# Eiropas Savienības L 223/2007

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 223 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 50. sējums2007. gada 29. augusts |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 223

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

50. sējums2007. gada 29. augusts

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 994/2007 (2007. gada 28. augusts), ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas, Ēģiptes, Kazahstānas, Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas un Krievijas izcelsmes ferosilīcija importam | 1 |

Saturs

I   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 994/2007 (2007. gada 28. augusts), ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas, Ēģiptes, Kazahstānas, Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas un Krievijas izcelsmes ferosilīcija importam

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

REGULAS

| 29.8.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 223/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 223/1

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 994/2007

(2007. gada 28. augusts),

ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas, Ēģiptes, Kazahstānas, Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas un Krievijas izcelsmes ferosilīcija importam

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (pamatregula), un jo īpaši tās 7. pantu,

apspriedusies ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

1.1.   Procedūras sākšana

| (1) | Komisija, 2006. gada 30. novembrī publicējot paziņojumu (paziņojums par procedūras sākšanu) Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2), paziņoja par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas (ĶTR), Ēģiptes, Kazahstānas, Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas un Krievijas (attiecīgās valstis) izcelsmes ferosilīcija (FeSi) importu Kopienā. |
| --- | --- |

(1)

Komisija, 2006. gada 30. novembrī publicējot paziņojumu (paziņojums par procedūras sākšanu) Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2), paziņoja par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas (ĶTR), Ēģiptes, Kazahstānas, Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas un Krievijas (attiecīgās valstis) izcelsmes ferosilīcija (FeSi) importu Kopienā.

| (2) | Procedūra tika sākta pēc tam, kad 2006. gada 16. oktobrī Ferosakausējumu sadarbības komiteja (Euroalliages) (sūdzības iesniedzējs) iesniedza sūdzību to ražotāju vārdā, kuru produkcija veido nozīmīgu daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 90 %, no Kopienas kopējās FeSi produkcijas. Sūdzībā bija ietverti prima facie pierādījumi par minētā ražojuma dempingu un no tā izrietošu būtisku kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei, kas tika uzskatīts par pietiekamu, lai pamatotu procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

(2)

Procedūra tika sākta pēc tam, kad 2006. gada 16. oktobrī Ferosakausējumu sadarbības komiteja (Euroalliages) (sūdzības iesniedzējs) iesniedza sūdzību to ražotāju vārdā, kuru produkcija veido nozīmīgu daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 90 %, no Kopienas kopējās FeSi produkcijas. Sūdzībā bija ietverti prima facie pierādījumi par minētā ražojuma dempingu un no tā izrietošu būtisku kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei, kas tika uzskatīts par pietiekamu, lai pamatotu procedūras sākšanu.

1.2.   Procedūrā iesaistītās personas

| (3) | Komisija oficiāli informēja sūdzības iesniedzēju, Kopienas ražotājus, ražotājus eksportētājus, importētājus, piegādātājus un lietotājus, par kuriem bija zināms, ka tie ir iesaistīti, attiecīgo valstu pārstāvjus un ES un Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas Stabilizācijas un asociācijas padomi par procedūras sākšanu. Paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstiski darīt zināmus savus viedokļus un pieprasīt uzklausīšanu. |
| --- | --- |

(3)

Komisija oficiāli informēja sūdzības iesniedzēju, Kopienas ražotājus, ražotājus eksportētājus, importētājus, piegādātājus un lietotājus, par kuriem bija zināms, ka tie ir iesaistīti, attiecīgo valstu pārstāvjus un ES un Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas Stabilizācijas un asociācijas padomi par procedūras sākšanu. Paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstiski darīt zināmus savus viedokļus un pieprasīt uzklausīšanu.

| (4) | Sūdzības iesniedzējs, kāds ražotājs, kas atbalsta sūdzību, ražotāji eksportētāji, importētāji, izejvielu ražotāji, lietotāji un lietotāju asociācijas darīja zināmu savu viedokli. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kādēļ tās būtu jāuzklausa. |
| --- | --- |

(4)

Sūdzības iesniedzējs, kāds ražotājs, kas atbalsta sūdzību, ražotāji eksportētāji, importētāji, izejvielu ražotāji, lietotāji un lietotāju asociācijas darīja zināmu savu viedokli. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kādēļ tās būtu jāuzklausa.

| (5) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka, ņemot vērā acīm redzami lielo importētāju skaitu, šai izmeklēšanai var piemērot izlases veida pārbaudi. Tomēr, ņemot vērā to, ka tādu importētāju Kopienā, kas bija izrādījuši vēlmi sadarboties, bija mazāk, nekā domāts, tika pieņemts lēmums, ka izlases veida pārbaude nav vajadzīga. |
| --- | --- |

(5)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka, ņemot vērā acīm redzami lielo importētāju skaitu, šai izmeklēšanai var piemērot izlases veida pārbaudi. Tomēr, ņemot vērā to, ka tādu importētāju Kopienā, kas bija izrādījuši vēlmi sadarboties, bija mazāk, nekā domāts, tika pieņemts lēmums, ka izlases veida pārbaude nav vajadzīga.

| (6) | Lai ražotāji eksportētāji ĶTR un Kazahstānā pēc vēlēšanās varētu iesniegt pieprasījumu par tirgus ekonomikas režīma (TER) vai individuāla režīma (IR) piemērošanu, Komisija izsūtīja pieprasījuma veidlapas abu minēto valstu zināmajiem iesaistītajiem ražotājiem eksportētājiem un iestādēm. |
| --- | --- |

(6)

Lai ražotāji eksportētāji ĶTR un Kazahstānā pēc vēlēšanās varētu iesniegt pieprasījumu par tirgus ekonomikas režīma (TER) vai individuāla režīma (IR) piemērošanu, Komisija izsūtīja pieprasījuma veidlapas abu minēto valstu zināmajiem iesaistītajiem ražotājiem eksportētājiem un iestādēm.

| (7) | Komisija nosūtīja anketas visām zināmajām iesaistītajām personām un visiem citiem uzņēmumiem, kuri pieteicās paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā. |
| --- | --- |

(7)

Komisija nosūtīja anketas visām zināmajām iesaistītajām personām un visiem citiem uzņēmumiem, kuri pieteicās paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā.

| (8) | Atbildes sniedza pieci sūdzību iesniegušie Kopienas ražotāji, viens Kopienas ražotājs, kurš atbalstīja sūdzību un pilnībā sadarbojās, septiņi neradniecīgi importētāji, trīs izejvielu piegādātāji, astoņi lietotāji un viena lietotāju asociācija. |
| --- | --- |

(8)

Atbildes sniedza pieci sūdzību iesniegušie Kopienas ražotāji, viens Kopienas ražotājs, kurš atbalstīja sūdzību un pilnībā sadarbojās, septiņi neradniecīgi importētāji, trīs izejvielu piegādātāji, astoņi lietotāji un viena lietotāju asociācija.

| (9) | Attiecībā uz šajā izmeklēšanā iesaistītajām valstīm Komisija saņēma atbildes no trim ĶTR eksportētājiem, diviem Ēģiptes eksportētājiem, viena Kazahstānas eksportētāja, viena Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas eksportētāja un diviem Krievijas eksportētājiem. |
| --- | --- |

(9)

Attiecībā uz šajā izmeklēšanā iesaistītajām valstīm Komisija saņēma atbildes no trim ĶTR eksportētājiem, diviem Ēģiptes eksportētājiem, viena Kazahstānas eksportētāja, viena Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas eksportētāja un diviem Krievijas eksportētājiem.

| (10) | Kazahstānas eksportētājs vēlāk neļāva uz vietas veikt pārbaudi attiecībā uz savu TER pieprasījumu un atbildēm uz anketas jautājumiem. Tā kā saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu tas nesadarbojās, tā datus nevarēja pārbaudīt un neņēma vērā. Uzņēmumu par to atbilstīgi informēja. |
| --- | --- |

(10)

Kazahstānas eksportētājs vēlāk neļāva uz vietas veikt pārbaudi attiecībā uz savu TER pieprasījumu un atbildēm uz anketas jautājumiem. Tā kā saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu tas nesadarbojās, tā datus nevarēja pārbaudīt un neņēma vērā. Uzņēmumu par to atbilstīgi informēja.

| (11) | Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, kuru tā uzskatīja par vajadzīgu, lai provizoriski noteiktu dempingu, tā radīto kaitējumu un Kopienas intereses. Pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādos uzņēmumos:






  a) | ražotāji, kas atrodas Kopienā:






  — | Ferroatlantica, Cee, Dumbria un Madride, Spānija, |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, kuru tā uzskatīja par vajadzīgu, lai provizoriski noteiktu dempingu, tā radīto kaitējumu un Kopienas intereses. Pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādos uzņēmumos:

a)

ražotāji, kas atrodas Kopienā:

—

Ferroatlantica, Cee, Dumbria un Madride, Spānija,

| — | Ferropem, Lodana un Šamberī, Francija, |
| --- | --- |

—

Ferropem, Lodana un Šamberī, Francija,

| — | Vargön Alloys, Vargēna, Zviedrija, |
| --- | --- |

—

Vargön Alloys, Vargēna, Zviedrija,

| — | OFZ, Istebnē, Slovākija, |
| --- | --- |

—

OFZ, Istebnē, Slovākija,

| — | Huta Laziska, Laziška Gorne, Polija, |
| --- | --- |

—

Huta Laziska, Laziška Gorne, Polija,

| — | TDR Metalurgija, Ruse, Slovēnija; |
| --- | --- |

—

TDR Metalurgija, Ruse, Slovēnija;

| b) | Kopienas lietotājs:






  — | Thyssen Krupp Steel AG, Vācija; |
| --- | --- | --- |

b)

Kopienas lietotājs:

—

Thyssen Krupp Steel AG, Vācija;

| c) | ražotāji eksportētāji un radniecīgie uzņēmumi eksportētājvalstīs: | ĶTR







  — | Dragon Northwest Ferroalloy Co., Ltd, Liangčentauna, |
| --- | --- | --- | --- |

c)

ražotāji eksportētāji un radniecīgie uzņēmumi eksportētājvalstīs:

ĶTR

—

Dragon Northwest Ferroalloy Co., Ltd, Liangčentauna,

| — | Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co., Ltd, Ksikshatauna, un Rich Trading Co. Ltd (radniecīgs eksportētājs), Lanžu pilsēta, |
| --- | --- |

—

Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co., Ltd, Ksikshatauna, un Rich Trading Co. Ltd (radniecīgs eksportētājs), Lanžu pilsēta,

| — | Erdos Xijin Kuangye Co., Ltd, Kipandžingtauna, un Inner Mongolia Erdos International Trade Co., Ltd (radniecīgs eksportētājs), Dangšentauna; |
| --- | --- |

—

Erdos Xijin Kuangye Co., Ltd, Kipandžingtauna, un Inner Mongolia Erdos International Trade Co., Ltd (radniecīgs eksportētājs), Dangšentauna;

| | Ēģiptē







  — | The Egyptian Ferroalloys Company, Kaira, |
| --- | --- | --- |

Ēģiptē

—

The Egyptian Ferroalloys Company, Kaira,

| — | Egyptian Chemical Industries KIMA, Kaira un Asuāna; |
| --- | --- |

—

Egyptian Chemical Industries KIMA, Kaira un Asuāna;

| | Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā







  — | SILMAK DOOEL Export Import, Jegunovce; |
| --- | --- | --- |

Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā

—

SILMAK DOOEL Export Import, Jegunovce;

| | Krievijā







  — | Chemk Group (Čeļabinskas Elektrometalurģiskais integrētais uzņēmums un Kuzņeckas Ferosakausējumu rūpnīca), Novokuzņecka, |
| --- | --- | --- |

Krievijā

—

Chemk Group (Čeļabinskas Elektrometalurģiskais integrētais uzņēmums un Kuzņeckas Ferosakausējumu rūpnīca), Novokuzņecka,

| — | ICT uzņēmumu grupa (Bratskas Ferosakausējumu uzņēmums, TD Ziemeļrietumu ferosakausējumu uzņēmums un Bakersfield Marketing Ltd), Bratska un Sanktpēterburga; |
| --- | --- |

—

ICT uzņēmumu grupa (Bratskas Ferosakausējumu uzņēmums, TD Ziemeļrietumu ferosakausējumu uzņēmums un Bakersfield Marketing Ltd), Bratska un Sanktpēterburga;

| d) | radniecīgais importētājs Kopienā:






  — | Interalloys RFA Limited, Limasola. |
| --- | --- | --- |

d)

radniecīgais importētājs Kopienā:

—

Interalloys RFA Limited, Limasola.

1.3.   Izmeklēšanas periods

| (12) | Dempinga un kaitējuma izmeklēšana ilga no 2005. gada 1. oktobra līdz no 2006. gada 30. septembrim (IP). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude ilga no 2003. gada janvāra līdz IP beigām (attiecīgais periods). |
| --- | --- |

(12)

Dempinga un kaitējuma izmeklēšana ilga no 2005. gada 1. oktobra līdz no 2006. gada 30. septembrim (IP). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude ilga no 2003. gada janvāra līdz IP beigām (attiecīgais periods).

2.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

2.1.   Attiecīgais ražojums

| (13) | FeSi ir dzelzs sakausējums, kura sastāvā silīcija ir vairāk nekā 8 % un mazāk nekā 95 % svara, dzelzs ir vismaz 4 %. FeSi ražo elektriskā loka krāsnīs, reducējot kvarcu ar oglekli saturošu ražojumu palīdzību. Ražojumu galvenokārt izmanto kā dezoksidētāju un sakausējumu komponentu dzelzs un tērauda ražošanā. FeSi pārdod gabalu, graudu vai pulvera veidā, un tam iespējama atšķirīga kvalitāte atkarībā no silīcija un piemaisījumu sastāva (piemēram, alumīnija). FeSi, kura sastāvā silīcijs sasniedz vai pārsniedz 70 %, uzskata par augstas raudzes sakausējumu; ja silīcijs tā sastāvā pārsniedz 55 %, bet ir mazāk par 70 %, tas ir vidējas raudzes sakausējums, bet, ja silīcija ir mazāk par 55 %, tad tas ir zemas raudzes FeSi. |
| --- | --- |

(13)

FeSi ir dzelzs sakausējums, kura sastāvā silīcija ir vairāk nekā 8 % un mazāk nekā 95 % svara, dzelzs ir vismaz 4 %. FeSi ražo elektriskā loka krāsnīs, reducējot kvarcu ar oglekli saturošu ražojumu palīdzību. Ražojumu galvenokārt izmanto kā dezoksidētāju un sakausējumu komponentu dzelzs un tērauda ražošanā. FeSi pārdod gabalu, graudu vai pulvera veidā, un tam iespējama atšķirīga kvalitāte atkarībā no silīcija un piemaisījumu sastāva (piemēram, alumīnija). FeSi, kura sastāvā silīcijs sasniedz vai pārsniedz 70 %, uzskata par augstas raudzes sakausējumu; ja silīcijs tā sastāvā pārsniedz 55 %, bet ir mazāk par 70 %, tas ir vidējas raudzes sakausējums, bet, ja silīcija ir mazāk par 55 %, tad tas ir zemas raudzes FeSi.

| (14) | FeSi, kuru eksportē uz EK un kura izcelsme ir ĶTR, Ēģiptē, Kazahstānā, Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā un Krievijā (attiecīgo ražojumu), parasti deklarē ar KN kodiem 7202 21 00, 7202 29 10 un 7202 29 90. |
| --- | --- |

(14)

FeSi, kuru eksportē uz EK un kura izcelsme ir ĶTR, Ēģiptē, Kazahstānā, Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā un Krievijā (attiecīgo ražojumu), parasti deklarē ar KN kodiem 7202 21 00, 7202 29 10 un 7202 29 90.

| (15) | Izmeklēšanas laikā daži eksportētāji apgalvoja, ka izdedži, kuru sastāvā silīcijs bieži vien ir ievērojami mazāk par 45 %, jāizslēdz no izmeklēšanas darbības jomas, jo tiem šķietami nav tādu pašu fizikālo pamatīpašību un tāda paša pamatizmantojuma. |
| --- | --- |

(15)

Izmeklēšanas laikā daži eksportētāji apgalvoja, ka izdedži, kuru sastāvā silīcijs bieži vien ir ievērojami mazāk par 45 %, jāizslēdz no izmeklēšanas darbības jomas, jo tiem šķietami nav tādu pašu fizikālo pamatīpašību un tāda paša pamatizmantojuma.

| (16) | Tomēr šis jautājums ir detalizētāk jānoskaidro. Saistībā ar to ieinteresētās personas tiek aicinātas sniegt informāciju par to, vai zemas raudzes FeSi (piemēram, izdedži) un cita veida FeSi fizikālās pamatīpašības un izmantojums būtiski atšķiras un kādā mērā izdedžu izslēgšana varētu ievērojami palielināt risku, ka pasākumi tiks apieti. Tomēr, pamatojoties uz informāciju, kas saņemta līdz šim, provizoriski noteikts, ka zemas raudzes FeSi uzskatāms par attiecīgu ražojumu. |
| --- | --- |

(16)

Tomēr šis jautājums ir detalizētāk jānoskaidro. Saistībā ar to ieinteresētās personas tiek aicinātas sniegt informāciju par to, vai zemas raudzes FeSi (piemēram, izdedži) un cita veida FeSi fizikālās pamatīpašības un izmantojums būtiski atšķiras un kādā mērā izdedžu izslēgšana varētu ievērojami palielināt risku, ka pasākumi tiks apieti. Tomēr, pamatojoties uz informāciju, kas saņemta līdz šim, provizoriski noteikts, ka zemas raudzes FeSi uzskatāms par attiecīgu ražojumu.

