlag af ovenstående kan Kommissionen konkludere, at FINAGRA i forbindelse med aktiekøb har handlet på markedsvilkår som enhver anden privat investor. I forbindelse med de omtalte køb forelå der således ikke elementer af statsstøtte i medfør af traktatens artikel 87, stk. 1. |
| --- | --- |

(125)

På grundlag af ovenstående kan Kommissionen konkludere, at FINAGRA i forbindelse med aktiekøb har handlet på markedsvilkår som enhver anden privat investor. I forbindelse med de omtalte køb forelå der således ikke elementer af statsstøtte i medfør af traktatens artikel 87, stk. 1.

VI.3.1.b)   Ydelse af lån

| (126) | Som nævnt under punkt 106 ovenfor omfattede FINAGRAs aktiviteter ligeledes ydelse af lån til selskaber, der opererede inden for landbrugssektoren. I henhold til de italienske myndigheders oplysninger har FINAGRA ydet lån til et samlet beløb på 17 800 mio. ITL. |
| --- | --- |

(126)

Som nævnt under punkt 106 ovenfor omfattede FINAGRAs aktiviteter ligeledes ydelse af lån til selskaber, der opererede inden for landbrugssektoren. I henhold til de italienske myndigheders oplysninger har FINAGRA ydet lån til et samlet beløb på 17 800 mio. ITL.

| (127) | De italienske myndigheder har i deres skrivelse af 13. oktober 2000 erklæret, at lånene altid blev ydet på markedsvilkår til en rente, der afspejlede den risiko, der var forbundet med lånet, og som aldrig var lavere end den gældende rente på tidspunktet for ydelsen af lånene. |
| --- | --- |

(127)

De italienske myndigheder har i deres skrivelse af 13. oktober 2000 erklæret, at lånene altid blev ydet på markedsvilkår til en rente, der afspejlede den risiko, der var forbundet med lånet, og som aldrig var lavere end den gældende rente på tidspunktet for ydelsen af lånene.

| (128) | Lånene blev ydet til en rente, der svarede til renten på statsobligationer (Rendistato) ved interventioner med en varighed på over 18 måneder, minus fem point. Minimumsrentesatsen var under alle omstændigheder fastsat til 3 %. Generelt anses renten på statsobligationer for at være et referencepunkt, når de investeringers økonomiske rentabilitet bedømmes. En investering anses for at være rentabel, hvis det kan forudses, at afkastet mindst vil svare til det, som ville være opnået, hvis det samme beløb var blevet investeret i statsobligationer. Alligevel er fradraget på fem point i forhold til renten på statsobligationer et signal om, at FINAGRA kan have ydet lånene til en lavere rente end markedsrenten. |
| --- | --- |

(128)

Lånene blev ydet til en rente, der svarede til renten på statsobligationer (Rendistato) ved interventioner med en varighed på over 18 måneder, minus fem point. Minimumsrentesatsen var under alle omstændigheder fastsat til 3 %. Generelt anses renten på statsobligationer for at være et referencepunkt, når de investeringers økonomiske rentabilitet bedømmes. En investering anses for at være rentabel, hvis det kan forudses, at afkastet mindst vil svare til det, som ville være opnået, hvis det samme beløb var blevet investeret i statsobligationer. Alligevel er fradraget på fem point i forhold til renten på statsobligationer et signal om, at FINAGRA kan have ydet lånene til en lavere rente end markedsrenten.

| (129) | I denne forbindelse bemærkede de italienske myndigheder, at de selskaber, hvortil der blev ydet lån, blev udvalgt med stor omhu for at mindske risikoen for insolvens. Således handlede FINAGRA i forbindelse med ydelse af lån på markedsvilkår som ethvert andet pengeinstitut ved at undersøge muligheden for at yde lån til de nævnte lånemodtagere. Lånene blev ydet på grundlag af de investeringer, som låneansøgerne havde fremlagt, og kontrakterne indeholdt en angivelse af vilkårene for ydelse og tilbagebetaling af lånene, der var forenelige med de forpligtelser, som påhvilede de virksomheder, der ønskede at optage lån. Kontrakterne omfattede altid krav om tilbagebetaling af lånene inden for 48 måneder eller straks i tilfælde af misligholdelse af kontrakten eller forsinket tilbagebetaling. Lånene blev altid ydet som støtte til økonomisk bæredygtige projekter og til fremme af, at bestemte enheder gik sammen om at lede projekter på grundlag af konkrete erhvervsprogrammer med realistiske udviklingsperspektiver. Tilbagebetalingsevnen blev vurderet af FINAGRA på grundlag af de dokumenter, der blev stillet til rådighed (årsregnskaber, investeringsprojekter, treårsplaner) og efterfølgende tilbundsgående analyser, der svarede til de undersøgelser, som kreditinstitutterne gennemførte med samme formål. Desuden har alle de berørte selskaber foretaget regelmæssig tilbagebetaling af de skyldige beløb i henhold til de aftalte frister, hvilket ifølge de italienske myndigheder viser, at udvælgelsen af selskaberne var sket på grundlag af strenge økonomiske kriterier for at minimere risikoen for insolvens. |
| --- | --- |

(129)

I denne forbindelse bemærkede de italienske myndigheder, at de selskaber, hvortil der blev ydet lån, blev udvalgt med stor omhu for at mindske risikoen for insolvens. Således handlede FINAGRA i forbindelse med ydelse af lån på markedsvilkår som ethvert andet pengeinstitut ved at undersøge muligheden for at yde lån til de nævnte lånemodtagere. Lånene blev ydet på grundlag af de investeringer, som låneansøgerne havde fremlagt, og kontrakterne indeholdt en angivelse af vilkårene for ydelse og tilbagebetaling af lånene, der var forenelige med de forpligtelser, som påhvilede de virksomheder, der ønskede at optage lån. Kontrakterne omfattede altid krav om tilbagebetaling af lånene inden for 48 måneder eller straks i tilfælde af misligholdelse af kontrakten eller forsinket tilbagebetaling. Lånene blev altid ydet som støtte til økonomisk bæredygtige projekter og til fremme af, at bestemte enheder gik sammen om at lede projekter på grundlag af konkrete erhvervsprogrammer med realistiske udviklingsperspektiver. Tilbagebetalingsevnen blev vurderet af FINAGRA på grundlag af de dokumenter, der blev stillet til rådighed (årsregnskaber, investeringsprojekter, treårsplaner) og efterfølgende tilbundsgående analyser, der svarede til de undersøgelser, som kreditinstitutterne gennemførte med samme formål. Desuden har alle de berørte selskaber foretaget regelmæssig tilbagebetaling af de skyldige beløb i henhold til de aftalte frister, hvilket ifølge de italienske myndigheder viser, at udvælgelsen af selskaberne var sket på grundlag af strenge økonomiske kriterier for at minimere risikoen for insolvens.

| (130) | Minimumsrentesatsen, som FINAGRA beregnede, var på 3 % indtil maj 1999 og 2 % herefter (indtil juni 2000, da FINAGRA som følge af fusionen blev til Sviluppo Italia). Det fremgår tydeligt, at disse rentesatser ligger under Kommissionens referencesatser fra det pågældende tidsrum. |
| --- | --- |

(130)

Minimumsrentesatsen, som FINAGRA beregnede, var på 3 % indtil maj 1999 og 2 % herefter (indtil juni 2000, da FINAGRA som følge af fusionen blev til Sviluppo Italia). Det fremgår tydeligt, at disse rentesatser ligger under Kommissionens referencesatser fra det pågældende tidsrum.

| (131) | Der kan imidlertid sondres mellem kooperativer og private virksomheder, som har modtaget lån. Kun to kooperativer har modtaget lån fra FINAGRA (MCLC og Unicarni), som samlet beløber sig til 8,3 mia. ITL. |
| --- | --- |

(131)

Der kan imidlertid sondres mellem kooperativer og private virksomheder, som har modtaget lån. Kun to kooperativer har modtaget lån fra FINAGRA (MCLC og Unicarni), som samlet beløber sig til 8,3 mia. ITL.

| (132) | I forbindelse med kooperativerne har FINAGRA ydet lånene på de vilkår, der er fastlagt for kapitalindskydere, som er en særlig type medlemskab af kooperativerne, der udtrykkeligt er omhandlet i lov nr. 59/92 (jf. ovenstående beskrivelse i punkt 120). Beslutningen om at yde lån blev truffet af FINAGRA på grundlag af provenuet af lånene i form af de relative renter, der var fastlagt i kooperativernes vedtægter. Disse beslutninger blev godkendt af FINAGRAs bestyrelse, hvor alle kapitalindskyderne og de øvrige selskabsdeltagere (herunder som tidligere nævnt forskellige banker, kreditinstitutter og private investorer) er repræsenteret. |
| --- | --- |

(132)

I forbindelse med kooperativerne har FINAGRA ydet lånene på de vilkår, der er fastlagt for kapitalindskydere, som er en særlig type medlemskab af kooperativerne, der udtrykkeligt er omhandlet i lov nr. 59/92 (jf. ovenstående beskrivelse i punkt 120). Beslutningen om at yde lån blev truffet af FINAGRA på grundlag af provenuet af lånene i form af de relative renter, der var fastlagt i kooperativernes vedtægter. Disse beslutninger blev godkendt af FINAGRAs bestyrelse, hvor alle kapitalindskyderne og de øvrige selskabsdeltagere (herunder som tidligere nævnt forskellige banker, kreditinstitutter og private investorer) er repræsenteret.

| (133) | De anvendte rentesatser var medregnet i det forventede afkast af kapitalinvesteringerne, hvoraf FINAGRA som kapitalindskyder opnåede et højere udbytte end de ordinære selskabsdeltagere, og således udgjorde rentesatserne en del af FINAGRAs samlede investeringsstrategi. Som følge heraf kunne FINAGRA ikke blot direkte kontrollere ledelsen af de selskaber, hvortil lånene blev ydet, og opnå en højere indtjening, men også nedsætte administrationsomkostningerne, idet selskabsdeltagerne var velrenommerede banker og kreditinstitutter (35). De italienske myndigheder har fastslået, at de øvrige private kapitalindskydere anvendte de samme rentesatser, når de ydede lån til de kooperativer, hvori de var selskabsdeltagere, idet satserne var fastlagt i bestemmelserne om tilbagebetaling af lån ydet af selskabsdeltagerne, som var godkendt af kooperativerne. |
| --- | --- |

(133)

De anvendte rentesatser var medregnet i det forventede afkast af kapitalinvesteringerne, hvoraf FINAGRA som kapitalindskyder opnåede et højere udbytte end de ordinære selskabsdeltagere, og således udgjorde rentesatserne en del af FINAGRAs samlede investeringsstrategi. Som følge heraf kunne FINAGRA ikke blot direkte kontrollere ledelsen af de selskaber, hvortil lånene blev ydet, og opnå en højere indtjening, men også nedsætte administrationsomkostningerne, idet selskabsdeltagerne var velrenommerede banker og kreditinstitutter (35). De italienske myndigheder har fastslået, at de øvrige private kapitalindskydere anvendte de samme rentesatser, når de ydede lån til de kooperativer, hvori de var selskabsdeltagere, idet satserne var fastlagt i bestemmelserne om tilbagebetaling af lån ydet af selskabsdeltagerne, som var godkendt af kooperativerne.

| (134) | Ifølge de italienske myndigheder skulle de rentesatser for lån, som FINAGRA anvendte, vurderes i lyset af de øvrige betingelser, der knyttede sig til ydelsen af lån, dvs.:






  — | sammenhængen mellem status som henholdsvis kapitalindskyder og som långiver |
| --- | --- | --- |

(134)

Ifølge de italienske myndigheder skulle de rentesatser for lån, som FINAGRA anvendte, vurderes i lyset af de øvrige betingelser, der knyttede sig til ydelsen af lån, dvs.:

—

sammenhængen mellem status som henholdsvis kapitalindskyder og som långiver

| — | det forhold at renterne på lånene var ens for alle kapitalindskydere |
| --- | --- |

—

det forhold at renterne på lånene var ens for alle kapitalindskydere

| — | FINAGRAs direkte deltagelse i ledelsen af de kooperativer, hvortil der blev ydet lån i kraft af FINAGRAs deltagelse som medlem af deres bestyrelser |
| --- | --- |

—

FINAGRAs direkte deltagelse i ledelsen af de kooperativer, hvortil der blev ydet lån i kraft af FINAGRAs deltagelse som medlem af deres bestyrelser

| — | kapitalafkastet, der var 2 % højere end det, som enhver anden »almindelig« selskabsdeltager opnåede |
| --- | --- |

—

kapitalafkastet, der var 2 % højere end det, som enhver anden »almindelig« selskabsdeltager opnåede

| — | det forhold, at FINAGRA kun ydede lån til kooperativer, der stillede tilstrækkelige garantier for tilbagebetaling, og at FINAGRA anvendte strengere regler for ydelse af lån |
| --- | --- |

—

det forhold, at FINAGRA kun ydede lån til kooperativer, der stillede tilstrækkelige garantier for tilbagebetaling, og at FINAGRA anvendte strengere regler for ydelse af lån

| — | FINAGRAs lave administrationsudgifter, der skyldtes, at FINAGRA samarbejdede med banker, hvilket gjorde det muligt at opnå lavere renter |
| --- | --- |

—

FINAGRAs lave administrationsudgifter, der skyldtes, at FINAGRA samarbejdede med banker, hvilket gjorde det muligt at opnå lavere renter

| — | forretningsordenens bestemmelser om kapitaltilførsel, hvori der var fastsat en minimumssats på 3 % indtil maj 1999, selv om anvendelsen af statsobligationsrenten minus fem point ville have resulteret i værdier tæt på nul og endog negative værdier i nogle tilfælde. |
| --- | --- |

—

forretningsordenens bestemmelser om kapitaltilførsel, hvori der var fastsat en minimumssats på 3 % indtil maj 1999, selv om anvendelsen af statsobligationsrenten minus fem point ville have resulteret i værdier tæt på nul og endog negative værdier i nogle tilfælde.

| (135) | For at påvise, at FINAGRA var en blandt mange kapitalindskydere i disse kooperativer, har de italienske myndigheder fremsendt teksten (og det positive svar) til den anmodning, som mange kreditinstitutter fremsendte med henblik på at indskyde kapital i MCLC og Unicarni på de samme vilkår som FINAGRA. |
| --- | --- |

(135)

For at påvise, at FINAGRA var en blandt mange kapitalindskydere i disse kooperativer, har de italienske myndigheder fremsendt teksten (og det positive svar) til den anmodning, som mange kreditinstitutter fremsendte med henblik på at indskyde kapital i MCLC og Unicarni på de samme vilkår som FINAGRA.

| (136) | Antallet af kapitalindskydere i MCLC og Unicarni fremgår af nedenstående tabel:
  Tabel 5
  Antal af kapitalindskydere i MCLC og Unicarni | Antal af kapitalindskydere i MCLC og Unicarni |
| --- | --- | --- |
| 1994 | 23 |
| 1995 | 35 |
| 1996 | 39 |
| 1997 | 52 |
| 1998 | 55 |
| 1999 | 58 |
| 2000 | 61 |
| 2001 | 79 |
| 2002 | 93 |
| 2003 | 103 |

(136)

Antallet af kapitalindskydere i MCLC og Unicarni fremgår af nedenstående tabel:

Tabel 5

Antal af kapitalindskydere i MCLC og Unicarni

Antal af kapitalindskydere i MCLC og Unicarni

1994

23

1995

35

1996

39

1997

52

1998

55

1999

58

2000

61

2001

79

2002

93

2003

103

I 2004 var der 10 kapitalindskydere i Unicarni med en finansieringsandel til en samlet værdi på 5 918 000 EUR og 64 kapitalindskydere i MCLC med finansieringsandele til en samlet værdi på 1 559 286 EUR.

| (137) | Alle kapitalindskyderne var i forbindelse med ydelsen af lån underlagt reglerne om inddrivelse af lån, som var godkendt af kooperativernes bestyrelser. Ifølge disse regler skulle rentesatsen svare til renten på statsobligationer (Rendistato) ved interventioner med en varighed på over 18 måneder, minus fem point. Den obligatoriske minimumsrentesats blev fastlagt til 3 % indtil maj 1999. Således handlede FINAGRA som enhver anden (privat) kapitalindskyder i forbindelse med ydelse af lån til kooperativerne. |
| --- | --- |

(137)

Alle kapitalindskyderne var i forbindelse med ydelsen af lån underlagt reglerne om inddrivelse af lån, som var godkendt af kooperativernes bestyrelser. Ifølge disse regler skulle rentesatsen svare til renten på statsobligationer (Rendistato) ved interventioner med en varighed på over 18 måneder, minus fem point. Den obligatoriske minimumsrentesats blev fastlagt til 3 % indtil maj 1999. Således handlede FINAGRA som enhver anden (privat) kapitalindskyder i forbindelse med ydelse af lån til kooperativerne.

| (138) | Kapitalindskyderne stillede en væsentlig del af de midler til rådighed, som de to kooperativer modtog. Som det fremgår af nedenstående tabel, optog MCLC og Unicarni i perioden 1996-2003 lån fra FINAGRA og andre private investorer, der alle var kapitalindskydere.
  Tabel 6
  Lån ydet til MCLC og Unicarni af samtlige kapitalindskydere i perioden 1996-2003








  År | Samlet lånebeløb fra kapitalindskyderne (ITL) | Antal kapitalindskydere | Værdi af lån ydet af FINAGRA (ITL) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1996 | 6 390 361 001 | 39 | 3 500 000 000 (36) |
| 1997 | 6 727 572 001 | 48 | |
| 1998 | 10 366 345 007 | 51 | 33 000 000 000 (37) |
| 1999 | 10 274 854 007 | 53 | |
| 2000 | 8 342 949 006 | 53 | |
| 2001 | 8 520 314 006 | 54 | |
| 2002 | 6 603 670 715 | 91 | |
| 2003 | 7 491 842 237 | 98 | |

(138)

Kapitalindskyderne stillede en væsentlig del af de midler til rådighed, som de to kooperativer modtog. Som det fremgår af nedenstående tabel, optog MCLC og Unicarni i perioden 1996-2003 lån fra FINAGRA og andre private investorer, der alle var kapitalindskydere.

Tabel 6

Lån ydet til MCLC og Unicarni af samtlige kapitalindskydere i perioden 1996-2003

År

Samlet lånebeløb fra kapitalindskyderne (ITL)

Antal kapitalindskydere

Værdi af lån ydet af FINAGRA (ITL)

1996

6 390 361 001

39

3 500 000 000 (36)

1997

6 727 572 001

48

1998

10 366 345 007

51

33 000 000 000 (37)

1999

10 274 854 007

53

2000

8 342 949 006

53

2001

8 520 314 006

54

2002

6 603 670 715

91

2003

7 491 842 237

98

| (139) | Det forhold, at disse lån blev ydet på samme vilkår, som var gældende for de øvrige private investorer, der foretog betydelige investeringer i de samme kooperativer, som FINAGRA i sin egenskab af kapitalindskyder involverede sig i, viser, at princippet om ligebehandling er overholdt. |
| --- | --- |

(139)

Det forhold, at disse lån blev ydet på samme vilkår, som var gældende for de øvrige private investorer, der foretog betydelige investeringer i de samme kooperativer, som FINAGRA i sin egenskab af kapitalindskyder involverede sig i, viser, at princippet om ligebehandling er overholdt.

| (140) | På baggrund af de anførte betragtninger kan Kommissionen konkludere, at FINAGRA i forbindelse med ydelse af lån til kooperativerne har handlet på samme måde, som en privat investor på markedet ville have handlet, og på samme vilkår. Den fortrinsret, som FINAGRA giver til låntagere fra landbrugssektoren, skyldes FINAGRAs vedtægtsmæssige hensigt og bestemmelser om at intervenere i landbrugsbedrifter. I denne henseende udgør de lån, som FINAGRA har ydet til kooperativerne, ikke statsstøtte i henhold til traktatens artikel 87, stk. 1. |
| --- | --- |

(140)

På baggrund af de anførte betragtninger kan Kommissionen konkludere, at FINAGRA i forbindelse med ydelse af lån til kooperativerne har handlet på samme måde, som en privat investor på markedet ville have handlet, og på samme vilkår. Den fortrinsret, som FINAGRA giver til låntagere fra landbrugssektoren, skyldes FINAGRAs vedtægtsmæssige hensigt og bestemmelser om at intervenere i landbrugsbedrifter. I denne henseende udgør de lån, som FINAGRA har ydet til kooperativerne, ikke statsstøtte i henhold til traktatens artikel 87, stk. 1.

| (141) | Med hensyn til de øvrige private virksomheder kan det ikke udelukkes, at forskellen mellem de støttesatser, som lånene er blevet ydet til, og Kommissionens referencesatser udgør statsstøtte i medfør af traktatens artikel 87, stk. 1, uanset at alle de betingelser, som blev nævnt ovenfor under punkt 125-129, er opfyldt. Som sammenfattet under ovenstående punkt 131-133 kan det ikke bestrides, at der var en forskel mellem provenuet af de lån, der blev ydet til private virksomheder, og provenuet af de lån, der blev ydet til kooperativer, hvori FINAGRA var kapitalindskyder. Hvad angår kooperativerne handlede FINAGRA, også når selskabet beregnede rentesatser, der lå under Kommissionens referencesatser, som enhver anden privat investor ville have gjort i den samme situation i forventning om et højere afkast af de kapitalinvesteringer, som lånene var knyttet til. Denne situation, der er kendetegnet ved dette ekstra provenu og af FINAGRAs adfærd på markedet, der kan sammenlignes med enhver anden privat investors adfærd i samme situation, gør sig tydeligvis ikke gældende ved lån, der ydes til andre private virksomheder. |
| --- | --- |

(141)

Med hensyn til de øvrige private virksomheder kan det ikke udelukkes, at forskellen mellem de støttesatser, som lånene er blevet ydet til, og Kommissionens referencesatser udgør statsstøtte i medfør af traktatens artikel 87, stk. 1, uanset at alle de betingelser, som blev nævnt ovenfor under punkt 125-129, er opfyldt. Som sammenfattet under ovenstående punkt 131-133 kan det ikke bestrides, at der var en forskel mellem provenuet af de lån, der blev ydet til private virksomheder, og provenuet af de lån, der blev ydet til kooperativer, hvori FINAGRA var kapitalindskyder. Hvad angår kooperativerne handlede FINAGRA, også når selskabet beregnede rentesatser, der lå under Kommissionens referencesatser, som enhver anden privat investor ville have gjort i den samme situation i forventning om et højere afkast af de kapitalinvesteringer, som lånene var knyttet til. Denne situation, der er kendetegnet ved dette ekstra provenu og af FINAGRAs adfærd på markedet, der kan sammenlignes med enhver anden privat investors adfærd i samme situation, gør sig tydeligvis ikke gældende ved lån, der ydes til andre private virksomheder.

| (142) | De italienske myndigheder har erklæret, at FINAGRA kun har ydet lån til to private virksomheder (Guardamiglio og Ultrocchi), og at forskellen mellem rentesatserne for disse lån og Kommissionens referencesats, som var gældende på daværende tidspunkt, varierede fra -3,18 til -5,20 procentpoint. Ifølge de italienske myndigheder kan denne forskel betragtes som støtte til gennemførelse af investeringer i forbindelse med de integrerede projekter som er nævnt i lov nr. 252/91, men som tydeligt adskiller sig fra projekter, der finansieres i medfør af denne lov. Der er således hverken ydet støtte til disse investeringer i henhold til den nævnte lov eller med andre offentlige midler, selv om alle kriterier for tildeling af finansiering inden for rammerne af lov nr. 252/91 er opfyldt. På trods af at disse projekter vedrørte de integrerede projekter, var de funktionelt uafhængige af disse. Således indgik lånene i en strategi, der var rettet mod gennemførelsen af de integrerede projekter, men der blev anvendt forskellige finansieringsredskaber (også selv om de som i dette tilfælde ikke var kumulerede). Bruttosubventionsækvivalentens støtteintensitet for de to lån, der blev ydet til gennemførelse af investeringer i sektoren for forarbejdning og afsætning, udgør 0,96 % og 4,51 % som anført i nedenstående tabel:
  Tabel 7
  Lån ydet af FINAGRA til private virksomheder








  Låntager | Støtteberettigede udgifter (ikke omfattet af lov nr. 252/91) (ITL) | Rentespænd (ITL) | % af støtte |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 = 3/2 |
| Guardamiglio | 9 162 000 000 | 413 508 030 | 4,51 % |
| Ultrocchi | 42 940 033 423 | 415 954 000 | 0,96 % |

(142)

De italienske myndigheder har erklæret, at FINAGRA kun har ydet lån til to private virksomheder (Guardamiglio og Ultrocchi), og at forskellen mellem rentesatserne for disse lån og Kommissionens referencesats, som var gældende på daværende tidspunkt, varierede fra -3,18 til -5,20 procentpoint. Ifølge de italienske myndigheder kan denne forskel betragtes som støtte til gennemførelse af investeringer i forbindelse med de integrerede projekter som er nævnt i lov nr. 252/91, men som tydeligt adskiller sig fra projekter, der finansieres i medfør af denne lov. Der er således hverken ydet støtte til disse investeringer i henhold til den nævnte lov eller med andre offentlige midler, selv om alle kriterier for tildeling af finansiering inden for rammerne af lov nr. 252/91 er opfyldt. På trods af at disse projekter vedrørte de integrerede projekter, var de funktionelt uafhængige af disse. Således indgik lånene i en strategi, der var rettet mod gennemførelsen af de integrerede projekter, men der blev anvendt forskellige finansieringsredskaber (også selv om de som i dette tilfælde ikke var kumulerede). Bruttosubventionsækvivalentens støtteintensitet for de to lån, der blev ydet til gennemførelse af investeringer i sektoren for forarbejdning og afsætning, udgør 0,96 % og 4,51 % som anført i nedenstående tabel:

Tabel 7

Lån ydet af FINAGRA til private virksomheder

Låntager

Støtteberettigede udgifter (ikke omfattet af lov nr. 252/91) (ITL)

Rentespænd (ITL)

% af støtte

1

2

3

4 = 3/2

Guardamiglio

9 162 000 000

413 508 030

4,51 %

Ultrocchi

42 940 033 423

415 954 000

0,96 %

| (143) | I betragtning af at alle de nævnte investeringer er i overensstemmelse med de gældende regler for investeringer i sektoren for forarbejdning og afsætning, som er opført i kapitel VI.1 a) 1, og at støtteintensiteten (beregnet som bruttosubventionsækvivalenten af forskellen mellem rentesatsen for disse lån og Kommissionens referencesats på det pågældende tidspunkt) ligger inden for den maksimale støtteintensitet, der finder anvendelse på denne type investeringer, kan Kommissionen konkludere, at de lån, som FINAGRA har ydet til private virksomheder, udgør statsstøtte i henhold til traktatens artikel 87, stk. 1. Disse støtteformer er forenelige med fællesmarkedet i medfør af EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c). |
| --- | --- |

(143)

I betragtning af at alle de nævnte investeringer er i overensstemmelse med de gældende regler for investeringer i sektoren for forarbejdning og afsætning, som er opført i kapitel VI.1 a) 1, og at støtteintensiteten (beregnet som bruttosubventionsækvivalenten af forskellen mellem rentesatsen for disse lån og Kommissionens referencesats på det pågældende tidspunkt) ligger inden for den maksimale støtteintensitet, der finder anvendelse på denne type investeringer, kan Kommissionen konkludere, at de lån, som FINAGRA har ydet til private virksomheder, udgør statsstøtte i henhold til traktatens artikel 87, stk. 1. Disse støtteformer er forenelige med fællesmarkedet i medfør af EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c).

VI.3.1.c)   Stillelse af garantier

| (144) | De italienske myndigheder præciserede i deres skrivelse af 29. oktober 2004, registreret den 3. november 2004, og i deres skrivelse af 23. november 2004, at FINAGRA har stillet en enkelt garanti i forbindelse med banklån til fordel for Guardamiglio. |
| --- | --- |

(144)

De italienske myndigheder præciserede i deres skrivelse af 29. oktober 2004, registreret den 3. november 2004, og i deres skrivelse af 23. november 2004, at FINAGRA har stillet en enkelt garanti i forbindelse med banklån til fordel for Guardamiglio.

| (145) | Den garanti, der blev stillet til fordel for Guardamiglio (sikkerhed) for et beløb på 2 mia. ITL, blev stillet for et lån på 17 mia. ITL, som Guardamiglio har tilbagebetalt i sin helhed uden at realisere den stillede sikkerhed. |
| --- | --- |

(145)

Den garanti, der blev stillet til fordel for Guardamiglio (sikkerhed) for et beløb på 2 mia. ITL, blev stillet for et lån på 17 mia. ITL, som Guardamiglio har tilbagebetalt i sin helhed uden at realisere den stillede sikkerhed.

| (146) | Fra det tidspunkt hvor garantien blev stillet, blev statsgarantierne undersøgt på baggrund af principperne i Kommissionens skrivelse SG(89) D/4328 af 5. april 1989, Kommissionens skrivelse til medlemsstaterne SG(89) D/12772 af 12. oktober 1989 og Kommissionens meddelelse til medlemsstaterne om anvendelse af EF-traktatens artikel 92 og 93 og af artikel 5 i Kommissionens direktiv 80/723/EØF på offentlige virksomheder i fremstillingssektoren (38). På baggrund af disse dokumenter tillod Kommissionen kun garantier af denne art, hvis realiseringen heraf var kontraktligt betinget af specifikke vilkår, der kunne omfatte en obligatorisk insolvenserklæring eller en anden tilsvarende procedure, for så vidt angår den virksomhed, hvortil der var ydet lån. Vurderingen af, hvorvidt garantierne har karakter af støtte, forudsatte en analyse af låntagerens økonomiske situation. Støtteelementet i garantierne svarede til forskellen mellem den rente, som låntageren skulle betale på det frie marked, og den faktisk beregnede rente i forbindelse med sikkerhedsstillelsen, fratrukket en eventuel betalt godtgørelse for garantien. |
| --- | --- |

(146)

Fra det tidspunkt hvor garantien blev stillet, blev statsgarantierne undersøgt på baggrund af principperne i Kommissionens skrivelse SG(89) D/4328 af 5. april 1989, Kommissionens skrivelse til medlemsstaterne SG(89) D/12772 af 12. oktober 1989 og Kommissionens meddelelse til medlemsstaterne om anvendelse af EF-traktatens artikel 92 og 93 og af artikel 5 i Kommissionens direktiv 80/723/EØF på offentlige virksomheder i fremstillingssektoren (38). På baggrund af disse dokumenter tillod Kommissionen kun garantier af denne art, hvis realiseringen heraf var kontraktligt betinget af specifikke vilkår, der kunne omfatte en obligatorisk insolvenserklæring eller en anden tilsvarende procedure, for så vidt angår den virksomhed, hvortil der var ydet lån. Vurderingen af, hvorvidt garantierne har karakter af støtte, forudsatte en analyse af låntagerens økonomiske situation. Støtteelementet i garantierne svarede til forskellen mellem den rente, som låntageren skulle betale på det frie marked, og den faktisk beregnede rente i forbindelse med sikkerhedsstillelsen, fratrukket en eventuel betalt godtgørelse for garantien.

| (147) | I den foreliggende sag udgør garantien i henhold til de italienske myndigheder ikke statsstøtte i medfør af traktatens artikel 87, stk. 1, af følgende årsager:






  — | Sikkerhedshaveren befinder sig ikke i økonomiske vanskeligheder. |
| --- | --- | --- |

(147)

I den foreliggende sag udgør garantien i henhold til de italienske myndigheder ikke statsstøtte i medfør af traktatens artikel 87, stk. 1, af følgende årsager:

—

Sikkerhedshaveren befinder sig ikke i økonomiske vanskeligheder.

| — | Låntageren har optaget et lån på 17 mia. ITL på finansmarkedet, hvilket viser, at selskabet anses for at være pålideligt og investeringen for at være rentabel. |
| --- | --- |

—

Låntageren har optaget et lån på 17 mia. ITL på finansmarkedet, hvilket viser, at selskabet anses for at være pålideligt og investeringen for at være rentabel.

| — | Garantien vedrører en konkret økonomisk intervention på et fast beløb og for et nærmere fastsat tidsrum. Garantien omfatter kun ca. 11 % af det samlede lånebeløb. |
| --- | --- |

—

Garantien vedrører en konkret økonomisk intervention på et fast beløb og for et nærmere fastsat tidsrum. Garantien omfatter kun ca. 11 % af det samlede lånebeløb.

| — | Lånet er ikke ydet til låntageren på vilkår, der er gunstigere end den normale markedsrente som følge af FINAGRAs garanti. |
| --- | --- |

—

Lånet er ikke ydet til låntageren på vilkår, der er gunstigere end den normale markedsrente som følge af FINAGRAs garanti.

| — | Hvis garantien skal realiseres, gælder der specifikke betingelser for inddrivelsen af gælden, enten i form af udenretligt forlig eller i henhold til den italienske civillovbog i form af tvangsfuldbyrdelse af gælden ved udlæg i de aktiver, der tilhører den debitor, for hvem garantien er stillet. |
| --- | --- |

—

Hvis garantien skal realiseres, gælder der specifikke betingelser for inddrivelsen af gælden, enten i form af udenretligt forlig eller i henhold til den italienske civillovbog i form af tvangsfuldbyrdelse af gælden ved udlæg i de aktiver, der tilhører den debitor, for hvem garantien er stillet.

| — | Den godtgørelse, som FINAGRA opkræver, er et årligt gebyr på 0,40 %, som i henhold til de italienske myndigheder svarede til den gældende markedspris for ekstra garantier på daværende tidspunkt i betragtning af sikkerhedshaverens sunde økonomiske situation, de økonomiske perspektiver og de investeringer, der var planlagt at gennemføre (39). Ifølge de italienske myndigheder lå markedsrenten for en primær garanti på det tidspunkt på 0,70 %. Ved ekstra garanti lå markedsrenten på mellem 0,40 % og 0,70 % afhængigt af sikkerhedshaverens økonomiske situation. Ved lån, der ydes til et selskab, der er blevet positivt vurderet af flere banker, og som har gode økonomiske perspektiver samt gennemførte en grundig moderniseringsproces, afspejler en årlig rente på 0,40 % i henhold til de italienske myndigheder den markedsrente, der er gældende for denne type operation. Garantien er knyttet til en underordnet operation (gennemførelse af investeringer), der samfinansieres med offentlige midler i henhold til lov nr. 252/91, og er således i overensstemmelse med bestemmelserne om statsstøtte. |
| --- | --- |

—

Den godtgørelse, som FINAGRA opkræver, er et årligt gebyr på 0,40 %, som i henhold til de italienske myndigheder svarede til den gældende markedspris for ekstra garantier på daværende tidspunkt i betragtning af sikkerhedshaverens sunde økonomiske situation, de økonomiske perspektiver og de investeringer, der var planlagt at gennemføre (39). Ifølge de italienske myndigheder lå markedsrenten for en primær garanti på det tidspunkt på 0,70 %. Ved ekstra garanti lå markedsrenten på mellem 0,40 % og 0,70 % afhængigt af sikkerhedshaverens økonomiske situation. Ved lån, der ydes til et selskab, der er blevet positivt vurderet af flere banker, og som har gode økonomiske perspektiver samt gennemførte en grundig moderniseringsproces, afspejler en årlig rente på 0,40 % i henhold til de italienske myndigheder den markedsrente, der er gældende for denne type operation. Garantien er knyttet til en underordnet operation (gennemførelse af investeringer), der samfinansieres med offentlige midler i henhold til lov nr. 252/91, og er således i overensstemmelse med bestemmelserne om statsstøtte.

| (148) | I lyset af de ovenstående oplysninger kan Kommissionen konkludere, at den garanti, der blev stillet af FINAGRA, ikke udgør statsstøtte i henhold traktatens artikel 87, stk. 1. |
| --- | --- |

(148)

I lyset af de ovenstående oplysninger kan Kommissionen konkludere, at den garanti, der blev stillet af FINAGRA, ikke udgør statsstøtte i henhold traktatens artikel 87, stk. 1.

VII.   KONKLUSIONER

| (149) | Kommissionen konstaterer, at Italien har anvendt den her omhandlede støtte ulovligt og i strid med traktatens artikel 88, stk. 3. Følgende fremgår imidlertid af de ovenstående betragtninger:






  — | Støtteforanstaltningerne i henhold til artikel 15, stk. 16, i lov nr. 67/88, artikel 5 i lov nr. 290/99 og lov nr. 252/91 (integrerede projekter) er forenelige med fællesmarkedet i henhold til traktatens artikel 87, stk. 3, litra c). |
| --- | --- | --- |

(149)

Kommissionen konstaterer, at Italien har anvendt den her omhandlede støtte ulovligt og i strid med traktatens artikel 88, stk. 3. Følgende fremgår imidlertid af de ovenstående betragtninger:

—

Støtteforanstaltningerne i henhold til artikel 15, stk. 16, i lov nr. 67/88, artikel 5 i lov nr. 290/99 og lov nr. 252/91 (integrerede projekter) er forenelige med fællesmarkedet i henhold til traktatens artikel 87, stk. 3, litra c).

| — | Foranstaltningerne i henhold til artikel 4 i lov nr. 290/99 (landbrugs-, drifts- og forbedringslån med udløbsdato den 31. marts 1998) blev aldrig gennemført og har således heller ikke givet anledning til statsstøtte i medfør af traktatens artikel 87, stk. 1. |
| --- | --- |

—

Foranstaltningerne i henhold til artikel 4 i lov nr. 290/99 (landbrugs-, drifts- og forbedringslån med udløbsdato den 31. marts 1998) blev aldrig gennemført og har således heller ikke givet anledning til statsstøtte i medfør af traktatens artikel 87, stk. 1.

| — | FINAGRAs interventioner i medfør af lov nr. 252/91 vedrørende erhvervelse af aktier, ydelse af lån til kooperativer og stillelse af garanti udgør ikke statsstøtte i henhold til traktatens artikel 87, stk. 1. |
| --- | --- |

—

FINAGRAs interventioner i medfør af lov nr. 252/91 vedrørende erhvervelse af aktier, ydelse af lån til kooperativer og stillelse af garanti udgør ikke statsstøtte i henhold til traktatens artikel 87, stk. 1.

| — | FINAGRAs interventioner i medfør af lov nr. 252/91 vedrørende ydelse af lån til private virksomheder udgør statsstøtte i medfør af traktatens artikel 87, stk. 1. Disse støtteformer er forenelige med fællesmarkedet i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c). |
| --- | --- |

—

FINAGRAs interventioner i medfør af lov nr. 252/91 vedrørende ydelse af lån til private virksomheder udgør statsstøtte i medfør af traktatens artikel 87, stk. 1. Disse støtteformer er forenelige med fællesmarkedet i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c).

HAR VEDTAGET DEN FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

1.   De støtteforanstaltninger, som Italien har indført til fordel for husdyrbrugssektoren i henhold til artikel 15, stk. 16, i lov nr. 67/88, artikel 5 i lov nr. 290/99 og lov nr. 252/91 (integrerede projekter), og FINAGRAs interventioner i henhold til lov nr. 252/91 i forbindelse med ydelse af lån til private virksomheder, er forenelige med fællesmarkedet i henhold til traktatens artikel 87, stk. 3, litra c).

2.   Foranstaltningerne i henhold til artikel 4 i lov nr. 290/99 vedrørende landbrugs-, drifts- og forbedringslån med udløbsdato den 31. marts 1998 blev aldrig gennemført og har således heller ikke givet anledning til statsstøtte i henhold til traktatens artikel 87, stk. 1.

3.   FINAGRAs interventioner i medfør af lov nr. 252/91 vedrørende erhvervelse af aktier, ydelse af lån til kooperativer og stillelse af garanti udgør ikke statsstøtte i henhold til traktatens artikel 87, stk. 1.

Artikel 2

Denne beslutning er rettet til Den Italienske Republik.

Udfærdiget i Bruxelles, 5. juli 2005.

På Kommissionens vegne

Mariann FISCHER BOEL

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT C 148 af 27.5.2000, s. 2.

1

(2)  SG(2000) D/101808.

2

(3)  EFT L 83 af 27.3.1999, s. 1.

3

(4)  EFT C 148 af 27.5.2000, s. 2.

4

(5)  Kommissionens beslutning SG (2002) D/229239 af 5.4.2002.

5

(6)  I perioden 1970-1990 lykkedes det således Frankrig at reducere antallet af slagterier i landet fra 1738 til 357. Derimod var der i begyndelsen af 1990'erne i Italien stadig 8 500 aktive slagterier mod de førnævnte 357 i Frankrig, 270 i Tyskland og 30 i Nederlandene.

6

(7)  Beløbet på 700 mia. ITL er sammensat af 400 mia. ITL for 1988 og 300 mia. ITL for 1989.

7

(8)  Skrivelse SG (2002) D/229239).

8

(9)  I forbindelse med sin vurdering anvendte Kommissionen denne rentesats som referencerente for Italien på lånetidspunktet.

9

(10)  Jf. Kommissionens skrivelse af 28.1.1999.

10

(11)  EFT L 160 af 26.6.1999, s. 21.

11

(12)  EFT L 282 af 1.11.1975, s. 1.

12

(13)  EFT L 341 af 22.12.2001, s. 3.

13

(14)  I 2000 blev der i Italien slagtet 1 154 000 tons kvæg. I samme periode blev der i alt slagtet 7 401 000 tons dyr i EU.

14

(15)  Jf. skrivelse fra de italienske myndigheder den 18.5.2000.

15

(16)  EFT C 232 af 12.8.2000, s. 17.

16

(17)  Af de 13 projekter, der oprindelig blev fremlagt, blev kun de otte godkendt, og kun fem blev afsluttet.

17

(18)  Rådets forordning (EØF) nr. 866/90 af 29. marts 1990 om forbedring af vilkårene for forarbejdning og afsætning af landbrugsprodukter (EFT L 91 af 6.4.1990, s. 1).