2.2.   Līdzīgs ražojums

| (17) | Pārbaudot pārdevumus iekšējā tirgū, netika konstatētas atšķirības starp attiecīgo ražojumu un FeSi, ko ražo un pārdod attiecīgo valstu iekšējā tirgū un Norvēģijā, ko izmantoja par analogo valsti, lai noteiktu normālo vērtību importam no ĶTR un Kazahstānas. FeSi patiešām ir tādas pašas fizikālās un ķīmiskās pamatīpašības un izmantojums kā tam FeSi, ko attiecīgās valstis eksportē uz Kopienu. Tāpat netika konstatētas atšķirības starp attiecīgo ražojumu un FeSi, ko ražo Kopienas ražošanas nozare un kas tiek pārdots Kopienas tirgū. Tādējādi provizoriski secināja, ka visi FeSi veidi uzskatāmi par līdzīgiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(17)

Pārbaudot pārdevumus iekšējā tirgū, netika konstatētas atšķirības starp attiecīgo ražojumu un FeSi, ko ražo un pārdod attiecīgo valstu iekšējā tirgū un Norvēģijā, ko izmantoja par analogo valsti, lai noteiktu normālo vērtību importam no ĶTR un Kazahstānas. FeSi patiešām ir tādas pašas fizikālās un ķīmiskās pamatīpašības un izmantojums kā tam FeSi, ko attiecīgās valstis eksportē uz Kopienu. Tāpat netika konstatētas atšķirības starp attiecīgo ražojumu un FeSi, ko ražo Kopienas ražošanas nozare un kas tiek pārdots Kopienas tirgū. Tādējādi provizoriski secināja, ka visi FeSi veidi uzskatāmi par līdzīgiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

3.   DEMPINGS

3.1.   Tirgus ekonomikas režīms (TER)

| (18) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu antidempinga izmeklēšanā, kas, inter alia, attiecas uz ĶTR un Kazahstānas izcelsmes importu, normālo vērtību nosaka atbilstīgi tā paša panta 1.–6. punktam tiem ražotājiem eksportētājiem, par kuriem noskaidroja, ka tie atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem, t. i., ja tiek parādīts, ka līdzīgā ražojuma ražošanā un pārdošanā dominē tirgus ekonomikas nosacījumi. Koncentrēti un ērtākai atsaucei šie kritēriji minēti apkopotā veidā:






  1) | saimnieciskās darbības lēmumus un izmaksas veido atbilstīgi tirgus apstākļiem un bez ievērojamas valsts iejaukšanās; |
| --- | --- | --- |

(18)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu antidempinga izmeklēšanā, kas, inter alia, attiecas uz ĶTR un Kazahstānas izcelsmes importu, normālo vērtību nosaka atbilstīgi tā paša panta 1.–6. punktam tiem ražotājiem eksportētājiem, par kuriem noskaidroja, ka tie atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem, t. i., ja tiek parādīts, ka līdzīgā ražojuma ražošanā un pārdošanā dominē tirgus ekonomikas nosacījumi. Koncentrēti un ērtākai atsaucei šie kritēriji minēti apkopotā veidā:

1)

saimnieciskās darbības lēmumus un izmaksas veido atbilstīgi tirgus apstākļiem un bez ievērojamas valsts iejaukšanās;

| 2) | grāmatvedības ierakstiem veic neatkarīgu revīziju atbilstīgi starptautiskajiem grāmatvedības standartiem (SGS), un tos piemēro visos nolūkos; |
| --- | --- |

2)

grāmatvedības ierakstiem veic neatkarīgu revīziju atbilstīgi starptautiskajiem grāmatvedības standartiem (SGS), un tos piemēro visos nolūkos;

| 3) | no iepriekšējās sistēmas, kas nebija tirgus ekonomika, nav pārņemti nekādi ievērojami sistēmas izkropļojumi; |
| --- | --- |

3)

no iepriekšējās sistēmas, kas nebija tirgus ekonomika, nav pārņemti nekādi ievērojami sistēmas izkropļojumi;

| 4) | tiesisko noteiktību un stabilitāti nodrošina likumi par bankrotu un īpašumtiesībām; |
| --- | --- |

4)

tiesisko noteiktību un stabilitāti nodrošina likumi par bankrotu un īpašumtiesībām;

| 5) | valūtas maiņa tiek veikta pēc tirgus kursa. |
| --- | --- |

5)

valūtas maiņa tiek veikta pēc tirgus kursa.

| (19) | Trīs Ķīnas un viens Kazahstānas ražotājs eksportētājs pieprasīja TER atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktam un noteiktajā termiņā sniedza atbildes uz TER pieprasījuma veidlapas jautājumiem. |
| --- | --- |

(19)

Trīs Ķīnas un viens Kazahstānas ražotājs eksportētājs pieprasīja TER atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktam un noteiktajā termiņā sniedza atbildes uz TER pieprasījuma veidlapas jautājumiem.

| (20) | Veicot pārbaudi uz vietas, viens Ķīnas ražotājs uzskatāmi parādīja, ka tas atbilst visiem pieciem TER kritērijiem. Tādējādi tā TER pieprasījums tika pieņemts un dempinga un nodarītā kaitējuma analīze tika veikta, pamatojoties uz šā uzņēmuma datiem. |
| --- | --- |

(20)

Veicot pārbaudi uz vietas, viens Ķīnas ražotājs uzskatāmi parādīja, ka tas atbilst visiem pieciem TER kritērijiem. Tādējādi tā TER pieprasījums tika pieņemts un dempinga un nodarītā kaitējuma analīze tika veikta, pamatojoties uz šā uzņēmuma datiem.

| (21) | Attiecībā uz diviem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem pārbaudes apmeklējuma laikā konstatēja, ka nav pamata tiem nodrošināt TER. |
| --- | --- |

(21)

Attiecībā uz diviem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem pārbaudes apmeklējuma laikā konstatēja, ka nav pamata tiem nodrošināt TER.

| (22) | Pārbaudē konstatēja, ka viens Ķīnas ražotājs eksportētājs neatbilda 1.–3. kritērijam. Pirmkārt, tas nevarēja uzskatāmi parādīt, ka nav atkarīgs no valsts iejaukšanās, inter alia, tāpēc, ka komunistiskā partija, kas nebija akcionārs, iejaucās uzņēmuma pamatlēmumos un bija neskaidra organizācijas atbildība par pelņas sadales lēmumiem (1. kritērijs). Otrkārt, tas nepamatoja, kāpēc vienā nepārprotamā grāmatvedības pamatierakstu kopumā, kurš sagatavots un kura revīziju veic atbilstīgi SGS, nolietojuma uzskaites metodika neatbilda ne SGS, ne Ķīnas grāmatvedības principiem, un tā rezultātā tika pārmērīgi novērtētas izmaksas. Tā kā neviens no minētajiem SGS pārkāpumiem netika minēts revīzijas ziņojumā, uzņēmums uzskatāmi neparādīja, ka tā grāmatvedības ierakstu revīzija veikta saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem (2. kritērijs). Visbeidzot, tas uzskatāmi neparādīja, ka uz to neattiecas ievērojami izkropļojumi, kas pārņemti no iepriekšējās sistēmas, kas nebija tirgus ekonomika, īpaši tādēļ, ka uzņēmums no valsts bez maksas iegādājies zemes izmantošanas tiesības un nebija skaidrs, kā uzņēmuma dibināšanas laikā tikuši vērtēti tā aktīvi (3. kritērijs). |
| --- | --- |

(22)

Pārbaudē konstatēja, ka viens Ķīnas ražotājs eksportētājs neatbilda 1.–3. kritērijam. Pirmkārt, tas nevarēja uzskatāmi parādīt, ka nav atkarīgs no valsts iejaukšanās, inter alia, tāpēc, ka komunistiskā partija, kas nebija akcionārs, iejaucās uzņēmuma pamatlēmumos un bija neskaidra organizācijas atbildība par pelņas sadales lēmumiem (1. kritērijs). Otrkārt, tas nepamatoja, kāpēc vienā nepārprotamā grāmatvedības pamatierakstu kopumā, kurš sagatavots un kura revīziju veic atbilstīgi SGS, nolietojuma uzskaites metodika neatbilda ne SGS, ne Ķīnas grāmatvedības principiem, un tā rezultātā tika pārmērīgi novērtētas izmaksas. Tā kā neviens no minētajiem SGS pārkāpumiem netika minēts revīzijas ziņojumā, uzņēmums uzskatāmi neparādīja, ka tā grāmatvedības ierakstu revīzija veikta saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem (2. kritērijs). Visbeidzot, tas uzskatāmi neparādīja, ka uz to neattiecas ievērojami izkropļojumi, kas pārņemti no iepriekšējās sistēmas, kas nebija tirgus ekonomika, īpaši tādēļ, ka uzņēmums no valsts bez maksas iegādājies zemes izmantošanas tiesības un nebija skaidrs, kā uzņēmuma dibināšanas laikā tikuši vērtēti tā aktīvi (3. kritērijs).

| (23) | Cits Ķīnas ražotājs eksportētājs nevarēja uzskatāmi parādīt, ka tam ir viens nepārprotams grāmatvedības pamatierakstu kopums, kurš sagatavots un kura revīzija veikta saskaņā ar SGS: tas bija mainījis savu nolietojuma uzskaites metodiku divos secīgos finanšu gados bez skaidras norādes par izmaiņām, tādējādi nepietiekami tika novērtētas izmaksas, un šāda prakse neatbilst ne SGS, ne Ķīnas grāmatvedības principiem. Turklāt šī neatbilstība SGS nebija minēta revīzijas ziņojumā un tādējādi netika uzskatāmi parādīts, ka uzņēmuma grāmatvedības ierakstu revīzija veikta atbilstīgi starptautiskajiem grāmatvedības standartiem (2. kritērijs). |
| --- | --- |

(23)

Cits Ķīnas ražotājs eksportētājs nevarēja uzskatāmi parādīt, ka tam ir viens nepārprotams grāmatvedības pamatierakstu kopums, kurš sagatavots un kura revīzija veikta saskaņā ar SGS: tas bija mainījis savu nolietojuma uzskaites metodiku divos secīgos finanšu gados bez skaidras norādes par izmaiņām, tādējādi nepietiekami tika novērtētas izmaksas, un šāda prakse neatbilst ne SGS, ne Ķīnas grāmatvedības principiem. Turklāt šī neatbilstība SGS nebija minēta revīzijas ziņojumā un tādējādi netika uzskatāmi parādīts, ka uzņēmuma grāmatvedības ierakstu revīzija veikta atbilstīgi starptautiskajiem grāmatvedības standartiem (2. kritērijs).