18

(19)  Med henblik på at dokumentere, at ovenstående krav er overholdt, fremsendte de italienske myndigheder oprindelig en undersøgelse, der var udarbejdet af ISMEA (Istituto per studi, ricerche ed informazioni sul mercato agricolo) i september 2000, og som indeholdt en generel oversigt over de ændringer, der karakteriserede slagteindustrien i Italien i 1990'erne. Undersøgelsens samlede konklusion var, at slagtekapaciteten i Italien var faldet med 3 % i perioden 1990-1998. Ifølge de italienske myndigheder var dette fald et bevis på, at de investeringer, der var foretaget på grundlag af de love, som undersøges, var i overensstemmelse med de ovennævnte sektorbestemte begrænsninger. Kommissionen indvendte imidlertid, at den nedgang i slagtekapaciteten, som var omhandlet i ISMEA's undersøgelse, skyldtes den specifikke udvikling i kødsektoren i det tidsrum i hele Europa. Det fald i antallet af slagterier og slagtekapacitet, som kendetegnede sektoren i Italien i 1990'erne (hovedsagelig som følge af behovet for at tilpasse sig de nye hygiejnestandarder), var således allerede kendetegnende for slagterisektorerne i andre lande (f.eks. Frankrig) i 1970'erne. Som det fremgår af dokumentet, begyndte Italien først senere, i 1980'erne og 1990'erne, at omstrukturere sektoren. Det fald på 3 %, som de italienske myndigheder gør opmærksom på, udgjorde derfor ikke dokumentation for, at beslutning 90/342/EØF var overholdt. De italienske myndigheder blev derfor opfordret til at fremlægge de specifikke oplysninger om de ændringer i slagtekapaciteten, der var fremkaldt af de investeringer, som blev foretaget på hver af de faciliteter, der havde deltaget i de integrerede projekter.

19

(20)  EFT C 74 af 10.3.1998, s. 9, med ændringer (EFT C 258 af 9.9.2000, s. 5).

20

(21)  Gea og Val di Cesola var omfattet af det oprindelige projekt Centro Carni Sud, der ikke blev afsluttet og som følge heraf ikke blev anset for at være berettiget til finansiering. De to projekter, som Gea og Val di Cesola havde påtaget sig at gennemføre, blev imidlertid afsluttet og finansieret.

21

(22)  EFT L 218 af 6.8.1991, s. 1.

22

(23)  Rådets direktiv 91/629/EØF af 19.11.1991 om fastsættelse af mindstekrav med hensyn til beskyttelse af kalve (EFT L 340 af 11.12.1991, s. 28).

23

(24)  Rådets direktiv 91/629/EØF af 19.11.1991 om fastsættelse af mindstekrav med hensyn til beskyttelse af svin (EFT L 340 af 11.12.1991, s. 33).

24

(25)  Skrivelse fra de italienske myndigheder af 18. maj 2000.

25

(26)  Jf. s. 5 i skrivelsen.

26

(27)  Skrivelse fra de italienske myndigheder af 13. oktober 2000.

27

(28)  SEK(89) 343/2 af 7.3.1989.

28

(29)  Lovbekendtgørelse nr. 1 af 9.1.1999: »Riordino degli enti e delle società di promozione e istituzione della società Sviluppo Italia S.p.A«.

29

(30)  EF-Bulletin 9-1984.

30

(31)  Til et beløb på i alt 33 458 mio. ITL.

31

(32)  Ibid., punkt 3.3.

32

(33)  Oplysninger pr. 31. december hvert år.

33

(34)  Selskaber og private institutioner: CoopFons Spa, Agricola Sabbadina srl, CCFR Scarl. Kreditinstitutter bl.a.: Banca Agricola Mantovana, Em. Ro. Popolare Spa, Bipop Carire Spa, Banca popolare Verona — Banca S. Geminiano S. Prospero, Banca di Roma, Finec merchant Spa, Agrisviluppo spa.

34

(35)  FINAGRA var som kapitalindskyder i kooperativer berettiget til at udpege et bestyrelsesmedlem og en lovpligtig revisor.

35

(36)  Dette beløb omfatter det fireårige lån på 500 000 000 ITL til Unicarni og det fireårige lån på 3 000 000 000 ITL til MCLC, som blev ydet i 1996. MCLC modtog desuden lån i 1994 til en værdi af 1 500 000 000 ITL (skrivelse fra de italienske myndigheder af 5.7.2001).

36

(37)  Lån ydet til Unicarni.

37

(38)  EFT C 307 af 13.11.1993, s. 3.

38

(39)  Den garanti, som FINAGRA havde stillet, var en supplerende garanti, idet lånet allerede var dækket af en primær garanti.

39

---

| 19.10.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 276/22 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 276/22

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 20. december 2006

om Tysklands påtænkte statsstøtte C 12/05 (ex N 611/03) til e-glass AG

(meddelt under nummer K(2006) 6587)

(Kun den tyske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

(2007/656/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 88, stk. 2, første afsnit,

under henvisning til aftalen Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om særlige bestemmelser for anvendelse af EF-traktatens artikel 93 (1), særlig forordningens artikel 9,

efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med ovennævnte bestemmelser (2) og under hensyntagen til disse bemærkninger, og

ud fra følgende betragtninger:

1.   SAGSFORLØB

| (1) | Ved brev af 15. december 2003, der registreredes den 18. december 2003, anmeldte Tyskland over for Kommissionen en planlagt investeringsstøtte til e-glass AG, Osterweddingen, (N 611/03) og opfyldte hermed den anmeldelsespligt for store virksomheder, der er foreskrevet i de multisektorale rammebestemmelser for regionalstøtte til store investeringsprojekter (herefter »MSR 1998«) (3). Den 23. januar og 27. februar 2004 anmodede Kommissionen om supplerende oplysninger. Tyskland fremsendte de ønskede oplysninger i brev af 13. februar 2004, der registreredes samme dag, og 4. marts 2004, der registreredes samme dag. |
| --- | --- |

(1)

Ved brev af 15. december 2003, der registreredes den 18. december 2003, anmeldte Tyskland over for Kommissionen en planlagt investeringsstøtte til e-glass AG, Osterweddingen, (N 611/03) og opfyldte hermed den anmeldelsespligt for store virksomheder, der er foreskrevet i de multisektorale rammebestemmelser for regionalstøtte til store investeringsprojekter (herefter »MSR 1998«) (3). Den 23. januar og 27. februar 2004 anmodede Kommissionen om supplerende oplysninger. Tyskland fremsendte de ønskede oplysninger i brev af 13. februar 2004, der registreredes samme dag, og 4. marts 2004, der registreredes samme dag.

| (2) | Den 20. april 2004 godkendte Kommissionen under sagsnummer C(2004) 1350 endelig den støtteintensitet til fordel for e-glass AG, der var anmeldt i henhold til MSR 1998. |
| --- | --- |

(2)

Den 20. april 2004 godkendte Kommissionen under sagsnummer C(2004) 1350 endelig den støtteintensitet til fordel for e-glass AG, der var anmeldt i henhold til MSR 1998.

| (3) | Ved brev af 25. oktober 2004, der registreredes den 26. oktober 2004, meddelte Tyskland Kommissionen, at en del af oplysningerne om ejerne af e-glass AG i den oprindelige anmeldelse var ukorrekte og anmodede Kommissionen om at ændre beslutningen af 20. april 2004. |
| --- | --- |

(3)

Ved brev af 25. oktober 2004, der registreredes den 26. oktober 2004, meddelte Tyskland Kommissionen, at en del af oplysningerne om ejerne af e-glass AG i den oprindelige anmeldelse var ukorrekte og anmodede Kommissionen om at ændre beslutningen af 20. april 2004.

| (4) | Ved brev af 8. februar 2005, der registreredes den 9. februar 2005, fremsendte Tyskland supplerende oplysninger. |
| --- | --- |

(4)

Ved brev af 8. februar 2005, der registreredes den 9. februar 2005, fremsendte Tyskland supplerende oplysninger.

| (5) | Ved brev af 24. februar 2005, ref. D/51447, gav Kommissionen Tyskland lejlighed til at fremsætte bemærkninger vedrørende Kommissionens plan om at tilbagekalde beslutningen af 20. april 2004 og indlede den formelle undersøgelsesprocedure. Tyskland fremsendte deres bemærkninger i brev af 4. marts 2005, der registreredes den 8. marts 2005. |
| --- | --- |

(5)

Ved brev af 24. februar 2005, ref. D/51447, gav Kommissionen Tyskland lejlighed til at fremsætte bemærkninger vedrørende Kommissionens plan om at tilbagekalde beslutningen af 20. april 2004 og indlede den formelle undersøgelsesprocedure. Tyskland fremsendte deres bemærkninger i brev af 4. marts 2005, der registreredes den 8. marts 2005.

| (6) | Ved brev af 20. april 2005, ref. C(2005) 1114 endelig, underrettede Kommissionen Tyskland om sin beslutning om at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, med hensyn til støtten til fordel for e-glass AG. Kommissionens beslutning om at indlede proceduren blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (4). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger. |
| --- | --- |

(6)

Ved brev af 20. april 2005, ref. C(2005) 1114 endelig, underrettede Kommissionen Tyskland om sin beslutning om at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, med hensyn til støtten til fordel for e-glass AG. Kommissionens beslutning om at indlede proceduren blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (4). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger.

| (7) | Tyskland fremsatte deres bemærkninger i brev af 7. juni 2005, der registreredes den 9. juni 2005. |
| --- | --- |

(7)

Tyskland fremsatte deres bemærkninger i brev af 7. juni 2005, der registreredes den 9. juni 2005.

| (8) | Kommissionen modtog bemærkninger fra interesserede parter i brev af 3. oktober 2005, der registreredes den 4. oktober 2005, af 7. oktober 2005, der registreredes den 10. oktober 2005 og af 10. oktober 2005, der registreredes samme dag. Kommissionen videresendte bemærkningerne til Tyskland og gav hermed lejlighed til, at der kunne tages stilling til disse bemærkninger. Tyskland fremsendte sine bemærkninger i brev af 22. november 2005, der registreredes den 25. november 2005. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen modtog bemærkninger fra interesserede parter i brev af 3. oktober 2005, der registreredes den 4. oktober 2005, af 7. oktober 2005, der registreredes den 10. oktober 2005 og af 10. oktober 2005, der registreredes samme dag. Kommissionen videresendte bemærkningerne til Tyskland og gav hermed lejlighed til, at der kunne tages stilling til disse bemærkninger. Tyskland fremsendte sine bemærkninger i brev af 22. november 2005, der registreredes den 25. november 2005.

2.   BESKRIVELSE AF STØTTEFORANSTALTNINGEN

| (9) | Tyskland har planer om at indrømme aktieselskabet e-glass AG (herefter »e-glass«) en regional investeringsstøtte til opførelse af et nyt anlæg til produktion af rå floatglas i Sachsen-Anhalt. |
| --- | --- |

(9)

Tyskland har planer om at indrømme aktieselskabet e-glass AG (herefter »e-glass«) en regional investeringsstøtte til opførelse af et nyt anlæg til produktion af rå floatglas i Sachsen-Anhalt.

2.1.   Støttemodtager og ændring af ejerstruktur

| (10) | Formålet med e-glass er ifølge virksomhedens vedtægter »fremstilling, forædling og salg af planglas af alle typer«. |
| --- | --- |

(10)

Formålet med e-glass er ifølge virksomhedens vedtægter »fremstilling, forædling og salg af planglas af alle typer«.

| (11) | Den 15. december 2003 blev der anmeldt følgende ejerstruktur:






  — | Luxfinpart S.A., Luxemburg, en andel på [...] (5) % |
| --- | --- | --- |

(11)

Den 15. december 2003 blev der anmeldt følgende ejerstruktur:

—

Luxfinpart S.A., Luxemburg, en andel på [...] (5) %

| — | Semco Glaskooperation GmbH (»Semco«), Tyskland, en andel på [...] % |
| --- | --- |

—

Semco Glaskooperation GmbH (»Semco«), Tyskland, en andel på [...] %

| — | advokat Heckmann, en andel på [...] på vegne af en tysk virksomhed (Treugeberin). |
| --- | --- |

—

advokat Heckmann, en andel på [...] på vegne af en tysk virksomhed (Treugeberin).

Luxfinpart S.A., der blev oprettet i 1997, er et holdingselskab, som på anmeldelsestidspunktet betragtede det anmeldte projekt som en ren finansinvestering.

Semco, der blev oprettet i 1997, er en virksomhed, der forarbejder floatglas. Partnerne er Sawatzki GmbH & Co. Vermögensanlage KG og Hermann Schüler GmbH & Co. KG, som hver har en andel på [...] %.

Treugeberin er en [...], som forarbejder glas og raffinerer floatglas. Treugeberin ejes af [...] samt af [...].

| (12) | I brev af 25. oktober 2004 meddelte Tyskland Kommissionen, at anmeldelsen indeholdt ukorrekte oplysninger om en af ejerne af e-glass og dennes aktiviteter på markedet for floatglas (6). |
| --- | --- |

(12)

I brev af 25. oktober 2004 meddelte Tyskland Kommissionen, at anmeldelsen indeholdt ukorrekte oplysninger om en af ejerne af e-glass og dennes aktiviteter på markedet for floatglas (6).

| (13) | I brev af 8. februar 2005 underrettede Tyskland Kommissionen om en ændring af ejerforholdene i e-glass, som trådte i kraft den 21. december 2004. Det meddeltes, at Luxfinpart S.A. solgte sine andele i e-glass til Trösch Holding GmbH, Bad Krozingen, Tyskland (Trösch). Trösch købte endvidere [...] af de tidligere ejere, således at Trösch ejer [...] af e-glass. |
| --- | --- |

(13)

I brev af 8. februar 2005 underrettede Tyskland Kommissionen om en ændring af ejerforholdene i e-glass, som trådte i kraft den 21. december 2004. Det meddeltes, at Luxfinpart S.A. solgte sine andele i e-glass til Trösch Holding GmbH, Bad Krozingen, Tyskland (Trösch). Trösch købte endvidere [...] af de tidligere ejere, således at Trösch ejer [...] af e-glass.

| (14) | Trösch er det tyske holdingselskab inden for Trösch-Gruppe, som har hovedsæde i Bern i Schweiz. Trösch ejer aktiemajoriteten i Euroglas S.A., Hombourg (Frankrig) og Euroglas GmbH, Haldensleben (Tyskland). Trösch-Gruppe fremstiller floatglas og er også aktiv inden for forarbejdning af floatglas. |
| --- | --- |

(14)

Trösch er det tyske holdingselskab inden for Trösch-Gruppe, som har hovedsæde i Bern i Schweiz. Trösch ejer aktiemajoriteten i Euroglas S.A., Hombourg (Frankrig) og Euroglas GmbH, Haldensleben (Tyskland). Trösch-Gruppe fremstiller floatglas og er også aktiv inden for forarbejdning af floatglas.

| (15) | Advokat Heckmann, der fungerede som trustee for et tysk selskab, overdrog sine kapitalandele til AD Augento GmbH, Stuttgart (Tyskland) (»AD-GmbH«) med virkning fra 21. december 2004. [...] (7). |
| --- | --- |

(15)

Advokat Heckmann, der fungerede som trustee for et tysk selskab, overdrog sine kapitalandele til AD Augento GmbH, Stuttgart (Tyskland) (»AD-GmbH«) med virkning fra 21. december 2004. [...] (7).

| (16) | Efter transaktionen den 21. december 2004 ser e-glass' ejerstruktur nu således ud:












  — | Trösch |
| --- | --- | --- |

(16)

Efter transaktionen den 21. december 2004 ser e-glass' ejerstruktur nu således ud:

—

Trösch

[...] %

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

[...] %

| — | Tredje ejer (aktier med AD-GmbH som trustee) |
| --- | --- |

—

Tredje ejer (aktier med AD-GmbH som trustee)

[...] %

2.2.   Projektet

| (17) | Projektet gennemføres i Sülzetal-Osterweddingen i et område, der er omfattet af EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra a). Det regionale støtteloft er på 28 % brutto eller i undtagelsestilfælde 35 % brutto for store virksomheder (8). Investeringsprojektet blev påbegyndt 15. april 2003 med forventet afslutning 31. december 2005. Støtteanmodningen blev indgivet, inden projektet blev påbegyndt. |
| --- | --- |

(17)

Projektet gennemføres i Sülzetal-Osterweddingen i et område, der er omfattet af EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra a). Det regionale støtteloft er på 28 % brutto eller i undtagelsestilfælde 35 % brutto for store virksomheder (8). Investeringsprojektet blev påbegyndt 15. april 2003 med forventet afslutning 31. december 2005. Støtteanmodningen blev indgivet, inden projektet blev påbegyndt.

| (18) | Projektet vedrører opførelse af et nyt anlæg til fremstilling af rå floatglas. Floatglas er langt den mest almindelige type planglas; andre typer planglas er støbt glas, spejlglas og pladeglas. På verdensplan tegner floatglas sig for en andel på over 80 % af den samlede produktion af planglas (9). Det antages, at floatglas tegner sig for en andel på over 80 % inden for EØS. Markedet for floatglas er normalt inddelt i to trin: produktion af rå floatglas (trin 1) og forarbejdning af floatglas (trin 2). |
| --- | --- |

(18)

Projektet vedrører opførelse af et nyt anlæg til fremstilling af rå floatglas. Floatglas er langt den mest almindelige type planglas; andre typer planglas er støbt glas, spejlglas og pladeglas. På verdensplan tegner floatglas sig for en andel på over 80 % af den samlede produktion af planglas (9). Det antages, at floatglas tegner sig for en andel på over 80 % inden for EØS. Markedet for floatglas er normalt inddelt i to trin: produktion af rå floatglas (trin 1) og forarbejdning af floatglas (trin 2).

| (19) | Til fremstilling af rå floatglas produceres først et endeløst glasbånd, idet det flydende glas ledes ind på et floatbad af flydende tin (floatprocessen). Herved opnås en fuldstændig jævn glasoverflade. Efter nedkøling bliver glasset tilskåret og er derefter salgsklart. Det rå floatglas blive normalt videreforarbejdet (formet) og kan derefter anvendes overalt, hvor der skal bruges planglas, hovedsagelig inden for byggeriet og bilindustrien. |
| --- | --- |

(19)

Til fremstilling af rå floatglas produceres først et endeløst glasbånd, idet det flydende glas ledes ind på et floatbad af flydende tin (floatprocessen). Herved opnås en fuldstændig jævn glasoverflade. Efter nedkøling bliver glasset tilskåret og er derefter salgsklart. Det rå floatglas blive normalt videreforarbejdet (formet) og kan derefter anvendes overalt, hvor der skal bruges planglas, hovedsagelig inden for byggeriet og bilindustrien.

| (20) | Det nye anlæg vil være e-glass' første produktionssted. Produktionen skulle ifølge planen påbegyndes i [...] og være i fuld drift i [...]. Når indkøringsperioden er afsluttet i [...], forventes den årlige kapacitet at ligge på [...] ton (brutto) rå floatglas. |
| --- | --- |

(20)

Det nye anlæg vil være e-glass' første produktionssted. Produktionen skulle ifølge planen påbegyndes i [...] og være i fuld drift i [...]. Når indkøringsperioden er afsluttet i [...], forventes den årlige kapacitet at ligge på [...] ton (brutto) rå floatglas.

| (21) | De støtteberettigede projektomkostninger beløber sig til 121 mio. EUR, der fordeler sig som følger:






  Post | Støtteberettigede omkostninger i EUR |
| --- | --- | --- |
| Grund | [...] |
| Bygninger | [...] |
| Eksterne faciliteter | [...] |
| Anlæg og maskiner | [...] |
| Immaterielle aktiver (software) | [...] |
| I alt | 121 000 000 |

(21)

De støtteberettigede projektomkostninger beløber sig til 121 mio. EUR, der fordeler sig som følger:

Post

Støtteberettigede omkostninger i EUR

Grund

[...]

Bygninger

[...]

Eksterne faciliteter

[...]

Anlæg og maskiner

[...]

Immaterielle aktiver (software)

[...]

I alt

121 000 000

| (22) | Ifølge anmeldelsen bidrager projektet direkte til skabelse af 186 arbejdspladser, herunder 10 uddannelsespladser. Det forventes endvidere, at der vil blive skabt 358 indirekte arbejdspladser i det støtteberettigede område og de tilstødende områder (på NUTS II-niveau). |
| --- | --- |

(22)

Ifølge anmeldelsen bidrager projektet direkte til skabelse af 186 arbejdspladser, herunder 10 uddannelsespladser. Det forventes endvidere, at der vil blive skabt 358 indirekte arbejdspladser i det støtteberettigede område og de tilstødende områder (på NUTS II-niveau).

2.3.   Støtteintensitet

| (23) | Tyskland anmoder om godkendelse af en planlagt støtte med en bruttointensitet på op til 35 % af de støtteberettigede projektomkostninger på i alt 121 mio. EUR. |
| --- | --- |

(23)

Tyskland anmoder om godkendelse af en planlagt støtte med en bruttointensitet på op til 35 % af de støtteberettigede projektomkostninger på i alt 121 mio. EUR.