| (24) | Tādējādi secināja, ka abi Ķīnas ražotāji eksportētāji neatbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā minētajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(24)

Tādējādi secināja, ka abi Ķīnas ražotāji eksportētāji neatbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā minētajiem nosacījumiem.

| (25) | Kazahstānas eksportētājs neļāva pārbaudes apmeklējuma laikā pārbaudīt savu TER režīma pieprasījumu. Attiecīgi tā TER pieprasījumu nevarēja ņemt vērā. Saistībā ar šo jāmin, ka, pat ja izrādītos, ka Kazahstānas ražotājs eksportētājs atbilst TER kritērijiem antidempinga procedūrā saistībā ar citiem sakausējumu ražojumiem, tad, ņemot vērā tā nesadarbošanos un jo īpaši neesošo informāciju par uzņēmuma lēmumiem attiecībā uz cenām, izmaksām un ieguldījumiem, tostarp izejvielām, Komisija nevar transponēt citā izmeklēšanā šai procedūrai noteiktu TER. |
| --- | --- |

(25)

Kazahstānas eksportētājs neļāva pārbaudes apmeklējuma laikā pārbaudīt savu TER režīma pieprasījumu. Attiecīgi tā TER pieprasījumu nevarēja ņemt vērā. Saistībā ar šo jāmin, ka, pat ja izrādītos, ka Kazahstānas ražotājs eksportētājs atbilst TER kritērijiem antidempinga procedūrā saistībā ar citiem sakausējumu ražojumiem, tad, ņemot vērā tā nesadarbošanos un jo īpaši neesošo informāciju par uzņēmuma lēmumiem attiecībā uz cenām, izmaksām un ieguldījumiem, tostarp izejvielām, Komisija nevar transponēt citā izmeklēšanā šai procedūrai noteiktu TER.

| (26) | Piezīmes tika saņemtas no visiem trīs uzņēmumiem, kam netika piešķirts TER. Viens Ķīnas ražotājs eksportētājs un Kazahstānas ražotājs eksportētājs nesniedza nekādus pierādījumus, kas varētu grozīt konstatējumus par TER noteikšanu attiecībā uz tiem. Ķīnas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka tā pamatlīdzekļu paredzamās lietderīgās izmantošanas izmaiņu ietekme ir nebūtiska (apmēram 1 %), izsakot procentos attiecībā pret apgrozījumu, un tāpēc tas netika norādīts ne šā ražotāja eksportētāja finanšu pārskatos, ne revīzijas ziņojumā. Tomēr izmeklēšanā apstiprinājās, ka izmaiņas, salīdzinot ar uzņēmuma ražošanas peļņu vai tīro peļņu, patiešām bija būtiskas (vairāk nekā 20 %). Turklāt uzņēmums sniedza pretrunīgu informāciju par būtiskuma sliekšņiem, ko, iespējams, izmantoja dažādās revidentu firmas. Pamatojoties uz to, uzņēmuma pieprasījums tika noraidīts. Attiecīgajiem ĶTR un Kazahstānas ražotājiem eksportētājiem, abu valstu iestādēm un Kopienas ražošanas nozarei tika dota iespēja izteikt piezīmes par minētajiem konstatējumiem. |
| --- | --- |

(26)

Piezīmes tika saņemtas no visiem trīs uzņēmumiem, kam netika piešķirts TER. Viens Ķīnas ražotājs eksportētājs un Kazahstānas ražotājs eksportētājs nesniedza nekādus pierādījumus, kas varētu grozīt konstatējumus par TER noteikšanu attiecībā uz tiem. Ķīnas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka tā pamatlīdzekļu paredzamās lietderīgās izmantošanas izmaiņu ietekme ir nebūtiska (apmēram 1 %), izsakot procentos attiecībā pret apgrozījumu, un tāpēc tas netika norādīts ne šā ražotāja eksportētāja finanšu pārskatos, ne revīzijas ziņojumā. Tomēr izmeklēšanā apstiprinājās, ka izmaiņas, salīdzinot ar uzņēmuma ražošanas peļņu vai tīro peļņu, patiešām bija būtiskas (vairāk nekā 20 %). Turklāt uzņēmums sniedza pretrunīgu informāciju par būtiskuma sliekšņiem, ko, iespējams, izmantoja dažādās revidentu firmas. Pamatojoties uz to, uzņēmuma pieprasījums tika noraidīts. Attiecīgajiem ĶTR un Kazahstānas ražotājiem eksportētājiem, abu valstu iestādēm un Kopienas ražošanas nozarei tika dota iespēja izteikt piezīmes par minētajiem konstatējumiem.

3.2.   Individuāls režīms (IR)

| (27) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu valstīm, uz kurām attiecas šis pants, tiek noteikts valsts mēroga maksājums, izņemot gadījumus, kad uzņēmums var uzskatāmi parādīt, ka tas atbilst visiem pamatregulas 9. panta 5. punktā noteiktajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(27)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu valstīm, uz kurām attiecas šis pants, tiek noteikts valsts mēroga maksājums, izņemot gadījumus, kad uzņēmums var uzskatāmi parādīt, ka tas atbilst visiem pamatregulas 9. panta 5. punktā noteiktajiem kritērijiem.

| (28) | Ciktāl tas skar ĻTR, abi ĶTR ražotāji eksportētāji, kuri neatbilda TER kritērijiem, bija pieprasījuši arī IR gadījumā, ja tiem netiktu piešķirts TER. |
| --- | --- |

(28)

Ciktāl tas skar ĻTR, abi ĶTR ražotāji eksportētāji, kuri neatbilda TER kritērijiem, bija pieprasījuši arī IR gadījumā, ja tiem netiktu piešķirts TER.

| (29) | Pamatojoties uz pieejamo informāciju, konstatēja, ka viens Ķīnas ražotājs eksportētājs neatbilst visām pamatregulas 9. panta 5. punktā noteiktajām IR prasībām, konkrēti, tas nevar uzskatāmi parādīt, ka ir pietiekami neatkarīgs no valsts iejaukšanās. Tādējādi secināja, ka šim ĶTR ražotājam eksportētājam nevar piešķirt IR. |
| --- | --- |

(29)

Pamatojoties uz pieejamo informāciju, konstatēja, ka viens Ķīnas ražotājs eksportētājs neatbilst visām pamatregulas 9. panta 5. punktā noteiktajām IR prasībām, konkrēti, tas nevar uzskatāmi parādīt, ka ir pietiekami neatkarīgs no valsts iejaukšanās. Tādējādi secināja, ka šim ĶTR ražotājam eksportētājam nevar piešķirt IR.

| (30) | Cits Ķīnas eksportētājs, kas neatbilda TER kritērijiem, tomēr uzskatāmi parādīja, ka tas atbilst visām pamatregulas 9. panta 5. punktā noteiktajām IR prasībām. |
| --- | --- |

(30)

Cits Ķīnas eksportētājs, kas neatbilda TER kritērijiem, tomēr uzskatāmi parādīja, ka tas atbilst visām pamatregulas 9. panta 5. punktā noteiktajām IR prasībām.

| (31) | Kazahstānas ražotājs eksportētājs, kas pieprasīja TER, arī pieprasīja IR gadījumā, ja tam netiktu piešķirts TER. Tomēr šis uzņēmums neļāva uz vietas pārbaudīt tā IR pieprasījumu, un tādēļ pieprasījums bija jānoraida. |
| --- | --- |

(31)

Kazahstānas ražotājs eksportētājs, kas pieprasīja TER, arī pieprasīja IR gadījumā, ja tam netiktu piešķirts TER. Tomēr šis uzņēmums neļāva uz vietas pārbaudīt tā IR pieprasījumu, un tādēļ pieprasījums bija jānoraida.

3.3.   Normālā vērtība

3.3.1.   Analogā valsts

| (32) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu pārejas ekonomikas valstīs normālā vērtība ražotājiem eksportētājiem, kam nepiešķir TER, tiek noteikta, pamatojoties uz cenu vai salikto vērtību trešā valstī ar tirgus ekonomiku (analogā valsts). |
| --- | --- |

(32)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu pārejas ekonomikas valstīs normālā vērtība ražotājiem eksportētājiem, kam nepiešķir TER, tiek noteikta, pamatojoties uz cenu vai salikto vērtību trešā valstī ar tirgus ekonomiku (analogā valsts).

| (33) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Norvēģija tika ieteikta kā atbilstīga analogā valsts normālās vērtības noteikšanai ĶTR un Kazahstānai. Komisija aicināja visas ieinteresētās personas sniegt piezīmes par šo priekšlikumu. |
| --- | --- |

(33)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Norvēģija tika ieteikta kā atbilstīga analogā valsts normālās vērtības noteikšanai ĶTR un Kazahstānai. Komisija aicināja visas ieinteresētās personas sniegt piezīmes par šo priekšlikumu.