2.4.   Støtteforanstaltning

| (24) | Støtten til e-glass omfatter






  — | et investeringstilskud på grundlag af forbundsregeringens og delstaternes fælles ordning til forbedring af de regionale økonomiske strukturer (Gemeinschaftsaufgabe »Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur«) som led i 32. rammeplan i denne fælles ordning. De relevante bestemmelser i den 32. rammeplan er identisk med den tidligere plan, den 31. rammeplan, som Kommissionen har godkendt indtil udgangen af 2006 (10) |
| --- | --- | --- |

(24)

Støtten til e-glass omfatter

—

et investeringstilskud på grundlag af forbundsregeringens og delstaternes fælles ordning til forbedring af de regionale økonomiske strukturer (Gemeinschaftsaufgabe »Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur«) som led i 32. rammeplan i denne fælles ordning. De relevante bestemmelser i den 32. rammeplan er identisk med den tidligere plan, den 31. rammeplan, som Kommissionen har godkendt indtil udgangen af 2006 (10)

| — | en investeringspræmie på grundlag af loven om investeringspræmier fra 1999 (Investitionszulagengesetz 1999), der godkendtes af Kommissionen til produktion eller køb af økonomiske goder, begge godkendt inden 2005 i forbindelse med et initialinvesteringsprojekt (11). Tyskland havde taget forbehold med hensyn til at benytte en eventuel ordning, der skulle efterfølge ovennævnte lov fra 1999 |
| --- | --- |

—

en investeringspræmie på grundlag af loven om investeringspræmier fra 1999 (Investitionszulagengesetz 1999), der godkendtes af Kommissionen til produktion eller køb af økonomiske goder, begge godkendt inden 2005 i forbindelse med et initialinvesteringsprojekt (11). Tyskland havde taget forbehold med hensyn til at benytte en eventuel ordning, der skulle efterfølge ovennævnte lov fra 1999

| — | en garanti for et banklån på grundlag af en støtteordning, der blev godkendt i 1991 (12). |
| --- | --- |

—

en garanti for et banklån på grundlag af en støtteordning, der blev godkendt i 1991 (12).

| (25) | Tyskland har bekræftet, at betingelserne i det godkendte regionalstøttekort og ovennævnte godkendte støtteordninger (13) er overholdt. |
| --- | --- |

(25)

Tyskland har bekræftet, at betingelserne i det godkendte regionalstøttekort og ovennævnte godkendte støtteordninger (13) er overholdt.

3.   PROCEDURENS INDLEDNING

3.1.   De ukorrekte oplysninger

| (26) | I brev af 25. oktober 2004 underrettede Tyskland Kommissionen om, at en del af oplysningerne i den oprindelige anmeldelse vedrørende ejerne af e-glass var ukorrekt. Tyskland og ledelsen af e-glass hævder, at de ikke var bekendt hermed, inden Kommissionen traf sin beslutning. |
| --- | --- |

(26)

I brev af 25. oktober 2004 underrettede Tyskland Kommissionen om, at en del af oplysningerne i den oprindelige anmeldelse vedrørende ejerne af e-glass var ukorrekt. Tyskland og ledelsen af e-glass hævder, at de ikke var bekendt hermed, inden Kommissionen traf sin beslutning.

| (27) | De nye oplysninger vedrører en af ejerne af e-glass (Luxfinpart S.A.) og denne virksomheds aktiviteter på forarbejdningsmarkedet (trin 2). I den oprindelige anmeldelse var der givet oplysninger om tre ejere, hvoraf de to var aktive på forarbejdningsmarkedet (trin 2), mens den tredje kun blev betragtet som investor (Luxfinpart S.A.), som hverken var aktiv på markedet for produktion af rå floatglas (trin 1) eller forarbejdningsmarkedet (trin 2). Ifølge de korrekte oplysninger, der blev fremlagt af Tyskland i brev af 25. oktober 2004, var ejerne af e-glass alle tre aktive på forarbejdningsmarkedet (trin 2) på anmeldelsestidspunktet. |
| --- | --- |

(27)

De nye oplysninger vedrører en af ejerne af e-glass (Luxfinpart S.A.) og denne virksomheds aktiviteter på forarbejdningsmarkedet (trin 2). I den oprindelige anmeldelse var der givet oplysninger om tre ejere, hvoraf de to var aktive på forarbejdningsmarkedet (trin 2), mens den tredje kun blev betragtet som investor (Luxfinpart S.A.), som hverken var aktiv på markedet for produktion af rå floatglas (trin 1) eller forarbejdningsmarkedet (trin 2). Ifølge de korrekte oplysninger, der blev fremlagt af Tyskland i brev af 25. oktober 2004, var ejerne af e-glass alle tre aktive på forarbejdningsmarkedet (trin 2) på anmeldelsestidspunktet.

| (28) | Siden marts 2003 har Luxfinpart S.A. haft forretningsmæssigt forbindelse med [...]. [...] beskæftiger sig med forarbejdning af floatglas (trin 2). [...] bar den økonomiske risiko i forbindelse med Luxfinparts andel i e-glass. Samtidig var [...] kontraktligt forpligtet til at aftage [...] % af e-glass' produktion. |
| --- | --- |

(28)

Siden marts 2003 har Luxfinpart S.A. haft forretningsmæssigt forbindelse med [...]. [...] beskæftiger sig med forarbejdning af floatglas (trin 2). [...] bar den økonomiske risiko i forbindelse med Luxfinparts andel i e-glass. Samtidig var [...] kontraktligt forpligtet til at aftage [...] % af e-glass' produktion.

3.2.   Konsekvenserne af de ukorrekte oplysninger for vurderingen

| (29) | I den oprindelige beslutning af 20. april 2004 var markedet for rå floatglas (trin 1) defineret som det relevante marked. Selv om to af de tre ejere af e-glass var aktive på forarbejdningsmarkedet (trin 2), forelagde Tyskland dokumentation, som gav Kommissionen mulighed for at konkludere, at analysen kunne begrænses til trin 1-markedet. |
| --- | --- |

(29)

I den oprindelige beslutning af 20. april 2004 var markedet for rå floatglas (trin 1) defineret som det relevante marked. Selv om to af de tre ejere af e-glass var aktive på forarbejdningsmarkedet (trin 2), forelagde Tyskland dokumentation, som gav Kommissionen mulighed for at konkludere, at analysen kunne begrænses til trin 1-markedet.

| (30) | Kommissionen var i besiddelse af kopier af kontraktudkast mellem e-glass og en uafhængig kunde. Kontrakten med den uafhængige kunde viste, at denne kunde opnåede samme vilkår og betingelser, som de kunder, der ejede virksomheden. Det blev derfor konkluderet, at de kunder, der ejede virksomheden, og andre kunder i senere omsætningsled blev behandlet ens, således at støtten ikke ville få virkninger på forarbejdningsmarkederne. Det var derfor ikke nødvendigt for Kommissionen at inddrage forarbejdningsmarkedet (trin 2) i definitionen af det relevante marked. Det fremhævedes endvidere, at markedet for produktion (trin 1) og forarbejdning (trin 2) fulgte samme udvikling, da rå floatglas er vigtigste input for forarbejdningsmarkedet. |
| --- | --- |

(30)

Kommissionen var i besiddelse af kopier af kontraktudkast mellem e-glass og en uafhængig kunde. Kontrakten med den uafhængige kunde viste, at denne kunde opnåede samme vilkår og betingelser, som de kunder, der ejede virksomheden. Det blev derfor konkluderet, at de kunder, der ejede virksomheden, og andre kunder i senere omsætningsled blev behandlet ens, således at støtten ikke ville få virkninger på forarbejdningsmarkederne. Det var derfor ikke nødvendigt for Kommissionen at inddrage forarbejdningsmarkedet (trin 2) i definitionen af det relevante marked. Det fremhævedes endvidere, at markedet for produktion (trin 1) og forarbejdning (trin 2) fulgte samme udvikling, da rå floatglas er vigtigste input for forarbejdningsmarkedet.

| (31) | Det fremgik imidlertid af de oplysninger, der blev fremlagt af Tyskland den 25. oktober 2004, at ovennævnte kontrakt i modsætning til hvad der var oplyst i anmeldelsen, ikke var indgået med en af de uafhængige kunder, men med én, der på anmeldelsestidspunktet var indirekte ejer af e-glass, nemlig [...], der er aktiv på forarbejdningsmarkedet for floatglas (trin 2).
  Derfor er det ikke længere muligt at fastholde konklusionen om, at støtten ikke ville have nogen fordrejende virkning på forarbejdningsmarkedet (trin 2), og at Kommissionen ikke behøvede at tage hensyn til udviklingen på dette marked. De nye oplysninger viser, at Kommissionen er nødt til at tage hensyn til forarbejdningsmarkedet (trin 2) i sin vurdering af støtteforanstaltningerne. |
| --- | --- |

(31)

Det fremgik imidlertid af de oplysninger, der blev fremlagt af Tyskland den 25. oktober 2004, at ovennævnte kontrakt i modsætning til hvad der var oplyst i anmeldelsen, ikke var indgået med en af de uafhængige kunder, men med én, der på anmeldelsestidspunktet var indirekte ejer af e-glass, nemlig [...], der er aktiv på forarbejdningsmarkedet for floatglas (trin 2).

Derfor er det ikke længere muligt at fastholde konklusionen om, at støtten ikke ville have nogen fordrejende virkning på forarbejdningsmarkedet (trin 2), og at Kommissionen ikke behøvede at tage hensyn til udviklingen på dette marked. De nye oplysninger viser, at Kommissionen er nødt til at tage hensyn til forarbejdningsmarkedet (trin 2) i sin vurdering af støtteforanstaltningerne.

| (32) | Da de ukorrekte oplysninger påvirkede begrundelserne for afgrænsningen af det relevante marked og de relevante markeder og derfor havde indvirkning på konkurrencefaktoren og hermed i sidste ende på den tilladte støtteintensitet efter MSR 1998, skal de ukorrekte oplysninger anses for at være af afgørende betydning for beslutningen, jf. artikel 9 i forordning (EF) nr. 659/1999. |
| --- | --- |

(32)

Da de ukorrekte oplysninger påvirkede begrundelserne for afgrænsningen af det relevante marked og de relevante markeder og derfor havde indvirkning på konkurrencefaktoren og hermed i sidste ende på den tilladte støtteintensitet efter MSR 1998, skal de ukorrekte oplysninger anses for at være af afgørende betydning for beslutningen, jf. artikel 9 i forordning (EF) nr. 659/1999.

| (33) | Ifølge artikel 9 i denne forordning »kan Kommissionen efter at have give den pågældende medlemsstat lejlighed til at fremsætte sine bemærkninger ophæve en [...] beslutning, hvis den var baseret på urigtige oplysninger, som blev indsendt under proceduren, og som var af afgørende betydning for beslutningen. Inden Kommissionen ophæver en beslutning og vedtager en ny beslutning, indleder den den formelle undersøgelsesprocedure efter artikel 4, stk. 4, [...]«. |
| --- | --- |

(33)

Ifølge artikel 9 i denne forordning »kan Kommissionen efter at have give den pågældende medlemsstat lejlighed til at fremsætte sine bemærkninger ophæve en [...] beslutning, hvis den var baseret på urigtige oplysninger, som blev indsendt under proceduren, og som var af afgørende betydning for beslutningen. Inden Kommissionen ophæver en beslutning og vedtager en ny beslutning, indleder den den formelle undersøgelsesprocedure efter artikel 4, stk. 4, [...]«.

| (34) | Inden Kommissionen ophævede den oprindelige beslutning, der var baseret på ukorrekte oplysninger, og som var af afgørende betydning for denne beslutning, og inden vedtagelsen af en ny beslutning, indledte den — i overensstemmelse med artikel 9 i forordning (EF) nr. 659/1999 — den formelle undersøgelsesprocedure den 20. april 2005. |
| --- | --- |

(34)

Inden Kommissionen ophævede den oprindelige beslutning, der var baseret på ukorrekte oplysninger, og som var af afgørende betydning for denne beslutning, og inden vedtagelsen af en ny beslutning, indledte den — i overensstemmelse med artikel 9 i forordning (EF) nr. 659/1999 — den formelle undersøgelsesprocedure den 20. april 2005.

4.   BEMÆRKNINGER FRA INTERESSEREDE PARTER

| (35) | Efter opfordringen til at fremsætte bemærkninger efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, modtog Kommissionen bemærkninger fra tre konkurrenter. |
| --- | --- |

(35)

Efter opfordringen til at fremsætte bemærkninger efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, modtog Kommissionen bemærkninger fra tre konkurrenter.

| (36) | Den første interesserede part, Saint-Gobain, var af den opfattelse, at Kommissionen ikke kunne se bort fra den markedsudvikling, som den var bekendt med på det tidspunkt, hvor den traf beslutning om støttens forenelighed med EF-traktatens artikel 87 og MSR 1998. Derfor burde Kommissionen i denne formelle undersøgelsesprocedure ikke blot basere sin vurdering på den gennemsnitlige årlige stigning i det synlige forbrug i perioden 1997-2002. I betragtning af de ukorrekte oplysninger i anmeldelsen bør Kommissionen nu, ifølge Saint-Gobain, basere sin beregning af støtteintensiteten på perioden 1999-2004 som den relevante periode. |
| --- | --- |

(36)

Den første interesserede part, Saint-Gobain, var af den opfattelse, at Kommissionen ikke kunne se bort fra den markedsudvikling, som den var bekendt med på det tidspunkt, hvor den traf beslutning om støttens forenelighed med EF-traktatens artikel 87 og MSR 1998. Derfor burde Kommissionen i denne formelle undersøgelsesprocedure ikke blot basere sin vurdering på den gennemsnitlige årlige stigning i det synlige forbrug i perioden 1997-2002. I betragtning af de ukorrekte oplysninger i anmeldelsen bør Kommissionen nu, ifølge Saint-Gobain, basere sin beregning af støtteintensiteten på perioden 1999-2004 som den relevante periode.

| (37) | Ifølge Saint-Gobain havde den gennemsnitlige årlige stigning i det synlige forbrug af rå floatglas inden for de sidste fem år været negativ (1999-2004: -0,62 %) og derfor burde markedet defineres som »absolut vigende« i overensstemmelse med punkt 7.8 i MSR 1998. |
| --- | --- |

(37)

Ifølge Saint-Gobain havde den gennemsnitlige årlige stigning i det synlige forbrug af rå floatglas inden for de sidste fem år været negativ (1999-2004: -0,62 %) og derfor burde markedet defineres som »absolut vigende« i overensstemmelse med punkt 7.8 i MSR 1998.

| (38) | Saint-Gobain var desuden af den opfattelse, at Kommissionen — allerede da den traf beslutningen i april 2004 — burde have taget hensyn til den forventede prognose og navnlig, da den tydede på en betydelig ændring i den gennemsnitlige årlige stigning i det synlige forbrug. Saint-Gobain gør opmærksom på, at Kommissionen selv har forlangt, at den anmeldende medlemsstat fremlægger vurderinger og prognoser vedrørende udviklingen i det synlige forbrug for den pågældende vare for de tre år, der følger efter anmeldelsen (jf. punkt 5.4.2 i afsnit 5 i bilaget til MSR 1998). |
| --- | --- |

(38)

Saint-Gobain var desuden af den opfattelse, at Kommissionen — allerede da den traf beslutningen i april 2004 — burde have taget hensyn til den forventede prognose og navnlig, da den tydede på en betydelig ændring i den gennemsnitlige årlige stigning i det synlige forbrug. Saint-Gobain gør opmærksom på, at Kommissionen selv har forlangt, at den anmeldende medlemsstat fremlægger vurderinger og prognoser vedrørende udviklingen i det synlige forbrug for den pågældende vare for de tre år, der følger efter anmeldelsen (jf. punkt 5.4.2 i afsnit 5 i bilaget til MSR 1998).

| (39) | Ifølge Saint-Gobain bør det relevante marked omfatte markedet for forarbejdet glas (trin 2). I det foreliggende tilfælde er det ganske vist kun en del af det samlede marked for forarbejdet glas, der er relevant. Saint-Gobain sondrer primært mellem markederne for bilglas og almindeligt handelsglas (bygningsglas), fordi Saint-Gobain finder, at produktionsteknikken for bilglas, kundegrundlag og den måde, hvorpå bilglas sælges på markedet, er fuldstændig forskellig fra, hvorledes det sker inden for byggeriet. Herefter inddeler virksomheden sektoren for bygningsglas i fire særskilte markeder: i) termoruder (dobbeltruder eller flerlagsruder), ii) hærdet glas (sikkerhedsglas), iii) lamineret glas (sikkerhedsglas) og iv) forsølvet glas (spejl). Da ca. 80 % af floatglasforbruget (målt i mængde) i den generelle handel (bortset fra bilglas) falder på termoruder (dobbeltruder), finder Saint-Gobain, at markedet for termoruder i dette tilfælde bør være det primært relevante marked. |
| --- | --- |

(39)

Ifølge Saint-Gobain bør det relevante marked omfatte markedet for forarbejdet glas (trin 2). I det foreliggende tilfælde er det ganske vist kun en del af det samlede marked for forarbejdet glas, der er relevant. Saint-Gobain sondrer primært mellem markederne for bilglas og almindeligt handelsglas (bygningsglas), fordi Saint-Gobain finder, at produktionsteknikken for bilglas, kundegrundlag og den måde, hvorpå bilglas sælges på markedet, er fuldstændig forskellig fra, hvorledes det sker inden for byggeriet. Herefter inddeler virksomheden sektoren for bygningsglas i fire særskilte markeder: i) termoruder (dobbeltruder eller flerlagsruder), ii) hærdet glas (sikkerhedsglas), iii) lamineret glas (sikkerhedsglas) og iv) forsølvet glas (spejl). Da ca. 80 % af floatglasforbruget (målt i mængde) i den generelle handel (bortset fra bilglas) falder på termoruder (dobbeltruder), finder Saint-Gobain, at markedet for termoruder i dette tilfælde bør være det primært relevante marked.

| (40) | Hvad angår det geografiske omfang af ovennævnte markeder hævdede Saint-Gobain, at markederne for sølvbelagt glas (spejl) og lamineret glas skulle anses for at dække hele Fællesskabet. Med hensyn til de andre produktmarkeder, især for hærdet glas og termoruder, er der intet, der tyder på, at der er et marked, der dækker hele Fællesskabet. Det ser især ud til, at der for de pågældende markeder snarere er tale om nationale eller endog regionale markeder, hvilket hovedsagelig skyldes de højere transportomkostninger. I betragtning af de aktuelle priser for dobbeltruder tillader de høje omkostninger ikke længere transport over større afstande og — så vidt Saint-Gobain er orienteret — leverer alle glasfabrikanter termoruder til kunderne over en afstand på ca. 250-300 km fra fabrikken. Derfor finder Saint-Gobain, at man i forbindelse med termoruder bør gå ud fra et nationalt eller regionalt marked. |
| --- | --- |

(40)

Hvad angår det geografiske omfang af ovennævnte markeder hævdede Saint-Gobain, at markederne for sølvbelagt glas (spejl) og lamineret glas skulle anses for at dække hele Fællesskabet. Med hensyn til de andre produktmarkeder, især for hærdet glas og termoruder, er der intet, der tyder på, at der er et marked, der dækker hele Fællesskabet. Det ser især ud til, at der for de pågældende markeder snarere er tale om nationale eller endog regionale markeder, hvilket hovedsagelig skyldes de højere transportomkostninger. I betragtning af de aktuelle priser for dobbeltruder tillader de høje omkostninger ikke længere transport over større afstande og — så vidt Saint-Gobain er orienteret — leverer alle glasfabrikanter termoruder til kunderne over en afstand på ca. 250-300 km fra fabrikken. Derfor finder Saint-Gobain, at man i forbindelse med termoruder bør gå ud fra et nationalt eller regionalt marked.

| (41) | Saint-Gobain fremsætter også bemærkninger vedrørende vurderingen af det skønnede antal nye arbejdspladser, der skabes som følge af investeringerne. Saint-Gobain gør opmærksom på, at den planlagte floatglasfabrik i Osterweddingen ligger 40 km fra en allerede eksisterende floatglasfabrik, der drives af Euroglas. En af de tre ejere af Euroglas er Trösch. På grund af de mulige synergieffekter mellem de to fabrikker og i betragtning af, at e-glass' nye fabrik udstyres med den mest moderne teknologi, har e-glass, ifølge Saint-Gobain, formentlig brug for færre end 120 beskæftigede på sin fabrik (inklusive lærlinge). |
| --- | --- |

(41)

Saint-Gobain fremsætter også bemærkninger vedrørende vurderingen af det skønnede antal nye arbejdspladser, der skabes som følge af investeringerne. Saint-Gobain gør opmærksom på, at den planlagte floatglasfabrik i Osterweddingen ligger 40 km fra en allerede eksisterende floatglasfabrik, der drives af Euroglas. En af de tre ejere af Euroglas er Trösch. På grund af de mulige synergieffekter mellem de to fabrikker og i betragtning af, at e-glass' nye fabrik udstyres med den mest moderne teknologi, har e-glass, ifølge Saint-Gobain, formentlig brug for færre end 120 beskæftigede på sin fabrik (inklusive lærlinge).

| (42) | Den anden interesserede part, [...] (14), fremlagde ajourførte tal for oplysningerne om markedet for rå floatglas (hele fællesskabsmarkedet, mængde og værdi), som Kommissionen havde anvendt i sin beslutning af 20. april 2004. Det blev endvidere fremført, at Kommissionen skulle tage hensyn til markedssituationen i Tyskland. Derfor blev der fremlagt oplysninger om mængde og værdi af det samlede forbrug af rå floatglas i Tyskland (2001-2004). |
| --- | --- |

(42)

Den anden interesserede part, [...] (14), fremlagde ajourførte tal for oplysningerne om markedet for rå floatglas (hele fællesskabsmarkedet, mængde og værdi), som Kommissionen havde anvendt i sin beslutning af 20. april 2004. Det blev endvidere fremført, at Kommissionen skulle tage hensyn til markedssituationen i Tyskland. Derfor blev der fremlagt oplysninger om mængde og værdi af det samlede forbrug af rå floatglas i Tyskland (2001-2004).

| (43) | Den anden interesserede part bemærker endvidere, at det er meget vanskeligt at få fat i aktuelt talmateriale om mængde og værdi af det samlede forbrug af rå floatglas i Fællesskabet, men at disse tal afspejler tendensen i sektoren for rå floatglas. Det fremhæves, at den tendens, der afspejles af tallene for sektoren for rå floatglas, også burde gælde for markedet for forarbejdet glas, da rå floatglas altid videreforarbejdes, og da der muligvis ikke er taget hensyn til udsving i import og eksport af forarbejdet glas til og fra Fællesskabet. |
| --- | --- |

(43)

Den anden interesserede part bemærker endvidere, at det er meget vanskeligt at få fat i aktuelt talmateriale om mængde og værdi af det samlede forbrug af rå floatglas i Fællesskabet, men at disse tal afspejler tendensen i sektoren for rå floatglas. Det fremhæves, at den tendens, der afspejles af tallene for sektoren for rå floatglas, også burde gælde for markedet for forarbejdet glas, da rå floatglas altid videreforarbejdes, og da der muligvis ikke er taget hensyn til udsving i import og eksport af forarbejdet glas til og fra Fællesskabet.

| (44) | Den anden interesserede part kommenterede også Kommissionens vurdering af »forholdet mellem kapital og arbejdskraft«. Det fremhæves for det første, at der i forbindelse med Trösch' opførelse af en sammenlignelig floatglasfabrik i det franske Hombourg blev skabt 168 nye arbejdspladser. Det bemærkes for det andet, at Trösch kan tilbyde e-glass administrative, tekniske, forretningsmæssige og andre hjælpetjenester, kan støtte ledelsen og tilbyde uddannelsesforanstaltninger. Derfor vil antallet af nye arbejdspladser i forbindelse med projektet ligge endnu lavere end 168. |
| --- | --- |

(44)

Den anden interesserede part kommenterede også Kommissionens vurdering af »forholdet mellem kapital og arbejdskraft«. Det fremhæves for det første, at der i forbindelse med Trösch' opførelse af en sammenlignelig floatglasfabrik i det franske Hombourg blev skabt 168 nye arbejdspladser. Det bemærkes for det andet, at Trösch kan tilbyde e-glass administrative, tekniske, forretningsmæssige og andre hjælpetjenester, kan støtte ledelsen og tilbyde uddannelsesforanstaltninger. Derfor vil antallet af nye arbejdspladser i forbindelse med projektet ligge endnu lavere end 168.

| (45) | Den tredje interesserede part, Pilkington, kommenterede den referenceperiode, der tages hensyn til ved beregning af konkurrencefaktoren. Ifølge Pilkington fortsætter Kommissionen ikke den oprindelige undersøgelse, men gennemfører nu en ny undersøgelse. Samtidig er Kommissionen forpligtet til at tage hensyn til de nyeste oplysninger. Den femårsperiode, der skal tages hensyn til, er derfor perioden fra 1999-2004. |
| --- | --- |

(45)

Den tredje interesserede part, Pilkington, kommenterede den referenceperiode, der tages hensyn til ved beregning af konkurrencefaktoren. Ifølge Pilkington fortsætter Kommissionen ikke den oprindelige undersøgelse, men gennemfører nu en ny undersøgelse. Samtidig er Kommissionen forpligtet til at tage hensyn til de nyeste oplysninger. Den femårsperiode, der skal tages hensyn til, er derfor perioden fra 1999-2004.

| (46) | Pilkington tilføjer, at det relevante produktmarked er markedet for forarbejdet glas til den almindelige handel og ikke til anvendelse i bilindustrien. På dette marked tegner isolationsglas sig for langt den største andel. Ifølge Pilkington dækker det relevante geografiske marked for forarbejdet glas (trin 2) i det foreliggende tilfælde ikke hele fællesmarkedet, men er begrænset til Tyskland (højst Tyskland og de umiddelbart tilgrænsende områder). |
| --- | --- |

(46)

Pilkington tilføjer, at det relevante produktmarked er markedet for forarbejdet glas til den almindelige handel og ikke til anvendelse i bilindustrien. På dette marked tegner isolationsglas sig for langt den største andel. Ifølge Pilkington dækker det relevante geografiske marked for forarbejdet glas (trin 2) i det foreliggende tilfælde ikke hele fællesmarkedet, men er begrænset til Tyskland (højst Tyskland og de umiddelbart tilgrænsende områder).

5.   TYSKLANDS BEMÆRKNINGER

| (47) | Tyskland fremsendte i brev af 7. juni 2005, der registreredes 9. juni 2005, sine bemærkninger til procedurens indledning. |
| --- | --- |

(47)

Tyskland fremsendte i brev af 7. juni 2005, der registreredes 9. juni 2005, sine bemærkninger til procedurens indledning.

| (48) | Med hensyn til den periode, der er relevant for analysen, støtter Tyskland det synspunkt, som Kommissionen gav udtryk for i beslutningen af 20. april 2005 om, at det er nødvendigt at tage hensyn til data fra 1997-2002, fordi de var de nyeste data, der var til rådighed på anmeldelsestidspunktet. |
| --- | --- |

(48)

Med hensyn til den periode, der er relevant for analysen, støtter Tyskland det synspunkt, som Kommissionen gav udtryk for i beslutningen af 20. april 2005 om, at det er nødvendigt at tage hensyn til data fra 1997-2002, fordi de var de nyeste data, der var til rådighed på anmeldelsestidspunktet.

| (49) | Tyskland foreslår, at trin 2-markedet inddeles i sikkerhedsglas (ESG og VSG), flerlagsglas og teknisk glas. Sikkerhedsglas (ESG og VSG) anvendes i bilindustrien og byggebranchen, flerlagsglas anvendes derimod hovedsagelig inden for byggebranchen. Da alle de tre ejere af e-glass fremstiller sikkerhedsglas (ESG og VSG) og flerlagsglas til byggebranchen, bør kun disse delmarkeder betragtes som relevante. Endvidere blev der fremlagt oplysninger om, hvorledes disse produkter kan substitueres på udbudssiden. |
| --- | --- |

(49)

Tyskland foreslår, at trin 2-markedet inddeles i sikkerhedsglas (ESG og VSG), flerlagsglas og teknisk glas. Sikkerhedsglas (ESG og VSG) anvendes i bilindustrien og byggebranchen, flerlagsglas anvendes derimod hovedsagelig inden for byggebranchen. Da alle de tre ejere af e-glass fremstiller sikkerhedsglas (ESG og VSG) og flerlagsglas til byggebranchen, bør kun disse delmarkeder betragtes som relevante. Endvidere blev der fremlagt oplysninger om, hvorledes disse produkter kan substitueres på udbudssiden.

| (50) | Tyskland er af den opfattelse, at trin 2-markedet for sikkerhedsglas (ESG og VSG) og flerlagsglas dækker hele EØS. Det fremlægger endvidere oplysninger om den positive udvikling på dette marked i perioden 1997-2002. |
| --- | --- |

(50)

Tyskland er af den opfattelse, at trin 2-markedet for sikkerhedsglas (ESG og VSG) og flerlagsglas dækker hele EØS. Det fremlægger endvidere oplysninger om den positive udvikling på dette marked i perioden 1997-2002.

| (51) | I brev af 22. november 2005, der registreredes den 25. november 2005, fremkom Tyskland med deres bemærkninger til reaktionerne fra e-glass' konkurrenter. Det understreges, at referenceperioden 1997-2002 skal fastholdes, da der kun kan tages hensyn til de oplysninger, der forelå på anmeldelsestidspunktet. Ved at indlede den formelle undersøgelsesprocedure fortsætter Kommissionen en vurdering, der var indledt i december 2003 efter anmeldelsen. |
| --- | --- |

(51)

I brev af 22. november 2005, der registreredes den 25. november 2005, fremkom Tyskland med deres bemærkninger til reaktionerne fra e-glass' konkurrenter. Det understreges, at referenceperioden 1997-2002 skal fastholdes, da der kun kan tages hensyn til de oplysninger, der forelå på anmeldelsestidspunktet. Ved at indlede den formelle undersøgelsesprocedure fortsætter Kommissionen en vurdering, der var indledt i december 2003 efter anmeldelsen.

| (52) | Tyskland fremlagde en række oplysninger om udviklingen på markedet for rå floatglas i 2003 og 2004, som viser den positive udvikling på dette marked. Det fremhæves endvidere, at de vigtigste floatglasproducenter har planer om at udvide deres produktionskapacitet, hvilket er bevis for de gode udsigter på markedet. |
| --- | --- |

(52)

Tyskland fremlagde en række oplysninger om udviklingen på markedet for rå floatglas i 2003 og 2004, som viser den positive udvikling på dette marked. Det fremhæves endvidere, at de vigtigste floatglasproducenter har planer om at udvide deres produktionskapacitet, hvilket er bevis for de gode udsigter på markedet.

| (53) | Med hensyn til markedet for forarbejdet glas (trin 2) finder Tyskland fortsat, at dette marked ikke skal indgå i analysen. Tyskland understreger, at en meget stor del af rå floatglas sælges direkte på markedet, og at ejerne af e-glass vil udbyde rå floatglas til de normale markedspriser. Derfor vil støtten ikke have nogen virkning på trin 2-markedet. |
| --- | --- |

(53)

Med hensyn til markedet for forarbejdet glas (trin 2) finder Tyskland fortsat, at dette marked ikke skal indgå i analysen. Tyskland understreger, at en meget stor del af rå floatglas sælges direkte på markedet, og at ejerne af e-glass vil udbyde rå floatglas til de normale markedspriser. Derfor vil støtten ikke have nogen virkning på trin 2-markedet.

| (54) | Med hensyn til afgrænsningen af det relevante marked gør Tyskland indvendinger mod argumentet om, at det kun er markedet for flerlagsglas, der er relevant, og understreger, at det relevante marked dækker hele EØS og såvel markedet for sikkerhedsglas (ESG og VSG) som flerlagsglas. |
| --- | --- |

(54)

Med hensyn til afgrænsningen af det relevante marked gør Tyskland indvendinger mod argumentet om, at det kun er markedet for flerlagsglas, der er relevant, og understreger, at det relevante marked dækker hele EØS og såvel markedet for sikkerhedsglas (ESG og VSG) som flerlagsglas.

| (55) | Tyskland fremlægger desuden oplysninger om transportomkostningerne for rå og forarbejdet floatglas. Den procentuelle andel af transportomkostningerne er højere for rå floatglas end for forarbejdet glas, hvilket skyldes den højere pris på forarbejdet glas. Det taler til fordel for en markedsdefinition, der dækker hele EØS. Tyskland anfører endvidere, at fabrikkernes distributionsområder for forarbejdet glas overlapper hinanden i EØS, hvilket understøtter konklusionen om, at markedet dækker hele EØS. |
| --- | --- |

(55)

Tyskland fremlægger desuden oplysninger om transportomkostningerne for rå og forarbejdet floatglas. Den procentuelle andel af transportomkostningerne er højere for rå floatglas end for forarbejdet glas, hvilket skyldes den højere pris på forarbejdet glas. Det taler til fordel for en markedsdefinition, der dækker hele EØS. Tyskland anfører endvidere, at fabrikkernes distributionsområder for forarbejdet glas overlapper hinanden i EØS, hvilket understøtter konklusionen om, at markedet dækker hele EØS.

| (56) | Tyskland kommenterer konkurrentens synspunkt om, at faktoren »kapitalintensitet« skal justeres, fordi Trösch kan udnytte synergieffekterne mellem e-glass-fabrikken og gruppens andre fabrikker i området. Tyskland hævder især, at Trösch ikke har mulighed for at skabe sådanne synergieffekter, fordi Trösch kun er én af tre aktionærer, der alle er aktive på markedet for forarbejdet glas som konkurrenter. Der fremlægges endvidere korrekte skøn over medarbejdertal, og det understreges, at sammenligninger mellem de forskellige fabrikker af den type, der er foretaget af konkurrenterne, er ukorrekte og resulterer i forkerte konklusioner. |
| --- | --- |

(56)

Tyskland kommenterer konkurrentens synspunkt om, at faktoren »kapitalintensitet« skal justeres, fordi Trösch kan udnytte synergieffekterne mellem e-glass-fabrikken og gruppens andre fabrikker i området. Tyskland hævder især, at Trösch ikke har mulighed for at skabe sådanne synergieffekter, fordi Trösch kun er én af tre aktionærer, der alle er aktive på markedet for forarbejdet glas som konkurrenter. Der fremlægges endvidere korrekte skøn over medarbejdertal, og det understreges, at sammenligninger mellem de forskellige fabrikker af den type, der er foretaget af konkurrenterne, er ukorrekte og resulterer i forkerte konklusioner.

6.   VURDERING AF STØTTEN

6.1.   Indledende bemærkninger

| (57) | Den 20. april 2004 godkendte Kommissionen den støtte til e-glass, der var anmeldt af Tyskland den 15. december 2003. Da Tyskland, efter at Kommissionen havde truffet beslutningen, meddelte denne, at en række oplysninger i den oprindelige anmeldelse var ukorrekte, og da disse oplysninger var af afgørende betydning for beslutningen, besluttede Kommissionen den 20. april 2005 at indlede den formelle undersøgelsesprocedure for at ophæve den oprindelige beslutning af 20. april 2004 og træffe en ny beslutning. |
| --- | --- |

(57)

Den 20. april 2004 godkendte Kommissionen den støtte til e-glass, der var anmeldt af Tyskland den 15. december 2003. Da Tyskland, efter at Kommissionen havde truffet beslutningen, meddelte denne, at en række oplysninger i den oprindelige anmeldelse var ukorrekte, og da disse oplysninger var af afgørende betydning for beslutningen, besluttede Kommissionen den 20. april 2005 at indlede den formelle undersøgelsesprocedure for at ophæve den oprindelige beslutning af 20. april 2004 og træffe en ny beslutning.

| (58) | Beslutningen af 20. april 2004 indeholder en fuldstændig vurdering af anmeldelsen. Denne vurdering overtages i den foreliggende beslutning med undtagelse af de dele, der skal berigtiges på grundlag af de oplysninger, Tyskland fremlagde den 25. oktober 2004, og som var omfattet af beslutningen om procedurens indledning af 20. april 2005. |
| --- | --- |

(58)

Beslutningen af 20. april 2004 indeholder en fuldstændig vurdering af anmeldelsen. Denne vurdering overtages i den foreliggende beslutning med undtagelse af de dele, der skal berigtiges på grundlag af de oplysninger, Tyskland fremlagde den 25. oktober 2004, og som var omfattet af beslutningen om procedurens indledning af 20. april 2005.

| (59) | Tyskland anmeldte støtten til fordel for e-glass den 15. december 2003, og denne anmeldelse blev registreret den 18. december 2003. I henhold til punkt 40 i de multisektorale rammebestemmelser for regionalstøtte til store investeringsprojekter (15) (MSR 2002) vurderes projekter på basis af de kriterier, der gælder på anmeldelsestidspunktet: »..., finder rammebestemmelserne anvendelse fra den 1. januar 2004. De hidtidige multisektorale rammebestemmelser finder anvendelse indtil den 31. december 2003. Anmeldelser, der er modtaget af Kommissionen inden den 1. januar 2004, vil dog blive behandlet på grundlag af de kriterier, der gjaldt på anmeldelsestidspunktet«. Derfor vurderes støtten til fordel for e-glass på grundlag af de kriterier, der er fastlagt i MSR 1998. |
| --- | --- |

(59)

Tyskland anmeldte støtten til fordel for e-glass den 15. december 2003, og denne anmeldelse blev registreret den 18. december 2003. I henhold til punkt 40 i de multisektorale rammebestemmelser for regionalstøtte til store investeringsprojekter (15) (MSR 2002) vurderes projekter på basis af de kriterier, der gælder på anmeldelsestidspunktet: »..., finder rammebestemmelserne anvendelse fra den 1. januar 2004. De hidtidige multisektorale rammebestemmelser finder anvendelse indtil den 31. december 2003. Anmeldelser, der er modtaget af Kommissionen inden den 1. januar 2004, vil dog blive behandlet på grundlag af de kriterier, der gjaldt på anmeldelsestidspunktet«. Derfor vurderes støtten til fordel for e-glass på grundlag af de kriterier, der er fastlagt i MSR 1998.

| (60) | Denne vurdering er baseret på de sagsforhold, tal og den situation, der var gældende på anmeldelsestidspunktet den 15. december 2003. |
| --- | --- |

(60)

Denne vurdering er baseret på de sagsforhold, tal og den situation, der var gældende på anmeldelsestidspunktet den 15. december 2003.

| (61) | Kommissionen skal træffe en ex ante-beslutning på grundlag af skøn over fremtidsudsigter og markedstal. Den berørte medlemsstat råder heller ikke over andre oplysninger end de facts, tal og de omstændigheder der forelå på anmeldelsestidspunktet. Støtteintensiteterne justeres ikke senere, hvis efterfølgende tal nogle år senere viser, at markedet eksempelvis har udviklet sig anderledes. I det foreliggende tilfælde skal Kommissionen imidlertid træffe en beslutning 2 1/2 år efter den oprindelige anmeldelse, men den må alligevel basere sin vurdering på de facts og forhold, der var gældende på anmeldelsestidspunktet. |
| --- | --- |

(61)

Kommissionen skal træffe en ex ante-beslutning på grundlag af skøn over fremtidsudsigter og markedstal. Den berørte medlemsstat råder heller ikke over andre oplysninger end de facts, tal og de omstændigheder der forelå på anmeldelsestidspunktet. Støtteintensiteterne justeres ikke senere, hvis efterfølgende tal nogle år senere viser, at markedet eksempelvis har udviklet sig anderledes. I det foreliggende tilfælde skal Kommissionen imidlertid træffe en beslutning 2 1/2 år efter den oprindelige anmeldelse, men den må alligevel basere sin vurdering på de facts og forhold, der var gældende på anmeldelsestidspunktet.

| (62) | Referenceperioden i beslutningen af 20. april 2004 var årene 1997-2002. e-glass' konkurrenter anførte, at analysen burde baseres på en anden referenceperiode for at tage hensyn til de nyere data, som nu foreligger. Da der er gået nogen tid efter den oprindelige anmeldelse og den aktuelle beslutning, kan omstændighederne have ændret sig, markederne kan have udviklet sig og forhold i forbindelse med projektet kan have udviklet sig anderledes end oprindelig planlagt. Af de ovenfor anførte grunde kan Kommissionen ikke tage hensyn hertil i sin vurdering. |
| --- | --- |

(62)

Referenceperioden i beslutningen af 20. april 2004 var årene 1997-2002. e-glass' konkurrenter anførte, at analysen burde baseres på en anden referenceperiode for at tage hensyn til de nyere data, som nu foreligger. Da der er gået nogen tid efter den oprindelige anmeldelse og den aktuelle beslutning, kan omstændighederne have ændret sig, markederne kan have udviklet sig og forhold i forbindelse med projektet kan have udviklet sig anderledes end oprindelig planlagt. Af de ovenfor anførte grunde kan Kommissionen ikke tage hensyn hertil i sin vurdering.

6.2.   Forekomst af støtte efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1

| (63) | Den omhandlede foranstaltning vedrører statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1 (se punkt 2.4 i denne beslutning). Støtten giver e-glass en fordel, da virksomheden ellers selv måtte finansiere hele investeringen. Da betydelige mængder floatglas transporteres over landegrænser, er der på markedet for floatglas samhandel mellem medlemsstaterne. Hermed bidrager den finansielle fordel, der indrømmes den omhandlede virksomhed, til at fordreje konkurrencen under omstændigheder, der påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne. Kommissionen konkluderer derfor i sin vurdering, at den anmeldte foranstaltning udgør statsstøtte til e-glass efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1. |
| --- | --- |

(63)

Den omhandlede foranstaltning vedrører statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1 (se punkt 2.4 i denne beslutning). Støtten giver e-glass en fordel, da virksomheden ellers selv måtte finansiere hele investeringen. Da betydelige mængder floatglas transporteres over landegrænser, er der på markedet for floatglas samhandel mellem medlemsstaterne. Hermed bidrager den finansielle fordel, der indrømmes den omhandlede virksomhed, til at fordreje konkurrencen under omstændigheder, der påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne. Kommissionen konkluderer derfor i sin vurdering, at den anmeldte foranstaltning udgør statsstøtte til e-glass efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1.