| (34) | Tikai viena ieinteresētā persona iesniedza piezīmes, kā analogo valsti iesakot Brazīliju vai Dienvidāfriku, vai arī Krieviju ar nosacījumu, ka tajā netiek veiktas elektroenerģijas cenu korekcijas līdz normālajai vērtībai. Komisija sazinājās ar zināmiem uzņēmumiem Brazīlijā un Dienvidāfrikā. Tomēr ne atbildes uz anketas jautājumiem, ne kādas nozīmīgas piezīmes netika saņemtas ne no viena Brazīlijas, ne Dienvidāfrikas ražotāja. Attiecībā uz Krieviju jānorāda, ka vienā gadījumā elektroenerģijas cenas korekcija izrādījās nepieciešama saskaņā ar pamatregulas 2. panta 5. punktu. Turklāt atbilstīgi konsekventai praksei valsti, kura iesaistīta dempingā, kas rada kaitējumu, nepieņem kā analogo valsti. Tādējādi citi ieteikumi, kas bija kā alternatīvas Norvēģijai, netika turpmāk ņemti vērā. |
| --- | --- |

(34)

Tikai viena ieinteresētā persona iesniedza piezīmes, kā analogo valsti iesakot Brazīliju vai Dienvidāfriku, vai arī Krieviju ar nosacījumu, ka tajā netiek veiktas elektroenerģijas cenu korekcijas līdz normālajai vērtībai. Komisija sazinājās ar zināmiem uzņēmumiem Brazīlijā un Dienvidāfrikā. Tomēr ne atbildes uz anketas jautājumiem, ne kādas nozīmīgas piezīmes netika saņemtas ne no viena Brazīlijas, ne Dienvidāfrikas ražotāja. Attiecībā uz Krieviju jānorāda, ka vienā gadījumā elektroenerģijas cenas korekcija izrādījās nepieciešama saskaņā ar pamatregulas 2. panta 5. punktu. Turklāt atbilstīgi konsekventai praksei valsti, kura iesaistīta dempingā, kas rada kaitējumu, nepieņem kā analogo valsti. Tādējādi citi ieteikumi, kas bija kā alternatīvas Norvēģijai, netika turpmāk ņemti vērā.

| (35) | Katrā ziņā Norvēģiju pasaulē pazīst kā vienu no lielākajām FeSi ražotājām, tai ir konkurētspējīgs tirgus, un trīs lielākie Norvēģijas FeSi ražotāji pilnībā sadarbojas, piemēro jaunākos sasniegumus ražošanas metodēs, un tiem ir laba pieeja izejmateriāliem. |
| --- | --- |

(35)

Katrā ziņā Norvēģiju pasaulē pazīst kā vienu no lielākajām FeSi ražotājām, tai ir konkurētspējīgs tirgus, un trīs lielākie Norvēģijas FeSi ražotāji pilnībā sadarbojas, piemēro jaunākos sasniegumus ražošanas metodēs, un tiem ir laba pieeja izejmateriāliem.

| (36) | Ņemot vērā iepriekšteikto, secināja, ka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu Norvēģija ir piemērota analogā valsts. |
| --- | --- |

(36)

Ņemot vērā iepriekšteikto, secināja, ka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu Norvēģija ir piemērota analogā valsts.

3.3.2.   Metodika, ko piemēro normālās vērtības noteikšanai

3.3.2.1.   Globālā pārstāvniecība

| (37) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu Komisija vispirms katrā attiecīgajā valstī pārbaudīja, vai līdzīgā ražojuma pārdošana iekšējā tirgū neatkarīgiem klientiem katram ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās (izņemot divus Ķīnas un vienu Kazahstānas eksportētāju, kuri uzskatāmi neparādīja atbilstību TER kritērijiem), ir pārstāvnieciska, t. i., vai šādas pārdošanas kopējais apjoms atbilst vismaz 5 % no attiecīgās eksporta pārdošanas kopapjoma Kopienā. |
| --- | --- |

(37)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu Komisija vispirms katrā attiecīgajā valstī pārbaudīja, vai līdzīgā ražojuma pārdošana iekšējā tirgū neatkarīgiem klientiem katram ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās (izņemot divus Ķīnas un vienu Kazahstānas eksportētāju, kuri uzskatāmi neparādīja atbilstību TER kritērijiem), ir pārstāvnieciska, t. i., vai šādas pārdošanas kopējais apjoms atbilst vismaz 5 % no attiecīgās eksporta pārdošanas kopapjoma Kopienā.

3.3.2.2.   Ražojuma veidu salīdzināmība

| (38) | Pēc tam Komisija identificēja tos ražojuma veidus, kurus iekšējā tirgū pārdod uzņēmumi, kam kopumā ir pārstāvnieciska pārdošana iekšējā tirgū, un kuri bija identiski vai tieši salīdzināmi ar tiem veidiem, ko pārdod eksportam Kopienā. Tika izmantoti šādi kritēriji: silīcija saturs, graudu izmērs, piemaisījumi (alumīnijs, titāns, magnijs un neattīrīta zeme) un iepakojums. |
| --- | --- |

(38)

Pēc tam Komisija identificēja tos ražojuma veidus, kurus iekšējā tirgū pārdod uzņēmumi, kam kopumā ir pārstāvnieciska pārdošana iekšējā tirgū, un kuri bija identiski vai tieši salīdzināmi ar tiem veidiem, ko pārdod eksportam Kopienā. Tika izmantoti šādi kritēriji: silīcija saturs, graudu izmērs, piemaisījumi (alumīnijs, titāns, magnijs un neattīrīta zeme) un iepakojums.

3.3.2.3.   Ražojuma veida īpašs pārstāvnieciskums

| (39) | Konkrēta ražojuma veida pārdošanu iekšējā tirgū uzskatīja par pietiekami pārstāvniecisku, ja šā ražojuma veida pārdošanas apjoms iekšējā tirgū neatkarīgiem klientiem izmeklēšanas laikā veidoja 5 % vai vairāk no salīdzināma ražojuma veida kopapjoma, ko pārdod eksportam uz Kopienu. |
| --- | --- |

(39)

Konkrēta ražojuma veida pārdošanu iekšējā tirgū uzskatīja par pietiekami pārstāvniecisku, ja šā ražojuma veida pārdošanas apjoms iekšējā tirgū neatkarīgiem klientiem izmeklēšanas laikā veidoja 5 % vai vairāk no salīdzināma ražojuma veida kopapjoma, ko pārdod eksportam uz Kopienu.

3.3.2.4.   Parasto tirdzniecības operāciju pārbaude

| (40) | Pēc tam Komisija pārbaudīja, vai pārdošana iekšējā tirgū tiem attiecīgo valstu ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, un analogās valsts ražotājiem uzskatāms par tādu, kas veikts parastās tirdzniecības operācijās saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu. |
| --- | --- |

(40)

Pēc tam Komisija pārbaudīja, vai pārdošana iekšējā tirgū tiem attiecīgo valstu ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, un analogās valsts ražotājiem uzskatāms par tādu, kas veikts parastās tirdzniecības operācijās saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu.

| (41) | To veica, nosakot īpatsvaru pārdošanai iekšējā tirgū neatkarīgiem klientiem katram eksportētā ražojuma veidam, ko izmeklēšanas periodā pārdod ar zaudējumiem iekšējā tirgū:






  a) | tiem ražojuma veidiem, kurus vairāk nekā 80 % no pārdošanas apjoma iekšējā tirgū nepārdeva zem vienības pašizmaksas un kuru vidējā svērtā pārdošanas cena bija vienāda ar vidējām svērtām ražošanas izmaksām vai lielāka par tām, normālo vērtību (katram ražojuma veidam) aprēķināja kā attiecīgā veida visu pārdošanas cenu iekšējā tirgū vidējo svērto lielumu; |
| --- | --- | --- |

(41)

To veica, nosakot īpatsvaru pārdošanai iekšējā tirgū neatkarīgiem klientiem katram eksportētā ražojuma veidam, ko izmeklēšanas periodā pārdod ar zaudējumiem iekšējā tirgū:

a)

tiem ražojuma veidiem, kurus vairāk nekā 80 % no pārdošanas apjoma iekšējā tirgū nepārdeva zem vienības pašizmaksas un kuru vidējā svērtā pārdošanas cena bija vienāda ar vidējām svērtām ražošanas izmaksām vai lielāka par tām, normālo vērtību (katram ražojuma veidam) aprēķināja kā attiecīgā veida visu pārdošanas cenu iekšējā tirgū vidējo svērto lielumu;

| b) | tiem ražojuma veidiem, kurus vismaz 10 %, bet ne vairāk kā 80 % no pārdošanas apjoma iekšējā tirgū nepārdeva zem vienības pašizmaksas, normālo vērtību (katram ražojuma veidam) aprēķināja kā šā veida to pārdošanas cenu iekšējā tirgū vidējo svērto lielumu, kuras bija vienādas ar vai lielākas tikai par vienības pašizmaksu; |
| --- | --- |

b)

tiem ražojuma veidiem, kurus vismaz 10 %, bet ne vairāk kā 80 % no pārdošanas apjoma iekšējā tirgū nepārdeva zem vienības pašizmaksas, normālo vērtību (katram ražojuma veidam) aprēķināja kā šā veida to pārdošanas cenu iekšējā tirgū vidējo svērto lielumu, kuras bija vienādas ar vai lielākas tikai par vienības pašizmaksu;

| c) | tiem ražojuma veidiem, kurus mazāk kā 10 % no pārdošanas apjoma iekšējā tirgū nepārdeva zem vienības pašizmaksas, uzskatīja, ka konkrētais ražojuma veids netika pārdots parastās tirdzniecības operācijās un tāpēc normālā vērtība tika veidota kā salikta vērtība. |
| --- | --- |

c)

tiem ražojuma veidiem, kurus mazāk kā 10 % no pārdošanas apjoma iekšējā tirgū nepārdeva zem vienības pašizmaksas, uzskatīja, ka konkrētais ražojuma veids netika pārdots parastās tirdzniecības operācijās un tāpēc normālā vērtība tika veidota kā salikta vērtība.

3.3.2.5.   Normālā vērtība, kuras pamatā ir faktiskā cena iekšējā tirgū

| (42) | Attiecībā uz veidiem, ko eksportēšanai uz Kopienu pārdod izmeklētie uzņēmumi, gadījumos, kad bija izpildītas 3.3.2.3. iedaļā un 3.3.2.4. iedaļas a) un b) apakšpunktā noteiktās prasības, normālo vērtību attiecīgajiem ražojuma veidiem noteica, pamatojoties uz faktiskajām cenām, kādas izmeklējamās valsts iekšējā tirgū IP maksājuši vai maksās neatkarīgie klienti, kā noteikts pamatregulas 2. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

(42)

Attiecībā uz veidiem, ko eksportēšanai uz Kopienu pārdod izmeklētie uzņēmumi, gadījumos, kad bija izpildītas 3.3.2.3. iedaļā un 3.3.2.4. iedaļas a) un b) apakšpunktā noteiktās prasības, normālo vērtību attiecīgajiem ražojuma veidiem noteica, pamatojoties uz faktiskajām cenām, kādas izmeklējamās valsts iekšējā tirgū IP maksājuši vai maksās neatkarīgie klienti, kā noteikts pamatregulas 2. panta 1. punktā.

3.3.2.6.   Normālā vērtība, kuras pamatā ir saliktā vērtība

| (43) | Tiem ražojuma veidiem, uz kuriem attiecas 3.3.2.4. iedaļas c) apakšpunkts, kā arī tiem, kurus ražotāji eksportētāji nepārdeva pārstāvnieciskā apjomā izmeklēšanai pakļauto valstu iekšējā tirgū, kā minēts 3.3.2.3. iedaļā, normālo vērtību veidoja kā saliktu vērtību. |
| --- | --- |

(43)

Tiem ražojuma veidiem, uz kuriem attiecas 3.3.2.4. iedaļas c) apakšpunkts, kā arī tiem, kurus ražotāji eksportētāji nepārdeva pārstāvnieciskā apjomā izmeklēšanai pakļauto valstu iekšējā tirgū, kā minēts 3.3.2.3. iedaļā, normālo vērtību veidoja kā saliktu vērtību.

| (44) | Lai izveidotu normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punktu, radušās pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas (PV un A izmaksas) un vidējo svērto peļņu, ko katrs attiecīgais ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, guvis no līdzīgā ražojuma pārdošanas iekšējā tirgū, izmeklēšanas periodā veicot parastās tirdzniecības operācijas, pievienoja pašu vidējām ražošanas izmaksām izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(44)

Lai izveidotu normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punktu, radušās pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas (PV un A izmaksas) un vidējo svērto peļņu, ko katrs attiecīgais ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, guvis no līdzīgā ražojuma pārdošanas iekšējā tirgū, izmeklēšanas periodā veicot parastās tirdzniecības operācijas, pievienoja pašu vidējām ražošanas izmaksām izmeklēšanas periodā.

| (45) | Ja ražotājs eksportētājs nepārdod līdzīgo ražojumu iekšējā tirgū ar parastām tirdzniecības operācijām IP laikā, normālo vērtību veido kā saliktu vērtību. Tā notika gadījumā ar Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas ražotāju eksportētāju. Normālo vērtību veidoja kā saliktu vērtību, izmantojot attiecīgā ražotāja eksportētāja ražošanas izmaksas. Provizoriski uzskatīja, ka pie šīm ražošanas izmaksām piemēroti ir pieskaitīt vidējās svērtās PV un A izmaksas, kas radušās Ēģiptes ražotājiem, jo tiem ir salīdzināma ražošanas un pārdošanas struktūra un 5 % peļņas norma tiek uzskatīta par saprātīgu šā veida preču tirgū, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punkta c) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(45)

Ja ražotājs eksportētājs nepārdod līdzīgo ražojumu iekšējā tirgū ar parastām tirdzniecības operācijām IP laikā, normālo vērtību veido kā saliktu vērtību. Tā notika gadījumā ar Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas ražotāju eksportētāju. Normālo vērtību veidoja kā saliktu vērtību, izmantojot attiecīgā ražotāja eksportētāja ražošanas izmaksas. Provizoriski uzskatīja, ka pie šīm ražošanas izmaksām piemēroti ir pieskaitīt vidējās svērtās PV un A izmaksas, kas radušās Ēģiptes ražotājiem, jo tiem ir salīdzināma ražošanas un pārdošanas struktūra un 5 % peļņas norma tiek uzskatīta par saprātīgu šā veida preču tirgū, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punkta c) apakšpunktu.

3.3.2.7.   Valstis, kuru ekonomika ir pārejas posmā

| (46) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu, izņemot vienu Ķīnas ražotāju eksportētāju, kam piešķīra TER, normālo vērtību ĶTR un Kazahstānai noteica, pamatojoties uz pārbaudītu informāciju, kas tika saņemta no analogās valsts ražotājiem, t. i., pamatojoties uz cenu, kas maksāta vai maksājama Norvēģijas iekšējā tirgū par salīdzināmiem ražojuma veidiem, ja konstatēts, ka veiktas parastās tirdzniecības operācijas, vai pamatojoties uz saliktajām normālajām vērtībām, ja netika konstatēts, ka iekšējā tirgū salīdzināmiem ražojuma veidiem netika veiktas parastās tirdzniecības operācijas. |
| --- | --- |

(46)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu, izņemot vienu Ķīnas ražotāju eksportētāju, kam piešķīra TER, normālo vērtību ĶTR un Kazahstānai noteica, pamatojoties uz pārbaudītu informāciju, kas tika saņemta no analogās valsts ražotājiem, t. i., pamatojoties uz cenu, kas maksāta vai maksājama Norvēģijas iekšējā tirgū par salīdzināmiem ražojuma veidiem, ja konstatēts, ka veiktas parastās tirdzniecības operācijas, vai pamatojoties uz saliktajām normālajām vērtībām, ja netika konstatēts, ka iekšējā tirgū salīdzināmiem ražojuma veidiem netika veiktas parastās tirdzniecības operācijas.

| (47) | Rezultātā normālo vērtību noteica kā vidējo svērto pārdošanas cenu iekšējā tirgū neradniecīgiem klientiem vai kā salikto vērtību katram ražojuma veidam katram no trijiem Norvēģijas ražotājiem, kuri sadarbojās. |
| --- | --- |

(47)

Rezultātā normālo vērtību noteica kā vidējo svērto pārdošanas cenu iekšējā tirgū neradniecīgiem klientiem vai kā salikto vērtību katram ražojuma veidam katram no trijiem Norvēģijas ražotājiem, kuri sadarbojās.

3.3.3.   Normālās vērtības noteikšana

3.3.3.1.   ĶTR

| (48) | Diviem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kam netika piešķirts TER, normālo vērtību ĶTR noteica saskaņā ar 46. un 47. apsvērumu. |
| --- | --- |

(48)

Diviem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kam netika piešķirts TER, normālo vērtību ĶTR noteica saskaņā ar 46. un 47. apsvērumu.

| (49) | Vienam Ķīnas ražotājam eksportētājam, kam tika piešķirts TER, normālo vērtību noteica saskaņā ar 42. apsvērumu, t. i., pamatojoties uz faktiskajām cenām, kādas maksājuši vai maksās neatkarīgi klienti iekšējā tirgū. Tomēr, ņemot vērā to, ka šis uzņēmums iepirka elektroenerģiju no radniecīga piegādātāja, pirms galīga lēmuma pieņemšanas tiks sīkāk izmeklētas elektronenerģijas izmaksas, kas vajadzīgas, lai ražotu ražojumu, uz ko attiecas izmeklēšana. |
| --- | --- |

(49)

Vienam Ķīnas ražotājam eksportētājam, kam tika piešķirts TER, normālo vērtību noteica saskaņā ar 42. apsvērumu, t. i., pamatojoties uz faktiskajām cenām, kādas maksājuši vai maksās neatkarīgi klienti iekšējā tirgū. Tomēr, ņemot vērā to, ka šis uzņēmums iepirka elektroenerģiju no radniecīga piegādātāja, pirms galīga lēmuma pieņemšanas tiks sīkāk izmeklētas elektronenerģijas izmaksas, kas vajadzīgas, lai ražotu ražojumu, uz ko attiecas izmeklēšana.

3.3.3.2.   Ēģipte

| (50) | Par diviem Ēģiptes ražotājiem eksportētājiem noskaidroja, ka dažiem ražojuma veidiem līdzīgam ražojumam nav pārstāvnieciskas pārdošanas iekšējā tirgū, veicot parastās tirdzniecības operācijas. Tādējādi šādos gadījumos normālo vērtību vajadzēja noteikt kā saliktu vērtību saskaņā ar 43. un 44. apsvērumu. Tiem ražojuma veidiem, kuriem bija pārstāvnieciska pārdošana iekšējā tirgū, veicot parastās tirdzniecības operācijas, normālo vērtību noteica saskaņā ar 42. apsvērumā minētajiem nosacījumiem, t. i., pamatojoties uz faktiskajām cenām, kādas maksājuši vai maksās neatkarīgie klienti iekšējā tirgū. |
| --- | --- |

(50)

Par diviem Ēģiptes ražotājiem eksportētājiem noskaidroja, ka dažiem ražojuma veidiem līdzīgam ražojumam nav pārstāvnieciskas pārdošanas iekšējā tirgū, veicot parastās tirdzniecības operācijas. Tādējādi šādos gadījumos normālo vērtību vajadzēja noteikt kā saliktu vērtību saskaņā ar 43. un 44. apsvērumu. Tiem ražojuma veidiem, kuriem bija pārstāvnieciska pārdošana iekšējā tirgū, veicot parastās tirdzniecības operācijas, normālo vērtību noteica saskaņā ar 42. apsvērumā minētajiem nosacījumiem, t. i., pamatojoties uz faktiskajām cenām, kādas maksājuši vai maksās neatkarīgie klienti iekšējā tirgū.