6.3.   Anmeldelsespligt

| (64) | Da kriterierne vedrørende kumulering i punkt 2.1 i) i MSR 1998 er opfyldt, skal støtten anmeldes, og den tilladte støtteintensitet beregnes på grundlag af MSR 1998. Kommissionen henviser til, at støtten er baseret på tre regionalstøtteordninger, der allerede er godkendt af Kommissionen. Der er derfor ikke tale om en såkaldt ad hoc-støtte som omhandlet i punkt 2 i rammebestemmelserne for statsstøtte med regionalt sigte (16), hvor den grundlæggende forenelighed med fællesmarkedet skal undersøges særskilt. Kommissionens undersøgelsespligt er derfor begrænset til at undersøge, hvorvidt den ansøgte støtteintensitet på 35 % brutto er i overensstemmelse med kriterierne i MSR 1998. |
| --- | --- |

(64)

Da kriterierne vedrørende kumulering i punkt 2.1 i) i MSR 1998 er opfyldt, skal støtten anmeldes, og den tilladte støtteintensitet beregnes på grundlag af MSR 1998. Kommissionen henviser til, at støtten er baseret på tre regionalstøtteordninger, der allerede er godkendt af Kommissionen. Der er derfor ikke tale om en såkaldt ad hoc-støtte som omhandlet i punkt 2 i rammebestemmelserne for statsstøtte med regionalt sigte (16), hvor den grundlæggende forenelighed med fællesmarkedet skal undersøges særskilt. Kommissionens undersøgelsespligt er derfor begrænset til at undersøge, hvorvidt den ansøgte støtteintensitet på 35 % brutto er i overensstemmelse med kriterierne i MSR 1998.

6.4.   Vurdering på grundlag af MSR 1998

| (65) | Den maksimale støtteintensitet, der ifølge MSR 1998 gælder for projektet, beregnes på basis af det regionalstøtteloft, der var gældende på anmeldelsestidspunktet. |
| --- | --- |

(65)

Den maksimale støtteintensitet, der ifølge MSR 1998 gælder for projektet, beregnes på basis af det regionalstøtteloft, der var gældende på anmeldelsestidspunktet.

| (66) | I Sülzetal-Osterweddingen, hvor e-glass ligger, er det regionale støtteloft 28 % brutto for store virksomheder. Hvis visse betingelser imidlertid er kumulativt opfyldt, kan støtteloftet forøges til 35 % brutto. Efter anmodning fra en delstat og godkendelse i underudvalget for »forbedring af den regionale erhvervsstruktur« (GA-underudvalget) kan der i begrundede undtagelsestilfælde indrømmes en højere støtte til en særlig effektiv strukturforanstaltning. Ifølge de fremlagte oplysninger er disse betingelser opfyldt, da GA-underudvalget den 23. juli 2003 imødekom Sachsen-Anhalts anmodning (17). |
| --- | --- |

(66)

I Sülzetal-Osterweddingen, hvor e-glass ligger, er det regionale støtteloft 28 % brutto for store virksomheder. Hvis visse betingelser imidlertid er kumulativt opfyldt, kan støtteloftet forøges til 35 % brutto. Efter anmodning fra en delstat og godkendelse i underudvalget for »forbedring af den regionale erhvervsstruktur« (GA-underudvalget) kan der i begrundede undtagelsestilfælde indrømmes en højere støtte til en særlig effektiv strukturforanstaltning. Ifølge de fremlagte oplysninger er disse betingelser opfyldt, da GA-underudvalget den 23. juli 2003 imødekom Sachsen-Anhalts anmodning (17).

| (67) | I det foreliggende tilfælde gælder derfor et regionalt støtteloft på 35 % brutto. For at beregne den tilladte støtteintensitet for det omhandlede projekt skal dette loft — ifølge bestemmelserne i MSR 1998 — justeres for at tage hensyn til forskellige koefficienter, der fremkommer efter anvendelse af de tre vurderingskriterier, nemlig konkurrencefaktoren (T), som tager hensyn til situationen på det relevante produktmarked, kapitalintensiteten (I) og regionalvirkningsindikatoren (M). |
| --- | --- |

(67)

I det foreliggende tilfælde gælder derfor et regionalt støtteloft på 35 % brutto. For at beregne den tilladte støtteintensitet for det omhandlede projekt skal dette loft — ifølge bestemmelserne i MSR 1998 — justeres for at tage hensyn til forskellige koefficienter, der fremkommer efter anvendelse af de tre vurderingskriterier, nemlig konkurrencefaktoren (T), som tager hensyn til situationen på det relevante produktmarked, kapitalintensiteten (I) og regionalvirkningsindikatoren (M).

6.4.1.   Konkurrencefaktoren

| (68) | Godkendelse af støtte til virksomheder i sektorer med strukturbestemt overkapacitet rummer en særlig risiko for konkurrencefordrejning. Enhver kapacitetsudvidelse, der ikke udlignes af kapacitetsnedsættelse et andet sted, øger problemet med den strukturbestemte overkapacitet. For at bestemme konkurrencefaktoren må Kommissionen derfor undersøge, om det planlagte projekt gennemføres i en sektor eller delsektor, hvor der er strukturbestemt overkapacitet. |
| --- | --- |

(68)

Godkendelse af støtte til virksomheder i sektorer med strukturbestemt overkapacitet rummer en særlig risiko for konkurrencefordrejning. Enhver kapacitetsudvidelse, der ikke udlignes af kapacitetsnedsættelse et andet sted, øger problemet med den strukturbestemte overkapacitet. For at bestemme konkurrencefaktoren må Kommissionen derfor undersøge, om det planlagte projekt gennemføres i en sektor eller delsektor, hvor der er strukturbestemt overkapacitet.

| (69) | I henhold til punkt 7.6 i MSR 1998 omfatter det relevante produktmarked de produkter, som investeringsprojektet vedrører, og produkter, som forbrugeren (på grund af produkternes egenskaber, pris og anvendelsesformål) eller producenten (på grund af produktionsanlæggenes fleksibilitet) betragter som substitutionsprodukter. |
| --- | --- |

(69)

I henhold til punkt 7.6 i MSR 1998 omfatter det relevante produktmarked de produkter, som investeringsprojektet vedrører, og produkter, som forbrugeren (på grund af produkternes egenskaber, pris og anvendelsesformål) eller producenten (på grund af produktionsanlæggenes fleksibilitet) betragter som substitutionsprodukter.

| (70) | Floatglas er langt den mest almindelige form for planglas. Da floatglas på grund af den særlige fremstillingsproces og produktegenskaber hverken på udbuds- eller efterspørgselssiden kan substitueres af andre typer planglas (f.eks. bordglas, ornamentglas eller spejlglas) skal markedet for floatglas betragtes som et selvstændigt produktmarked (18). Dette produktmarked kan igen inddeles i to trin, der skal vurderes særskilt, nemlig på den ene side fremstilling af rå floatglas (trin 1) og på den anden side forarbejdning af floatglas (trin 2) (19). |
| --- | --- |

(70)

Floatglas er langt den mest almindelige form for planglas. Da floatglas på grund af den særlige fremstillingsproces og produktegenskaber hverken på udbuds- eller efterspørgselssiden kan substitueres af andre typer planglas (f.eks. bordglas, ornamentglas eller spejlglas) skal markedet for floatglas betragtes som et selvstændigt produktmarked (18). Dette produktmarked kan igen inddeles i to trin, der skal vurderes særskilt, nemlig på den ene side fremstilling af rå floatglas (trin 1) og på den anden side forarbejdning af floatglas (trin 2) (19).

| (71) | På grundlag af Kommissionens analyse i beslutning af 20. april 2004 konkluderes det, at det kun er markedet for rå floatglas (trin 1), der skal vurderes (20). Som følge af de ukorrekte oplysninger om ejerforholdene kan denne konklusion ikke fastholdes, således at forarbejdningsmarkedet (trin 2) skal indgå i definitionen af de relevante markeder, fordi støtten ligeledes vil kunne fordreje konkurrencen på dette trin. |
| --- | --- |

(71)

På grundlag af Kommissionens analyse i beslutning af 20. april 2004 konkluderes det, at det kun er markedet for rå floatglas (trin 1), der skal vurderes (20). Som følge af de ukorrekte oplysninger om ejerforholdene kan denne konklusion ikke fastholdes, således at forarbejdningsmarkedet (trin 2) skal indgå i definitionen af de relevante markeder, fordi støtten ligeledes vil kunne fordreje konkurrencen på dette trin.

| (72) | I det følgende undersøges først markedet for rå floatglas (trin 1) og derefter markedet for forarbejdet floatglas (trin 2). |
| --- | --- |

(72)

I det følgende undersøges først markedet for rå floatglas (trin 1) og derefter markedet for forarbejdet floatglas (trin 2).

| (73) | Vurderingen af markedet for floatglas (trin 1) i den oprindelige beslutning af 20. april 2004 blev ikke draget i tvivl og var ikke omfattet af beslutningen af 20. april 2005 om procedurens indledning. I det følgende gengives derfor den vurdering, der er gennemført og beskrevet i beslutning af 20. april 2004. |
| --- | --- |

(73)

Vurderingen af markedet for floatglas (trin 1) i den oprindelige beslutning af 20. april 2004 blev ikke draget i tvivl og var ikke omfattet af beslutningen af 20. april 2005 om procedurens indledning. I det følgende gengives derfor den vurdering, der er gennemført og beskrevet i beslutning af 20. april 2004.

| (74) | I henhold til punkt 7.6 i MSR 1998 omfatter det relevante geografiske marked normalt EØS eller en væsentlig del heraf, hvis konkurrencevilkårene i det pågældende område i tilstrækkelig grad kan udskilles fra vilkårene i andre områder af EØS. Det relevante marked kan eventuelt betragtes som globalt. |
| --- | --- |

(74)

I henhold til punkt 7.6 i MSR 1998 omfatter det relevante geografiske marked normalt EØS eller en væsentlig del heraf, hvis konkurrencevilkårene i det pågældende område i tilstrækkelig grad kan udskilles fra vilkårene i andre områder af EØS. Det relevante marked kan eventuelt betragtes som globalt.

| (75) | På grund af de forholdsvis høje transportomkostninger for rå floatglas (21) dækker de enkelte produktionsanlægs afsætningsmarkeder ikke hele EØS-området. I stedet kan afsætningsmarkederne betragtes som koncentriske cirkler omkring det relevante produktionssted, hvis radius bestemmes af den økonomisk rentable transportafstand, som normalt højst er 500-1 000 km transport ad landevej, som er den hyppigst anvendte transportform. Da de europæiske producenter af floatglas imidlertid nu har over 50 produktionssteder fordelt over hele EØS, og da deres afsætningsmarkeder derfor overlapper, dækker de nu tilsammen hele EØS-området. |
| --- | --- |

(75)

På grund af de forholdsvis høje transportomkostninger for rå floatglas (21) dækker de enkelte produktionsanlægs afsætningsmarkeder ikke hele EØS-området. I stedet kan afsætningsmarkederne betragtes som koncentriske cirkler omkring det relevante produktionssted, hvis radius bestemmes af den økonomisk rentable transportafstand, som normalt højst er 500-1 000 km transport ad landevej, som er den hyppigst anvendte transportform. Da de europæiske producenter af floatglas imidlertid nu har over 50 produktionssteder fordelt over hele EØS, og da deres afsætningsmarkeder derfor overlapper, dækker de nu tilsammen hele EØS-området.

| (76) | For at fastslå, om der på grund af denne geografiske overlapning mellem de enkelte markeder også findes de samme konkurrencevilkår i de forskellige EØS-områder, har Kommissionen undersøgt, om der findes særskilte markeder, hvor der fastsættes særlige priser uafhængigt af de andre afsætningsmarkeder, eller om prisfastsættelsen i EØS følger et ensartet grundmønster. På basis af Eurostat-statistikkerne har Kommissionen sammenlignet prisudviklingen pr. ton i de vigtigste medlemsstater for fremstilling af floatglas, dvs. Frankrig, Tyskland, Italien, Storbritannien og Spanien i årene 1999-2002 samt i Belgien — på grund af manglende data — for årene 1999-2002. Tallene viser, at priserne for rå floatglas i de enkelte medlemsstater udviser en høj grad af korrelation i perioden 1997-2002. Denne parallelle udvikling viser, at køberne af rå floatglas har tilstrækkelige muligheder for at vælge producenter i andre medlemsstater, hvilket er et tydeligt tegn på, at der er et enkelt geografisk marked. |
| --- | --- |

(76)

For at fastslå, om der på grund af denne geografiske overlapning mellem de enkelte markeder også findes de samme konkurrencevilkår i de forskellige EØS-områder, har Kommissionen undersøgt, om der findes særskilte markeder, hvor der fastsættes særlige priser uafhængigt af de andre afsætningsmarkeder, eller om prisfastsættelsen i EØS følger et ensartet grundmønster. På basis af Eurostat-statistikkerne har Kommissionen sammenlignet prisudviklingen pr. ton i de vigtigste medlemsstater for fremstilling af floatglas, dvs. Frankrig, Tyskland, Italien, Storbritannien og Spanien i årene 1999-2002 samt i Belgien — på grund af manglende data — for årene 1999-2002. Tallene viser, at priserne for rå floatglas i de enkelte medlemsstater udviser en høj grad af korrelation i perioden 1997-2002. Denne parallelle udvikling viser, at køberne af rå floatglas har tilstrækkelige muligheder for at vælge producenter i andre medlemsstater, hvilket er et tydeligt tegn på, at der er et enkelt geografisk marked.

| (77) | Konklusion: Kommissionen fastslår, at det geografiske marked for rå floatglas omfatter hele EØS (22). |
| --- | --- |

(77)

Konklusion: Kommissionen fastslår, at det geografiske marked for rå floatglas omfatter hele EØS (22).

| (78) | Den laveste inddeling i NACE-klassifikationen svarende til produktion af rå floatglas er NACE-gruppe 26.11 »Fremstilling af planglas«. Langt over 80 % af den samlede produktion af planglas i EØS falder på rå floatglas, så dette produkt kan betragtes som repræsentativt for NACE-gruppe 26.11. Inden for sektoren for planglas måles kapaciteten imidlertid ved hjælp af de kapaciteter, der kan udnyttes (der kan afsættes) (23). Denne målemetode kan ikke sammenlignes med metoden for måling af kapacitet inden for fremstillingsindustrien som helhed. |
| --- | --- |

(78)

Den laveste inddeling i NACE-klassifikationen svarende til produktion af rå floatglas er NACE-gruppe 26.11 »Fremstilling af planglas«. Langt over 80 % af den samlede produktion af planglas i EØS falder på rå floatglas, så dette produkt kan betragtes som repræsentativt for NACE-gruppe 26.11. Inden for sektoren for planglas måles kapaciteten imidlertid ved hjælp af de kapaciteter, der kan udnyttes (der kan afsættes) (23). Denne målemetode kan ikke sammenlignes med metoden for måling af kapacitet inden for fremstillingsindustrien som helhed.

| (79) | Kommissionen finder derfor, at det ikke er muligt at benytte kapacitetssituationen på markedet for rå floatglas ved vurderingen af konkurrencefaktoren (24). |
| --- | --- |

(79)

Kommissionen finder derfor, at det ikke er muligt at benytte kapacitetssituationen på markedet for rå floatglas ved vurderingen af konkurrencefaktoren (24).

| (80) | På grund af mangelen på tilstrækkelige oplysninger om kapacitetsudnyttelsen støtter Kommissionen sig ifølge punkt 3.4 i MSR 1998 til oplysningerne vedrørende det synlige forbrug for at konstatere, om investeringen finder sted på et vigende marked. Som vigende marked betragtes et produktmarked, hvis den gennemsnitlige årlige stigningstakt i det synlige forbrug for det pågældende produkt inden for de sidste fem år lå mere end 10 % under det årlige gennemsnit for den samlede forarbejdningsindustri i EØS, medmindre der kan iagttages en stærk stigende tendens i den relative stigningstakt for efterspørgslen efter produktet. Et absolut vigende marked er et marked, hvor den gennemsnitlige årlige stigningstakt i det synlige forbrug i de sidste fem år er negativ. |
| --- | --- |

(80)

På grund af mangelen på tilstrækkelige oplysninger om kapacitetsudnyttelsen støtter Kommissionen sig ifølge punkt 3.4 i MSR 1998 til oplysningerne vedrørende det synlige forbrug for at konstatere, om investeringen finder sted på et vigende marked. Som vigende marked betragtes et produktmarked, hvis den gennemsnitlige årlige stigningstakt i det synlige forbrug for det pågældende produkt inden for de sidste fem år lå mere end 10 % under det årlige gennemsnit for den samlede forarbejdningsindustri i EØS, medmindre der kan iagttages en stærk stigende tendens i den relative stigningstakt for efterspørgslen efter produktet. Et absolut vigende marked er et marked, hvor den gennemsnitlige årlige stigningstakt i det synlige forbrug i de sidste fem år er negativ.

| (81) | Kommissionen fremlægger følgende oplysninger vedrørende det synlige forbrug af rå floatglas i perioden 1997-2002:












  Markedet for rå floatglas i Fællesskabet | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Gennemsnitlig årlig stigningstakt |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Samlet forbrug i Fællesskabet (i mio. t) (25) | 6,937 | 7,334 | 7,716 | 7,677 | 7,509 | 7,599 | 1,84 % |
| Gennemsnitspris pr. t (i EUR) i Fællesskabet (26) | 293,87 | 285,20 | 291,79 | 333,26 | 349,15 | 346,92 | |
| Samlet forbrug i værdi (i mio. EUR) | 2 038,6 | 2 091,7 | 2 251,5 | 2 558,4 | 2 621,8 | 2 636,2 | 5,28 % |

(81)

Kommissionen fremlægger følgende oplysninger vedrørende det synlige forbrug af rå floatglas i perioden 1997-2002:

Markedet for rå floatglas i Fællesskabet

1997

1998

1999

2000

2001

2002

Gennemsnitlig årlig stigningstakt

Samlet forbrug i Fællesskabet (i mio. t) (25)

6,937

7,334

7,716

7,677

7,509

7,599

1,84 %

Gennemsnitspris pr. t (i EUR) i Fællesskabet (26)

293,87

285,20

291,79

333,26

349,15

346,92

Samlet forbrug i værdi (i mio. EUR)

2 038,6

2 091,7

2 251,5

2 558,4

2 621,8

2 636,2

5,28 %

| (82) | I perioden 1997-2002 var den gennemsnitlige årlige vækstrate i hele fremstillingsindustrien i EØS 4,8 %. Den tærskel, under hvilken der ifølge punkt 7.8 i MSR 1998 antages at forelægge et vigende marked er derfor 4,4 %. Det europæiske marked for rå floatglas nåede i samme periode en gennemsnitlig årlig vækstrate (i værdi) på 5,28 % og ligger derfor tydeligt over EØS-gennemsnittet (27). På grundlag af de foreliggende tal fra Eurostat/COMEXT for samhandelen inden for Fællesskabet har Kommissionen endvidere undersøgt, om udviklingen i det synlige forbrug af rå floatglas (målt i værdi) i de enkelte EU-medlemsstater bekræfter dette resultat, hvilket er tilfældet. |
| --- | --- |

(82)

I perioden 1997-2002 var den gennemsnitlige årlige vækstrate i hele fremstillingsindustrien i EØS 4,8 %. Den tærskel, under hvilken der ifølge punkt 7.8 i MSR 1998 antages at forelægge et vigende marked er derfor 4,4 %. Det europæiske marked for rå floatglas nåede i samme periode en gennemsnitlig årlig vækstrate (i værdi) på 5,28 % og ligger derfor tydeligt over EØS-gennemsnittet (27). På grundlag af de foreliggende tal fra Eurostat/COMEXT for samhandelen inden for Fællesskabet har Kommissionen endvidere undersøgt, om udviklingen i det synlige forbrug af rå floatglas (målt i værdi) i de enkelte EU-medlemsstater bekræfter dette resultat, hvilket er tilfældet.

| (83) | Den positive udvikling på markedet for rå floatglas afspejler sig i producenternes adfærd, for på det europæiske marked, der er koncentreret på nogle få store producenter (28), blev der inden for de seneste år investeret i nye produktionsanlæg i Frankrig (2001 — Pilkington/Interpane), i Belgien (2001 — Glaverbel/Scheuten) og i Italien (2002 — Sangalli) (29). |
| --- | --- |

(83)

Den positive udvikling på markedet for rå floatglas afspejler sig i producenternes adfærd, for på det europæiske marked, der er koncentreret på nogle få store producenter (28), blev der inden for de seneste år investeret i nye produktionsanlæg i Frankrig (2001 — Pilkington/Interpane), i Belgien (2001 — Glaverbel/Scheuten) og i Italien (2002 — Sangalli) (29).

| (84) | Konklusion: Kommissionen konkluderer derfor, at markedet for rå floatglas ikke er et vigende marked og at konkurrencefaktoren i overensstemmelse med punkt 3.10.1 i punkt iv) i MSR 1998 kan fastsættes til 1 %. |
| --- | --- |

(84)

Konklusion: Kommissionen konkluderer derfor, at markedet for rå floatglas ikke er et vigende marked og at konkurrencefaktoren i overensstemmelse med punkt 3.10.1 i punkt iv) i MSR 1998 kan fastsættes til 1 %.