3.3.3.3.   Kazahstāna

| (51) | Tā kā nevienam uzņēmumam netika piešķirts TER, normālo vērtību Kazahstānai noteica saskaņā ar 46. un 47. apsvērumu. |
| --- | --- |

(51)

Tā kā nevienam uzņēmumam netika piešķirts TER, normālo vērtību Kazahstānai noteica saskaņā ar 46. un 47. apsvērumu.

3.3.3.4.   Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika

| (52) | Par vienīgo Maķedonijas ražotāju eksportētāju noskaidroja, ka līdzīgajam ražojumam nav pārstāvnieciskas pārdošanas iekšējā tirgū, veicot parastās tirdzniecības operācijas. Tādējādi normālo vērtību noteica kā saliktu vērtību saskaņā ar 45. apsvēruma noteikumiem. |
| --- | --- |

(52)

Par vienīgo Maķedonijas ražotāju eksportētāju noskaidroja, ka līdzīgajam ražojumam nav pārstāvnieciskas pārdošanas iekšējā tirgū, veicot parastās tirdzniecības operācijas. Tādējādi normālo vērtību noteica kā saliktu vērtību saskaņā ar 45. apsvēruma noteikumiem.

3.3.3.5.   Krievija

| (53) | Par Krievijas ražotājiem eksportētājiem noskaidroja, ka dažiem ražojuma veidiem nav pārstāvnieciskas pārdošanas iekšējā tirgū, veicot parastās tirdzniecības operācijas. Tādējādi šādos gadījumos normālo vērtību noteica kā saliktu vērtību saskaņā ar 43. un 44. apsvēruma noteikumiem. Tiem ražojuma veidiem, kam bija pārstāvnieciska pārdošana iekšējā tirgū, veicot parastās tirdzniecības operācijas, normālo vērtību noteica saskaņā ar 42. apsvēruma noteikumiem, t. i., pamatojoties uz faktiskajām cenām, kādas maksājuši vai maksās neatkarīgie klienti iekšējā tirgū. |
| --- | --- |

(53)

Par Krievijas ražotājiem eksportētājiem noskaidroja, ka dažiem ražojuma veidiem nav pārstāvnieciskas pārdošanas iekšējā tirgū, veicot parastās tirdzniecības operācijas. Tādējādi šādos gadījumos normālo vērtību noteica kā saliktu vērtību saskaņā ar 43. un 44. apsvēruma noteikumiem. Tiem ražojuma veidiem, kam bija pārstāvnieciska pārdošana iekšējā tirgū, veicot parastās tirdzniecības operācijas, normālo vērtību noteica saskaņā ar 42. apsvēruma noteikumiem, t. i., pamatojoties uz faktiskajām cenām, kādas maksājuši vai maksās neatkarīgie klienti iekšējā tirgū.

| (54) | Par vienu Krievijas ražotāju eksportētāju noskaidroja, ka elektroenerģijas izmaksas, kas saistītas ar attiecīgā ražojuma ražošanu, nebija saprātīgi atspoguļotas ierakstos, jo uzņēmums vidējo svērto izdevumu izteiksmē par elektroenerģiju maksājis ievērojami mazāk (50 %) nekā tā konkurenti, kaut gan uzņēmums atrodas Sibīrijā. Kaut gan attiecīgais elektroenerģijas piegādātājs ražo hidroelektroenerģiju, ar šo faktu nevar izskaidrot zemās elektroenerģijas cenas. Faktiski pat salīdzinājumā ar citiem elektroenerģijas piegādātājiem, kuri elektroenerģiju ražo, izmantojot hidroelektrostacijas, piemēram, Norvēģijā, cenas ir ļoti zemas. Turklāt saistībā ar šo visi pieejamie dati provizoriski norāda, ka iekšzemes elektroenerģijas cenas Krievijā ir regulētas cenas. Tika konstatēts, ka Krievijas valsts iestādes nosaka maksimālos tarifus elektroenerģijai dažādos Sibīrijas reģionos, kas izrādās svarīgākais cēlonis milzīgajām cenu atšķirībām (3). OECD jau norādīja, ka 2002. gadā elektroenerģijas cenu regulēšanu Krievija izmantoja šķērssubsīdiju veikšanai starp dažādiem reģioniem, zemāku maksu nosakot nabadzīgākiem reģioniem un lielāku – bagātākiem (4). Rezultātā saskaņā ar pamatregulas 2. panta 5. punktu valsts elektroenerģijas cenas tika provizoriski koriģētas, pamatojoties uz cita Krievijas eksportētāja izmaksām, kurās ietverti divi ražotāji, kas atrodas divos dažādos Sibīrijas reģionos. Patiesībā silīcija AD gadījumā 2003. gadā tika veikta līdzīga korekcija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 5. punktu, un tā attiecās uz elektroenerģiju, ko īpaši piegādāja tie paši elektroenerģijas piegādātāji (5). |
| --- | --- |

(54)

Par vienu Krievijas ražotāju eksportētāju noskaidroja, ka elektroenerģijas izmaksas, kas saistītas ar attiecīgā ražojuma ražošanu, nebija saprātīgi atspoguļotas ierakstos, jo uzņēmums vidējo svērto izdevumu izteiksmē par elektroenerģiju maksājis ievērojami mazāk (50 %) nekā tā konkurenti, kaut gan uzņēmums atrodas Sibīrijā. Kaut gan attiecīgais elektroenerģijas piegādātājs ražo hidroelektroenerģiju, ar šo faktu nevar izskaidrot zemās elektroenerģijas cenas. Faktiski pat salīdzinājumā ar citiem elektroenerģijas piegādātājiem, kuri elektroenerģiju ražo, izmantojot hidroelektrostacijas, piemēram, Norvēģijā, cenas ir ļoti zemas. Turklāt saistībā ar šo visi pieejamie dati provizoriski norāda, ka iekšzemes elektroenerģijas cenas Krievijā ir regulētas cenas. Tika konstatēts, ka Krievijas valsts iestādes nosaka maksimālos tarifus elektroenerģijai dažādos Sibīrijas reģionos, kas izrādās svarīgākais cēlonis milzīgajām cenu atšķirībām (3). OECD jau norādīja, ka 2002. gadā elektroenerģijas cenu regulēšanu Krievija izmantoja šķērssubsīdiju veikšanai starp dažādiem reģioniem, zemāku maksu nosakot nabadzīgākiem reģioniem un lielāku – bagātākiem (4). Rezultātā saskaņā ar pamatregulas 2. panta 5. punktu valsts elektroenerģijas cenas tika provizoriski koriģētas, pamatojoties uz cita Krievijas eksportētāja izmaksām, kurās ietverti divi ražotāji, kas atrodas divos dažādos Sibīrijas reģionos. Patiesībā silīcija AD gadījumā 2003. gadā tika veikta līdzīga korekcija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 5. punktu, un tā attiecās uz elektroenerģiju, ko īpaši piegādāja tie paši elektroenerģijas piegādātāji (5).

3.4.   Eksporta cena

3.4.1.   ĶTR

| (55) | Visi trīs Ķīnas ražotāji eksportētāji veica eksporta pārdošanu uz Kopienu tieši neatkarīgajiem klientiem. Tādējādi eksporta cenas noteica, pamatojoties uz cenām, kādas faktiski bija maksātas vai maksājamas par attiecīgo ražojumu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu. |
| --- | --- |

(55)

Visi trīs Ķīnas ražotāji eksportētāji veica eksporta pārdošanu uz Kopienu tieši neatkarīgajiem klientiem. Tādējādi eksporta cenas noteica, pamatojoties uz cenām, kādas faktiski bija maksātas vai maksājamas par attiecīgo ražojumu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu.

| (56) | Attiecībā uz citiem Ķīnas eksportētājiem Komisija vispirms konstatēja līmeni, kādā uzņēmumi sadarbojušies. Tika salīdzināts kopējais eksporta apjoms, kas norādīts triju ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, anketas atbildēs, un kopējais dempingam pakļautā ĶTR importa apjoms, ko aprēķina saskaņā ar skaidrojumu 66. apsvērumā. Konstatēja 18 %. Pamatojoties uz šo, uzskatīja, ka sadarbošanās līmenis ir zems. Rezultātā eksporta cenas provizoriski tika noteiktas, pamatojoties uz darījumiem ar augstāko dempinga un zaudējumu starpību, kāda bija vienam no diviem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās un kuriem piešķirts TER vai IR saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu, un eksporta cenām trešajam Ķīnas ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās, bet kam netika piešķirts ne TER, ne IR. |
| --- | --- |

(56)

Attiecībā uz citiem Ķīnas eksportētājiem Komisija vispirms konstatēja līmeni, kādā uzņēmumi sadarbojušies. Tika salīdzināts kopējais eksporta apjoms, kas norādīts triju ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, anketas atbildēs, un kopējais dempingam pakļautā ĶTR importa apjoms, ko aprēķina saskaņā ar skaidrojumu 66. apsvērumā. Konstatēja 18 %. Pamatojoties uz šo, uzskatīja, ka sadarbošanās līmenis ir zems. Rezultātā eksporta cenas provizoriski tika noteiktas, pamatojoties uz darījumiem ar augstāko dempinga un zaudējumu starpību, kāda bija vienam no diviem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās un kuriem piešķirts TER vai IR saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu, un eksporta cenām trešajam Ķīnas ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās, bet kam netika piešķirts ne TER, ne IR.