| (85) | Ifølge punkt 7.6 i MSR 1998 omfatter det relevante produktmarked de produkter, som investeringsprojektet vedrører og produkter, som forbrugeren (på grund af produkternes egenskaber, pris og anvendelsesformål) eller producenten (gennem produktionsanlæggenes fleksibilitet) betragter som substitutionsprodukter. |
| --- | --- |

(85)

Ifølge punkt 7.6 i MSR 1998 omfatter det relevante produktmarked de produkter, som investeringsprojektet vedrører og produkter, som forbrugeren (på grund af produkternes egenskaber, pris og anvendelsesformål) eller producenten (gennem produktionsanlæggenes fleksibilitet) betragter som substitutionsprodukter.

| (86) | I det foreliggende tilfælde må der imidlertid foretages en yderligere inddeling af markedet for forarbejdet glas (trin 2), for at identificere de berørte produkter og afgrænse det relevante marked. Der kan klart sondres mellem to generelle kategorier, som hverken ud fra forbruger- eller producentsynspunkt kan substitueres: bilglas og bygningsglas (30). Disse to produkter udgør to særskilte produktmarkeder, da der er meget store forskelle med hensyn til produktionsteknologi, kundegrundlag og markedsføring. Markedet for bygningsglas kan igen inddeles i følgende delmarkeder: i) flerlagsglas(termoruder), ii) hærdet glas (ESG — sikkerhedsglas), iii) lamineret glas (VSG — sikkerhedsglas) og iv) sølvbelagt glas (spejle). |
| --- | --- |

(86)

I det foreliggende tilfælde må der imidlertid foretages en yderligere inddeling af markedet for forarbejdet glas (trin 2), for at identificere de berørte produkter og afgrænse det relevante marked. Der kan klart sondres mellem to generelle kategorier, som hverken ud fra forbruger- eller producentsynspunkt kan substitueres: bilglas og bygningsglas (30). Disse to produkter udgør to særskilte produktmarkeder, da der er meget store forskelle med hensyn til produktionsteknologi, kundegrundlag og markedsføring. Markedet for bygningsglas kan igen inddeles i følgende delmarkeder: i) flerlagsglas(termoruder), ii) hærdet glas (ESG — sikkerhedsglas), iii) lamineret glas (VSG — sikkerhedsglas) og iv) sølvbelagt glas (spejle).

| (87) | Set fra produktionssiden kan sikkerhedsglas (ESG og VSG) og flerlagsglas substitueres, da producenterne på kort sigt uden nævneværdige meromkostninger kan tilpasse produktionen efter forskellige produkter. Ifølge Tyskland produceres ca. 70 %-80 % af det forarbejdede glas til byggebranchen af producenter, som tilbyder de to produkter, sikkerhedsglas og flerlagsglas samtidig. Der gøres opmærksom på, at sikkerhedsglas kan sælges både som færdigprodukt men også som input til produktion af flerlagsglas. Derfor sker salg og distribution af sikkerheds- og flerlagsglas inden for byggebranchen hyppigt samtidig. |
| --- | --- |

(87)

Set fra produktionssiden kan sikkerhedsglas (ESG og VSG) og flerlagsglas substitueres, da producenterne på kort sigt uden nævneværdige meromkostninger kan tilpasse produktionen efter forskellige produkter. Ifølge Tyskland produceres ca. 70 %-80 % af det forarbejdede glas til byggebranchen af producenter, som tilbyder de to produkter, sikkerhedsglas og flerlagsglas samtidig. Der gøres opmærksom på, at sikkerhedsglas kan sælges både som færdigprodukt men også som input til produktion af flerlagsglas. Derfor sker salg og distribution af sikkerheds- og flerlagsglas inden for byggebranchen hyppigt samtidig.

| (88) | Det vil derfor være fejlagtigt at gå ud fra, at det relevante produktmarked udelukkende skal begrænses til termoruder, således som det konkluderes af konkurrenterne i deres bemærkninger. |
| --- | --- |

(88)

Det vil derfor være fejlagtigt at gå ud fra, at det relevante produktmarked udelukkende skal begrænses til termoruder, således som det konkluderes af konkurrenterne i deres bemærkninger.

| (89) | Kommissionen henviser til, at alle tre ejere af e-glass fremstiller sikkerhedsglas (VSG og ESG) og flerlagsglas til byggesektoren, men ikke teknisk glas eller bilglas. |
| --- | --- |

(89)

Kommissionen henviser til, at alle tre ejere af e-glass fremstiller sikkerhedsglas (VSG og ESG) og flerlagsglas til byggesektoren, men ikke teknisk glas eller bilglas.

| (90) | Konklusion: Kommissionen konkluderer, at det relevante produktmarked er et delmarked af trin 2-markedet, nemlig markedet for sikkerhedsglas (VSG og ESG) og flerlagsglas til byggebranchen med følgende Prodcom-koder: 26121230 (hærdet sikkerhedsglas, i.a.n.), 26121270 (lamineret glas, i.a.n.) og 26121330 (flerlagsisolationsglas). |
| --- | --- |

(90)

Konklusion: Kommissionen konkluderer, at det relevante produktmarked er et delmarked af trin 2-markedet, nemlig markedet for sikkerhedsglas (VSG og ESG) og flerlagsglas til byggebranchen med følgende Prodcom-koder: 26121230 (hærdet sikkerhedsglas, i.a.n.), 26121270 (lamineret glas, i.a.n.) og 26121330 (flerlagsisolationsglas).

| (91) | I overensstemmelse med punkt 7.6 i MSR 1998 omfatter det relevante geografiske marked normalt EØS eller en væsentlig del heraf, hvis konkurrencevilkårene i det pågældende område i tilstrækkelig grad kan udskilles fra vilkårene i andre områder af EØS. Det relevante marked kan eventuelt betragtes som globalt. |
| --- | --- |

(91)

I overensstemmelse med punkt 7.6 i MSR 1998 omfatter det relevante geografiske marked normalt EØS eller en væsentlig del heraf, hvis konkurrencevilkårene i det pågældende område i tilstrækkelig grad kan udskilles fra vilkårene i andre områder af EØS. Det relevante marked kan eventuelt betragtes som globalt.

| (92) | Ifølge Tyskland antages det, at markedet for forarbejdet floatglas (trin 2) i lighed med markedet for rå floatglas (trin 1) omfatter hele EØS. |
| --- | --- |

(92)

Ifølge Tyskland antages det, at markedet for forarbejdet floatglas (trin 2) i lighed med markedet for rå floatglas (trin 1) omfatter hele EØS.

| (93) | e-glass' konkurrenter anførte i deres bemærkninger, at markedet for forarbejdet glas (trin 2) er nationalt eller endog regionalt, da et større distributionsområde ikke er muligt på grund af de høje transportomkostninger. |
| --- | --- |

(93)

e-glass' konkurrenter anførte i deres bemærkninger, at markedet for forarbejdet glas (trin 2) er nationalt eller endog regionalt, da et større distributionsområde ikke er muligt på grund af de høje transportomkostninger.

| (94) | Ifølge den dokumentation, der er fremlagt af Tyskland, er e-glass-aktionærernes kundegrundlag på det relevante marked, der er defineret i betragtning 85-90, større end et nationalt og regionalt marked og dækker forskellige EØS-områder (31). |
| --- | --- |

(94)

Ifølge den dokumentation, der er fremlagt af Tyskland, er e-glass-aktionærernes kundegrundlag på det relevante marked, der er defineret i betragtning 85-90, større end et nationalt og regionalt marked og dækker forskellige EØS-områder (31).

| (95) | Afsætningsmarkederne udgør koncentriske cirkler rundt omkring de forskellige produktionssteder, og trods forholdsvis høje transportomkostninger leveres forarbejdet glas over store afstande (32). Disse koncentriske cirkler overlapper hinanden og strækker sig over hele EØS. Desuden er der ikke inden for EØS-området forskellige standarder eller lovgivningsmæssige handelshindringer for forarbejdet glas (trin 2), og ca. 20 % af den tyske produktion indføres. |
| --- | --- |

(95)

Afsætningsmarkederne udgør koncentriske cirkler rundt omkring de forskellige produktionssteder, og trods forholdsvis høje transportomkostninger leveres forarbejdet glas over store afstande (32). Disse koncentriske cirkler overlapper hinanden og strækker sig over hele EØS. Desuden er der ikke inden for EØS-området forskellige standarder eller lovgivningsmæssige handelshindringer for forarbejdet glas (trin 2), og ca. 20 % af den tyske produktion indføres.

| (96) | I overensstemmelse med tidligere fusions- og støttebeslutninger går Kommissionen ud fra, at markedet for forarbejdet glas (trin 2) i lighed med markedet for rå floatglas (trin 1) er hele EØS-markedet. |
| --- | --- |

(96)

I overensstemmelse med tidligere fusions- og støttebeslutninger går Kommissionen ud fra, at markedet for forarbejdet glas (trin 2) i lighed med markedet for rå floatglas (trin 1) er hele EØS-markedet.

| (97) | I støttesag Pilkington/Interpane (N 291/2000), SG(2000) D/106264 af 17. august 2000 konkluderede Kommissionen, at markedet for VSG og coated glas, herunder isolationsglas, er hele EØS. |
| --- | --- |

(97)

I støttesag Pilkington/Interpane (N 291/2000), SG(2000) D/106264 af 17. august 2000 konkluderede Kommissionen, at markedet for VSG og coated glas, herunder isolationsglas, er hele EØS.

| (98) | I betragtning 16 i fusionssag IV/M/1230, Glaverbel/PPG hedder det: »Hvad angår den almindelig samhandel i Pilkington-Techint/SIV lod Kommissionen den nøjagtige definition af det geografiske marked stå åben. Kommissionen henviste til, at de store producenter transporterer navnlig sølvbelagt glas og lamineret glas over store afstande. Derfor finder parterne, at der er et stærkt argument for ligeledes at definere disse markeder som hele EU-markedet. Parterne anfører, at denne konklusion også gælder for hærdet glas og termoruder, da alle store producenter som minimum er aktive på EU-markedet, og da markedsvilkårene i de forskellige medlemsstater er tilstrækkeligt homogene. Resultaterne af Kommissionens undersøgelse i denne sag har bekræftet, at markederne for sølvbelagt glas (spejle) og lamineret glas dækker hele EU. Resultaterne er ikke helt så entydige for de andre produktmarkeder i segmentet almindelig handel«. |
| --- | --- |

(98)

I betragtning 16 i fusionssag IV/M/1230, Glaverbel/PPG hedder det: »Hvad angår den almindelig samhandel i Pilkington-Techint/SIV lod Kommissionen den nøjagtige definition af det geografiske marked stå åben. Kommissionen henviste til, at de store producenter transporterer navnlig sølvbelagt glas og lamineret glas over store afstande. Derfor finder parterne, at der er et stærkt argument for ligeledes at definere disse markeder som hele EU-markedet. Parterne anfører, at denne konklusion også gælder for hærdet glas og termoruder, da alle store producenter som minimum er aktive på EU-markedet, og da markedsvilkårene i de forskellige medlemsstater er tilstrækkeligt homogene. Resultaterne af Kommissionens undersøgelse i denne sag har bekræftet, at markederne for sølvbelagt glas (spejle) og lamineret glas dækker hele EU. Resultaterne er ikke helt så entydige for de andre produktmarkeder i segmentet almindelig handel«.

| (99) | En national afgrænsning af det geografiske marked for trin 2, som foreslået af Pilkington i deres bemærkninger, vil derfor være i strid med den erklæring, som virksomheden afgav som led i undersøgelsen af fusionssagen. |
| --- | --- |

(99)

En national afgrænsning af det geografiske marked for trin 2, som foreslået af Pilkington i deres bemærkninger, vil derfor være i strid med den erklæring, som virksomheden afgav som led i undersøgelsen af fusionssagen.

| (100) | Konklusion: Kommissionen konkluderer, at det geografiske marked for forarbejdet glas (trin 2) i form af sikkerhedsglas og flerlagsglas til byggebranchen dækker hele EØS. Kommissionen ser ingen anledning til at konkludere, at markedet for forarbejdet glas skal afgrænses på en anden måde end markedet for rå floatglas. |
| --- | --- |

(100)

Konklusion: Kommissionen konkluderer, at det geografiske marked for forarbejdet glas (trin 2) i form af sikkerhedsglas og flerlagsglas til byggebranchen dækker hele EØS. Kommissionen ser ingen anledning til at konkludere, at markedet for forarbejdet glas skal afgrænses på en anden måde end markedet for rå floatglas.

| (101) | Kommissionen henviser til, at der ikke foreligger eller findes oplysninger om kapacitetsudnyttelsen på trin 2-markedet. De nødvendige taloplysninger om den (årlige) produktion og den (årlige) maksimale produktionskapacitet hos de fabrikker i EØS, der forarbejder rå floatglas til sikkerhedsglas og flerlagsglas til byggeriet findes hverken hos Eurostat, forskningsinstitutter eller brancheforeninger inden for sektoren. |
| --- | --- |

(101)

Kommissionen henviser til, at der ikke foreligger eller findes oplysninger om kapacitetsudnyttelsen på trin 2-markedet. De nødvendige taloplysninger om den (årlige) produktion og den (årlige) maksimale produktionskapacitet hos de fabrikker i EØS, der forarbejder rå floatglas til sikkerhedsglas og flerlagsglas til byggeriet findes hverken hos Eurostat, forskningsinstitutter eller brancheforeninger inden for sektoren.

| (102) | Ved bestemmelse af konkurrencefaktoren kan der derfor ikke, ifølge Kommissionen, tages hensyn til situationen vedrørende produktionskapacitet for forarbejdet glas i form af sikkerhedsglas og flerlagsglas til byggebranchen. |
| --- | --- |

(102)

Ved bestemmelse af konkurrencefaktoren kan der derfor ikke, ifølge Kommissionen, tages hensyn til situationen vedrørende produktionskapacitet for forarbejdet glas i form af sikkerhedsglas og flerlagsglas til byggebranchen.

| (103) | Hvis der som nævnt i betragtning 80 ikke findes tilstrækkelige oplysninger om kapacitetsudnyttelsen kan Kommissionen ifølge punkt 3.4 i MSR 1998 benytte oplysningerne om det synlige forbrug til at bestemme, om investeringen finder sted på et vigende marked. Ifølge punkt 7.8 i MSR 1998 anses et produktmarked for vigende, hvis den gennemsnitlig årlige vækstrate i det synlige forbrug for det berørte produkt i de sidste fem år har ligget mere end 10 % under det årlige gennemsnit for fremstillingsindustrien i EØS som helhed, medmindre der er en stærk stigende tendens i den relative vækst i efterspørgslen efter produktet. Ved et absolut vigende marked forstås et marked, hvor den gennemsnitlige årlige vækst i forbruget i de sidste fem år har været negativ. |
| --- | --- |

(103)

Hvis der som nævnt i betragtning 80 ikke findes tilstrækkelige oplysninger om kapacitetsudnyttelsen kan Kommissionen ifølge punkt 3.4 i MSR 1998 benytte oplysningerne om det synlige forbrug til at bestemme, om investeringen finder sted på et vigende marked. Ifølge punkt 7.8 i MSR 1998 anses et produktmarked for vigende, hvis den gennemsnitlig årlige vækstrate i det synlige forbrug for det berørte produkt i de sidste fem år har ligget mere end 10 % under det årlige gennemsnit for fremstillingsindustrien i EØS som helhed, medmindre der er en stærk stigende tendens i den relative vækst i efterspørgslen efter produktet. Ved et absolut vigende marked forstås et marked, hvor den gennemsnitlige årlige vækst i forbruget i de sidste fem år har været negativ.

| (104) | Kommissionen fremlægger følgende oplysninger vedrørende forbruget af rå floatglas i referenceperioden 1997-2002 (Kilde: COMEXT/Eurostat):








  Markedet for forarbejdet floatglas (trin 2) i EUR
  Prodcom | 1997 | 2002 | Gennemsnitlig årlig vækstrate (1997-2002) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 26121230 (hærdet sikkerhedsglas, i.a.n.) | 807 949.414 | 1 272 280 870 | 9,51 % |
| 26121270 (lamineret sikkerhedsglas, i.a.n.) | 717 692.284 | 1 085 038 665 | 8,62 % |
| 26121330 (flerlagsisolationsglas) | 2 171 614 199 | 3 090 852 791 | 7,31 % (33) |

(104)

Kommissionen fremlægger følgende oplysninger vedrørende forbruget af rå floatglas i referenceperioden 1997-2002 (Kilde: COMEXT/Eurostat):

Markedet for forarbejdet floatglas (trin 2) i EUR

Prodcom

1997

2002

Gennemsnitlig årlig vækstrate (1997-2002)

26121230 (hærdet sikkerhedsglas, i.a.n.)

807 949.414

1 272 280 870

9,51 %

26121270 (lamineret sikkerhedsglas, i.a.n.)

717 692.284

1 085 038 665

8,62 %

26121330 (flerlagsisolationsglas)

2 171 614 199

3 090 852 791

7,31 % (33)

| (105) | Tyskland fremlagde tal fra Industrieverband CPIV (34), hvoraf det fremgik, at markedet for sikkerhedsglas (ESG og VSG) og flerlagsglas i referenceperioden 1997-2002 havde en vækstrate på 5,54 %. Disse tal blev omregnet til omsætningstal på basis af disponible prisinformationer fra støttemodtagere samt på basis af prisskøn. Det resulterer i en gennemsnitlig årlig vækstrate (i værdi) på 7,6 % i referenceperioden 1997-2002. Dette tal er i overensstemmelse med ovennævnte tal fra COMEXT/Eurostat. |
| --- | --- |

(105)

Tyskland fremlagde tal fra Industrieverband CPIV (34), hvoraf det fremgik, at markedet for sikkerhedsglas (ESG og VSG) og flerlagsglas i referenceperioden 1997-2002 havde en vækstrate på 5,54 %. Disse tal blev omregnet til omsætningstal på basis af disponible prisinformationer fra støttemodtagere samt på basis af prisskøn. Det resulterer i en gennemsnitlig årlig vækstrate (i værdi) på 7,6 % i referenceperioden 1997-2002. Dette tal er i overensstemmelse med ovennævnte tal fra COMEXT/Eurostat.

| (106) | Den årlige gennemsnitlige vækstrate i det synlige forbrug af alle relevante produkter (sikkerhedsglas i form af VSG og ESG samt flerlagsglas) både for hvert enkelt land men også for alle lande under ét (se tabellen ovenfor) overstiger (35) den gennemsnitlige årlige vækstrate inden for fremstillingsindustrien som helhed i EØS i samme tidsrum. Den var på 4,8 %. |
| --- | --- |

(106)

Den årlige gennemsnitlige vækstrate i det synlige forbrug af alle relevante produkter (sikkerhedsglas i form af VSG og ESG samt flerlagsglas) både for hvert enkelt land men også for alle lande under ét (se tabellen ovenfor) overstiger (35) den gennemsnitlige årlige vækstrate inden for fremstillingsindustrien som helhed i EØS i samme tidsrum. Den var på 4,8 %.

| (107) | Konklusion: Kommissionen konkluderer, at markedet for forarbejdet glas ifølge ovenstående definition ikke er et vigende marked, og at konkurrencefaktoren ifølge punkt 3.10.1, afsnit iv) i MSR 1998 skal fastsættes til 1,0. |
| --- | --- |

(107)

Konklusion: Kommissionen konkluderer, at markedet for forarbejdet glas ifølge ovenstående definition ikke er et vigende marked, og at konkurrencefaktoren ifølge punkt 3.10.1, afsnit iv) i MSR 1998 skal fastsættes til 1,0.

| (108) | Vurderingen af forarbejdningsmarkedet (trin 2) viser sammen med analysen af markedet for rå floatglas (trin 1), at disse markeder i referenceperioden 1997-2002 har udviklet sig i samme retning med en vækstrate, der ligger over den gennemsnitlige vækstrate inden for fremstillingsindustrien. Kommissionen henviser til, at konkurrencefaktoren for begge markeder (trin 1 og 2) er fastsat til 1 %, hvilket betyder, at konkurrencefaktoren for hele projektet ligeledes fastsættes til 1 % (36). |
| --- | --- |

(108)

Vurderingen af forarbejdningsmarkedet (trin 2) viser sammen med analysen af markedet for rå floatglas (trin 1), at disse markeder i referenceperioden 1997-2002 har udviklet sig i samme retning med en vækstrate, der ligger over den gennemsnitlige vækstrate inden for fremstillingsindustrien. Kommissionen henviser til, at konkurrencefaktoren for begge markeder (trin 1 og 2) er fastsat til 1 %, hvilket betyder, at konkurrencefaktoren for hele projektet ligeledes fastsættes til 1 % (36).

6.4.2.   Kapitalintensitetsfaktoren

| (109) | Vurderingen af kapitalintensitetsfaktoren, der er beskrevet i den oprindelige beslutning af 20. april 2004, blev ikke draget i tvivl og var ikke omfattet af beslutningen af 20. april 2005 om procedurens indledning. Nedenfor gengives derfor den vurdering, der er gennemført og beskrevet i beslutningen af 20. april 2004. |
| --- | --- |

(109)

Vurderingen af kapitalintensitetsfaktoren, der er beskrevet i den oprindelige beslutning af 20. april 2004, blev ikke draget i tvivl og var ikke omfattet af beslutningen af 20. april 2005 om procedurens indledning. Nedenfor gengives derfor den vurdering, der er gennemført og beskrevet i beslutningen af 20. april 2004.

| (110) | I overensstemmelse med MSR 1998 tilstræbes der med kapitalintensitetsfaktoren at opnå en tilpasning af den tilladte støtteintensitet til fordel for projekter, som effektivt og bedre bidrager til at nedbringe arbejdsløshed ved skabelse af et relativt større antal nye arbejdspladser eller bevarelse af eksisterende arbejdspladser. |
| --- | --- |

(110)

I overensstemmelse med MSR 1998 tilstræbes der med kapitalintensitetsfaktoren at opnå en tilpasning af den tilladte støtteintensitet til fordel for projekter, som effektivt og bedre bidrager til at nedbringe arbejdsløshed ved skabelse af et relativt større antal nye arbejdspladser eller bevarelse af eksisterende arbejdspladser.

| (111) | Ifølge oplysningerne fra Tyskland bliver der med projektet skabt 186 faste nye arbejdspladser, der fordeler sig således:






  Aktivitetsområde | Direkte arbejdspladser |
| --- | --- | --- |
| Administration | 3 |
| Salg | 4 |
| Produktion — Ledelse | 8 |
| Produktion — Blanding/Glasskår | 11 |
| Produktion — Varmeområde (hot end) | 27 |
| Produktion — Bad/Nedkølingskammer (cold end) | 31 |
| Produktion — Tilskæring | 1 |
| Produktion — Lager/Forsendelse | 44 |
| Produktion — Kvalitet/Laboratorium | 9 |
| Tekniske tjenester | 38 |
| Uddannelsespladser | 10 |
| I alt | 186 |

(111)

Ifølge oplysningerne fra Tyskland bliver der med projektet skabt 186 faste nye arbejdspladser, der fordeler sig således:

Aktivitetsområde

Direkte arbejdspladser

Administration

3

Salg

4

Produktion — Ledelse

8

Produktion — Blanding/Glasskår

11

Produktion — Varmeområde (hot end)

27

Produktion — Bad/Nedkølingskammer (cold end)

31

Produktion — Tilskæring

1

Produktion — Lager/Forsendelse

44

Produktion — Kvalitet/Laboratorium

9

Tekniske tjenester

38

Uddannelsespladser

10

I alt

186

| (112) | Disse skøn er baseret på en sammenligning med et andet anlæg i Sachsen-Anhalt, som på anmeldelsestidspunktet havde været i drift i mindst seks år, og som har en arbejdsstyrke på 187 ansatte (uden lærlinge) til en floatglas-produktion på [...]ton brutto om dagen. e-glass, der har en produktion på [...] ton brutto om dagen, vil disponere over et lidt mindre antal arbejdspladser, da visse områder (vagt/sikkerhed) udliciteres, og da virksomheden endvidere benytter den mest moderne teknologi. Kommissionen anser disse oplysninger for plausible. |
| --- | --- |

(112)

Disse skøn er baseret på en sammenligning med et andet anlæg i Sachsen-Anhalt, som på anmeldelsestidspunktet havde været i drift i mindst seks år, og som har en arbejdsstyrke på 187 ansatte (uden lærlinge) til en floatglas-produktion på [...]ton brutto om dagen. e-glass, der har en produktion på [...] ton brutto om dagen, vil disponere over et lidt mindre antal arbejdspladser, da visse områder (vagt/sikkerhed) udliciteres, og da virksomheden endvidere benytter den mest moderne teknologi. Kommissionen anser disse oplysninger for plausible.

| (113) | De støtteberettigede investeringsomkostninger på 121 mio. EUR og skabelse af 186 arbejdspladser svarer til en værdi på 650 538 EUR pr. arbejdsplads. Ifølge punkt 3.10.2 i MSR 1998 skal kapitalintensitetsfaktoren derfor fastsættes til 0,8. |
| --- | --- |

(113)

De støtteberettigede investeringsomkostninger på 121 mio. EUR og skabelse af 186 arbejdspladser svarer til en værdi på 650 538 EUR pr. arbejdsplads. Ifølge punkt 3.10.2 i MSR 1998 skal kapitalintensitetsfaktoren derfor fastsættes til 0,8.

6.4.3.   Regionalvirkningsindikatoren

| (114) | Den undersøgelse af regionalvirkningsindikatoren, der blev redegjort for i den oprindelige beslutning af 20. april 2004, blev ikke draget i tvivl og var ikke omfattet af beslutningen af 20. april 2005 om procedurens indledning. Nedenfor gengives derfor vurderingen fra beslutningen af 20. april 2004. |
| --- | --- |

(114)

Den undersøgelse af regionalvirkningsindikatoren, der blev redegjort for i den oprindelige beslutning af 20. april 2004, blev ikke draget i tvivl og var ikke omfattet af beslutningen af 20. april 2005 om procedurens indledning. Nedenfor gengives derfor vurderingen fra beslutningen af 20. april 2004.

| (115) | Med regionalvirkningsindikatoren tages der hensyn til de gavnlige økonomiske virkninger, en ny investering har for den støtteberettigede region. Jobskabelse kan efter Kommissionens opfattelse betragtes som indikator for et investeringsprojekts bidrag til den regionale udvikling. Kapitalintensive investeringer kan indirekte bidrage til jobskabelse i det egentlige eller et tilstødende støtteberettiget område. Der tænkes i den forbindelse her på de arbejdspladser, der skabes direkte gennem projektet eller hos direkte leverandører og kunder. |
| --- | --- |

(115)

Med regionalvirkningsindikatoren tages der hensyn til de gavnlige økonomiske virkninger, en ny investering har for den støtteberettigede region. Jobskabelse kan efter Kommissionens opfattelse betragtes som indikator for et investeringsprojekts bidrag til den regionale udvikling. Kapitalintensive investeringer kan indirekte bidrage til jobskabelse i det egentlige eller et tilstødende støtteberettiget område. Der tænkes i den forbindelse her på de arbejdspladser, der skabes direkte gennem projektet eller hos direkte leverandører og kunder.

| (116) | Projektet bidrager indirekte til skabelse af arbejdspladser inden for følgende aktivitetsområder:








  Aktivitetsområde | Indirekte arbejdspladser (hævdet) | Tilsigtet (37) | Skal anerkendes |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Råvareproduktion — Soda | 24 | 24 | 24 |
| Råvareproduktion — Sand | 10 | 8 | 8 |
| Råvareproduktion — Dolomit | 2 | 2 | 2 |
| Råvareproduktion — Kalk | 2 | 2 | 2 |
| Råvareproduktion — Glasskår | 20 | 15 | 15 |
| Råvaretransport — Sand, kalk og soda | 29 | 29 | 29 |
| Råvaretransport — Resten | 8 | 8 | 8 |
| Transport af floatglas | 81 | 81 | 81 |
| Videreforarbejdning (små virksomheder) | 30 | 6 | 6 |
| Drift og vedligeholdelse af forsyningsanlæg — Kvælstof, brint | 5 | — | 5 |
| Drift og vedligeholdelse af forsyningsanlæg — El, naturgas (offentlige værker) | 3 | — | 3 |
| Bortskaffelse af affald | 12 | 12 | 12 |
| Emballageproducenter | 28 | 28 | 28 |
| Service, reservedele, vedligeholdelse, reparation (maskiner, produktionsanlæg, kraner, pumper, varme-, udluftnings-, sanitetsanlæg, elektronik, airconditioning, transport, køretøjer) | 60 | 60 | 60 |
| Permanente malerarbejder | 1 | — | 1 |
| Eftersyn/Vedligeholdelse af computere, kommunikations- og tv-teknik | 8 | 8 | 8 |
| Rengøring | 5 | — | 5 |
| Rengøring/Vedligeholdelse af eksterne faciliteter, vinter | 6 | 5 | 5 |
| Vagttjeneste/Sikkerhed | 12 | 7 | 7 |
| Kantine | 2 | 2 | 2 |
| Leverandører af reservedele og andre dele | 10 | — | 0 |
| I alt | 358 | 297 | 311 |

(116)

Projektet bidrager indirekte til skabelse af arbejdspladser inden for følgende aktivitetsområder:

Aktivitetsområde

Indirekte arbejdspladser (hævdet)

Tilsigtet (37)

Skal anerkendes

Råvareproduktion — Soda

24

24

24

Råvareproduktion — Sand

10

8

8

Råvareproduktion — Dolomit

2

2

2

Råvareproduktion — Kalk

2

2

2

Råvareproduktion — Glasskår

20

15

15

Råvaretransport — Sand, kalk og soda

29

29

29

Råvaretransport — Resten

8

8

8

Transport af floatglas

81

81

81

Videreforarbejdning (små virksomheder)

30

6

6

Drift og vedligeholdelse af forsyningsanlæg — Kvælstof, brint

5

—

5

Drift og vedligeholdelse af forsyningsanlæg — El, naturgas (offentlige værker)

3

—

3

Bortskaffelse af affald

12

12

12

Emballageproducenter

28

28

28

Service, reservedele, vedligeholdelse, reparation (maskiner, produktionsanlæg, kraner, pumper, varme-, udluftnings-, sanitetsanlæg, elektronik, airconditioning, transport, køretøjer)

60

60

60

Permanente malerarbejder

1

—

1

Eftersyn/Vedligeholdelse af computere, kommunikations- og tv-teknik

8

8

8

Rengøring

5

—

5

Rengøring/Vedligeholdelse af eksterne faciliteter, vinter

6

5

5

Vagttjeneste/Sikkerhed

12

7

7

Kantine

2

2

2

Leverandører af reservedele og andre dele

10

—

0

I alt

358

297

311

| (117) | Med hensyn til de områder, for hvilke de kontaktede virksomheder fremlagde hensigtserklæringer, anerkender Kommissionen de heri anførte tal (i alt 297 arbejdspladser). |
| --- | --- |

(117)

Med hensyn til de områder, for hvilke de kontaktede virksomheder fremlagde hensigtserklæringer, anerkender Kommissionen de heri anførte tal (i alt 297 arbejdspladser).

| (118) | For 24 andre jobs foreligger der ikke nogen hensigtserklæringer. De forklaringer og tal, der er fremlagt af Tyskland for disse jobs, forekommer imidlertid overbevisende. Der er kun tvivl med hensyn til området »leverandører af reservedele og andre dele«. De hertil afsatte 10 arbejdspladser forekommer Kommissionen at være alt for højt sat, fordi reservedelsleverancerne i vidt omfang må anses for at være omfattet af de 60 arbejdspladser inden for »service, reservedele, vedligeholdelse, reparation«. Derfor tager Kommissionen kun hensyn til 14 af de i alt 24 arbejdspladser i hensigtserklæringerne, hvilket resulterer i, at der kan anerkendes et samlet antal på 311 indirekte arbejdspladser. |
| --- | --- |

(118)

For 24 andre jobs foreligger der ikke nogen hensigtserklæringer. De forklaringer og tal, der er fremlagt af Tyskland for disse jobs, forekommer imidlertid overbevisende. Der er kun tvivl med hensyn til området »leverandører af reservedele og andre dele«. De hertil afsatte 10 arbejdspladser forekommer Kommissionen at være alt for højt sat, fordi reservedelsleverancerne i vidt omfang må anses for at være omfattet af de 60 arbejdspladser inden for »service, reservedele, vedligeholdelse, reparation«. Derfor tager Kommissionen kun hensyn til 14 af de i alt 24 arbejdspladser i hensigtserklæringerne, hvilket resulterer i, at der kan anerkendes et samlet antal på 311 indirekte arbejdspladser.

| (119) | Kommissionen konkluderer derfor, at der i sammenligning med de skabte 186 direkte arbejdspladser vil være en kraftig stigning i skabte indirekte arbejdspladser (over 100 %). Ifølge punkt 3.10.3, nr. i), i MSR 1998 er regionalvirkningsindikatoren derfor 1,5 %. |
| --- | --- |

(119)

Kommissionen konkluderer derfor, at der i sammenligning med de skabte 186 direkte arbejdspladser vil være en kraftig stigning i skabte indirekte arbejdspladser (over 100 %). Ifølge punkt 3.10.3, nr. i), i MSR 1998 er regionalvirkningsindikatoren derfor 1,5 %.

6.4.4.   Tilladt støtteintensitet

| (120) | På baggrund af det ovenfor anførte og på basis af oplysningerne fra Tyskland lyder formlen for beregning af dette projekts støtteintensitet ifølge MSR 1998: 35 % brutto × 1,0 × 0,8 × 1,5 = 42 % brutto, begrænset af det regionale støtteloft på 35 % brutto. |
| --- | --- |

(120)

På baggrund af det ovenfor anførte og på basis af oplysningerne fra Tyskland lyder formlen for beregning af dette projekts støtteintensitet ifølge MSR 1998: 35 % brutto × 1,0 × 0,8 × 1,5 = 42 % brutto, begrænset af det regionale støtteloft på 35 % brutto.

| (121) | Støtteintensiteten på op til 35 % brutto af de støtteberettigede investeringsomkostninger, som Tyskland påtænker at yde e-glass, er derfor forenelig med den tilladte støtteintensitet, der er beregnet på grundlag af MSR 1998. |
| --- | --- |

(121)

Støtteintensiteten på op til 35 % brutto af de støtteberettigede investeringsomkostninger, som Tyskland påtænker at yde e-glass, er derfor forenelig med den tilladte støtteintensitet, der er beregnet på grundlag af MSR 1998.

7.   KONKLUSION

| (122) | Den anmeldte støtteintensitet på op til 35 % brutto, som Tyskland påtænker at yde e-glass AG, opfylder betingelserne for at kunne betragtes som forenelig med de multisektorale rammebestemmelser for regionalstøtte til store investeringsprojekter (1998) — |
| --- | --- |

(122)

Den anmeldte støtteintensitet på op til 35 % brutto, som Tyskland påtænker at yde e-glass AG, opfylder betingelserne for at kunne betragtes som forenelig med de multisektorale rammebestemmelser for regionalstøtte til store investeringsprojekter (1998) —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Den beslutning, der blev truffet den 20. april 2004 i sag N 611/2003, ophæves.

Artikel 2

Den statsstøtte på op til 35 % brutto af de støtteberettigede omkostninger til e-glass, som Tyskland anmeldte den 15. december 2003, er forenelig med fællesmarkedet efter EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra a).

Artikel 3

Denne beslutning er rettet til Forbundsrepublikken Tyskland.

Udfærdiget i Bruxelles, den 20. december 2006.

På Kommissionens vegne

Neelie KROES

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 83 af 27.3.1999, s. 1. Ændret ved tiltrædelsesakten af 2003.

1

(2)  EUT C 220 af 8.9.2005, s. 3.

2

(3)  EFT C 107 af 7.4.1998, s. 7.

3

(4)  Se fodnote 1.

4

(5)  Dele af denne tekst er blevet udeladt for at sikre, at ingen fortrolige oplysninger offentliggøres; de pågældende dele er omgivet af firkantede parenteser.

5

(6)  Mere detaljerede oplysninger findes i punkt 3.1.

6

(7)  [...].

7

(8)  Kommissionens beslutning af 2. april 2003 i støttesag N 641/2002 om det tyske regionalstøttekort (EUT C 186 af 6.8.2003, s. 18).

8

(9)  Ifølge undersøgelsen »Pilkington and the flat glass industry 2003«, offentliggjort af en af de største producenter af floatglas, Pilkington plc, blev der på verdensplan i 2002 produceret 35 millioner tons planglas, heraf 29 millioner tons floatglas.

9

(10)  Kommissionens beslutning af 1.10.2003 i støttesag N 642/2002 (SG(2000) D/232040 af 2.10.2003).

10

(11)  Kommissionens beslutning af 9.12.1998 i støttesag N 702/1997 (SG(1998) D/12428 af 31.12.1998), af 28.2.2001 i støttesag C 72/1998 (SG(2001) D/286551 af 2.3.2001) og af 10.12.2003 i støttesag N 336/2003 (SG(2003) D/233359 af 11.12.2003).

11

(12)  Program for forbundsregeringens og delstaternes direkte garantier i de nye delstater og Østberlin, N 297/1991, SG(91) D/1344 af 15.7.1991, E 24/1995, SG(96) D/5500 af 18.6.1996 og SG(98) D/54570 af 11.11.1998.

12

(13)  Alle de tyske støtteordninger, der er godkendt af Kommissionen, indeholder en bestemmelse om, at mindst 25 % af de samlede støtteberettigede omkostninger ikke må indeholde noget støtteelement.

13

(14)  Denne konkurrent har anmodet om at forblive anonym.

14

(15)  EFT C 70 af 19.3.2002, s. 8.

15

(16)  EFT C 74 af 10.3.1998, s. 9.

16

(17)  Se referat af 255. møde i GA-underudvalget.

17

(18)  Se beslutning 94/359/EF i fusionssagen Pilkington-Techint/SIV, betragtning 11 (EFT L 158 af 25.6.1994, s. 24) og af 7.8.1998 i fusionssag Glaverbel/PPG, betragtning 7-12 (EFT C 282 af 11.9.1998, s. 2).

18

Pilkington-Techint/SIV

(19)  Se de i fodnote 18: beslutning 94/359/EF, betragtning 13, og beslutning i fusionssagen Glaverbel/PPG, betragtning 7.

19

Glaverbel/PPG,

(20)  Årsagerne hertil er forklaret i afsnit 3.2.

20

(21)  Ifølge undersøgelsen Pilkington and the flat glass industry 2003 tegner transportomkostningerne sig normalt for 10 % af de samlede omkostninger.

21

Pilkington and the flat glass industry 2003

(22)  Kommissionen kom til samme resultat i følgende beslutninger: Fusionssag Pilkington-Techint/SIV (se fodnote 18), betragtning 16; støttesag Sangalli Manefredonia Vetro (Kommissionens beslutning af 26. juli 1999, EFT L 137 af 8.6.2000, s. 1) betragtning 32 ff., støttesag Pilkington/Interpane (Beslutning af 26.7.2000 i N 291/2000, SG(2000) D/106264 af 17.8.2000), afsnit 4.4.2, støttesag Glaverbel Kavala (nr. N 553/1999 af 26. juli 2000, SG(2000) D/106281 af 17.8.2000), betragtning 58.

22

Pilkington-Techint/SIV

Sangalli Manefredonia Vetro

Pilkington/Interpane

Glaverbel Kavala

(23)  Den europæiske sammenslutning af planglasproducenter GEP-VP (Groupement Européen des Producteurs de Verre Plat) går ud fra en effektiv maksimumskapacitet på 90 % af den maksimale smeltekapacitet.

23

(24)  I punkt 4.4.3 i beslutning i støttesag Pilkington/Interpane og i betragtning 51 i sin beslutning i Glaverbel Kavala-sagen nåede Kommissionen til samme konklusion.

24

(25)  Kilde: CPIV (Comité Permanent des Industries du Verre de l'Union Européenne).

25

Kilde

(26)  Kilde: Tal for samhandelen inden for EU — fra Eurostat/COMEXT.

26

Kilde

(27)  Til sammenligning anvender Kommissionen stigningstakten på markedet for rå floatglas i værditermer, da sammenligningsstørrelsen (udviklingen inden for forarbejdningsindustrien i alt) målt i volumen som vurderes med de relevante priser for de enkelte produkter, dvs. at vækstraten er baseret på værdiangivelser.

27

(28)  Ifølge analysen Pilkington and the flat glass industry fra 2002 og 2003 faldt 90 % henholdsvis 91 % af den europæiske samlede kapacitet i 2002 henholdsvis 2003 på fem virksomheder (Saint-Gobain, Pilkington, Asahi (Glaverbel), Guardian og Sisecam).

28

Pilkington and the flat glass industry

(29)  Undersøgelsen Pilkington and the flat glass industry fra 2002 og 2003. Der foreligger ikke tal for tidligere år.

29

Pilkington and the flat glass industry

(30)  Denne sondring svarer til definitionen af det relevante marked i denne beslutning af 17. august 2000 i sagen Pilkington/Interpane (N 291/2000).

30

(31)  Kommissionen har fået forelagt kopier af fakturaer, der viser leveringsadresser for forarbejdet glas i EØS.

31

(32)  e-glass' konkurrenter angiver i deres bemærkninger transportafstande på ca. 250 km-300 km.

32

(33)  Der foreligger ikke oplysninger for Irland, Grækenland, Østrig, Luxemburg, Island og Norge

33

(34)  Comité Permanent des Industries Du Verre de L'Union Européenne.

34

(35)  Den positive udvikling på markedet for sikkerhedsglas (ESG og VSG) og for flerlagsglas til byggebranchen skyldes en række faktorer. Den skyldes især nye arkitekturformer (f.eks. facader af glas), men også energispareprogrammer.

35

(36)  Tyskland bekræftede, at e-glass' og virksomhedens aktionærers markedsandel ikke overstiger 40 % på nogle af de relevante markeder. Derfor finder punkt 3.6 i MSF 1998 ikke anvendelse.

36

(37)  Der foreligger hensigtserklæringer (Letter Of Intent — LOI) fra de kontaktede virksomheder med oplysninger om forventede skabte faste arbejdspladser.

37

---