3.4.2.   Ēģipte

| (57) | Divi Ēģiptes ražotāji eksportētāji veica eksporta pārdošanu uz Kopienu tieši neatkarīgiem klientiem. Tādējādi provizoriski eksporta cenas tika noteiktas, pamatojoties uz cenām, kuras faktiski bija maksātas vai maksājamas par attiecīgo ražojumu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu. |
| --- | --- |

(57)

Divi Ēģiptes ražotāji eksportētāji veica eksporta pārdošanu uz Kopienu tieši neatkarīgiem klientiem. Tādējādi provizoriski eksporta cenas tika noteiktas, pamatojoties uz cenām, kuras faktiski bija maksātas vai maksājamas par attiecīgo ražojumu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu.

3.4.3.   Kazahstāna

| (58) | Ja ražotājs eksportētājs nesadarbojas, t. i., atsakās no iesniegto datu pārbaudes uz vietas, eksporta cenas tiek noteiktas saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu. Šāds eksportētājs tiek informēts par to, kādas sekas rada viņa nevēlēšanās sadarboties. Vidējā svērtā importa cena Kazahstānai, pamatojoties uz Eurostat importa datiem IP, provizoriski tika atzīta par piemērotu. |
| --- | --- |

(58)

Ja ražotājs eksportētājs nesadarbojas, t. i., atsakās no iesniegto datu pārbaudes uz vietas, eksporta cenas tiek noteiktas saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu. Šāds eksportētājs tiek informēts par to, kādas sekas rada viņa nevēlēšanās sadarboties. Vidējā svērtā importa cena Kazahstānai, pamatojoties uz Eurostat importa datiem IP, provizoriski tika atzīta par piemērotu.

3.4.4.   Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika

| (59) | Ražotājs eksportētājs veica eksporta pārdošanu uz Kopienu tieši neatkarīgiem klientiem. Tādējādi provizoriski eksporta cenas tika noteiktas, pamatojoties uz cenām, kādas faktiski maksātas vai maksājamas par attiecīgo ražojumu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu. |
| --- | --- |

(59)

Ražotājs eksportētājs veica eksporta pārdošanu uz Kopienu tieši neatkarīgiem klientiem. Tādējādi provizoriski eksporta cenas tika noteiktas, pamatojoties uz cenām, kādas faktiski maksātas vai maksājamas par attiecīgo ražojumu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu.

3.4.5.   Krievija

| (60) | Abi Krievijas ražotāji eksportētāji importēja, izmantojot radniecīgas personas. Tādējādi eksporta cena tika noteikta kā salikta cena, pamatojoties uz cenām, par kādām importētos ražojumus pirmoreiz atkārtoti pārdeva neatkarīgajiem klientiem. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu tika veiktas korekcijas visām izmaksām, kas rodas starp importu un tālākpārdošanu, un uzkrātajai peļņai. |
| --- | --- |

(60)

Abi Krievijas ražotāji eksportētāji importēja, izmantojot radniecīgas personas. Tādējādi eksporta cena tika noteikta kā salikta cena, pamatojoties uz cenām, par kādām importētos ražojumus pirmoreiz atkārtoti pārdeva neatkarīgajiem klientiem. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu tika veiktas korekcijas visām izmaksām, kas rodas starp importu un tālākpārdošanu, un uzkrātajai peļņai.

3.5.   Salīdzinājums

| (61) | Normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājums izdarīts, balstoties uz ražotāja noteiktajām cenām. |
| --- | --- |

(61)

Normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājums izdarīts, balstoties uz ražotāja noteiktajām cenām.

| (62) | Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Visiem ražotājiem eksportētājiem, uz kuriem attiecas izmeklēšana, tika piešķirtas dotācijas, ja tas bija piemēroti un pamatoti, atšķirībām transporta izmaksās, jūras pārvadājumu frakts un apdrošināšanas izmaksās, pārkraušanas, iekraušanas un papildu izmaksās, iepakojuma izmaksās, kredīta izmaksās, garantiju izmaksās un komisijas maksās. |
| --- | --- |

(62)

Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Visiem ražotājiem eksportētājiem, uz kuriem attiecas izmeklēšana, tika piešķirtas dotācijas, ja tas bija piemēroti un pamatoti, atšķirībām transporta izmaksās, jūras pārvadājumu frakts un apdrošināšanas izmaksās, pārkraušanas, iekraušanas un papildu izmaksās, iepakojuma izmaksās, kredīta izmaksās, garantiju izmaksās un komisijas maksās.

| (63) | Gadījumā ar vienu Krievijas un vienu Ēģiptes ražotāju eksportētāju tika pieprasīts tirdzniecības korekciju līmenis. Šīs prasības vajadzēja noraidīt, jo uzņēmumi uzskatāmi nevarēja parādīt, ka šādas korekcijas bijušas nepieciešamas, t. i., parādīt, ka bijušas konsekventas un izteiktas atšķirības starp funkcijām un cenām dažādiem tirdzniecības līmeņiem attiecīgo eksportētājvalstu iekšējā tirgū, kā norādīts pamatregulas 2. panta 10. punkta d) apakšpunktā. |
| --- | --- |

(63)

Gadījumā ar vienu Krievijas un vienu Ēģiptes ražotāju eksportētāju tika pieprasīts tirdzniecības korekciju līmenis. Šīs prasības vajadzēja noraidīt, jo uzņēmumi uzskatāmi nevarēja parādīt, ka šādas korekcijas bijušas nepieciešamas, t. i., parādīt, ka bijušas konsekventas un izteiktas atšķirības starp funkcijām un cenām dažādiem tirdzniecības līmeņiem attiecīgo eksportētājvalstu iekšējā tirgū, kā norādīts pamatregulas 2. panta 10. punkta d) apakšpunktā.

3.6.   Dempinga starpība

3.6.1.   Vispārīga metodika

| (64) | Saskaņā ar 2. panta 11. un 12. punktu dempinga starpība tika noteikta, pamatojoties uz salīdzinājumu starp vidējo svērto normālo vērtību katram ražojuma veidam un vidējo svērto eksporta cenu katram ražojuma veidam, kā noteikts iepriekš. |
| --- | --- |

(64)

Saskaņā ar 2. panta 11. un 12. punktu dempinga starpība tika noteikta, pamatojoties uz salīdzinājumu starp vidējo svērto normālo vērtību katram ražojuma veidam un vidējo svērto eksporta cenu katram ražojuma veidam, kā noteikts iepriekš.

| (65) | Tiem ražotājiem eksportētājiem, kuri nesniedza atbildes uz anketas jautājumiem un neinformēja par sevi, dempinga starpību noteica, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem, saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

(65)

Tiem ražotājiem eksportētājiem, kuri nesniedza atbildes uz anketas jautājumiem un neinformēja par sevi, dempinga starpību noteica, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem, saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu.

| (66) | Lai noteiktu dempinga starpību ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās, vispirms noteica līmeni, kādā uzņēmums nesadarbojās. Šim nolūkam salīdzināja eksporta apjomu uz Kopienu, par kuru ziņoja ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās, un Eiropas Kopienu Statistikas biroja importa statistikas ekvivalentu. |
| --- | --- |

(66)

Lai noteiktu dempinga starpību ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās, vispirms noteica līmeni, kādā uzņēmums nesadarbojās. Šim nolūkam salīdzināja eksporta apjomu uz Kopienu, par kuru ziņoja ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās, un Eiropas Kopienu Statistikas biroja importa statistikas ekvivalentu.

| (67) | Ja nesadarbošanās līmenis bija augsts, t. i., vairāk nekā 20 %, uzskatīja, ka ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās, ir piemēroti noteikt tādu dempinga starpību, kas pārsniedz visaugstāko dempinga starpību, kas noteikta ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās. Patiešām ir pamats ticēt tam, ka nesadarbošanās augsto līmeni rada tas, ka ražotāji eksportētāji, kuri nesadarbojās, valstī, uz kuru attiecas izmeklēšana, kopumā īstenojuši dempingu augstākā līmenī, nekā ikviens ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās. Tāpēc šādos gadījumos dempinga starpību noteica tādā līmenī, kas atbilda visvairāk pārdotā pārstāvnieciskā ražojuma veida vidējai svērtajai dempinga starpībai ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās un kuriem ir visaugstākā dempinga un zaudējumu starpība. |
| --- | --- |

(67)

Ja nesadarbošanās līmenis bija augsts, t. i., vairāk nekā 20 %, uzskatīja, ka ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās, ir piemēroti noteikt tādu dempinga starpību, kas pārsniedz visaugstāko dempinga starpību, kas noteikta ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās. Patiešām ir pamats ticēt tam, ka nesadarbošanās augsto līmeni rada tas, ka ražotāji eksportētāji, kuri nesadarbojās, valstī, uz kuru attiecas izmeklēšana, kopumā īstenojuši dempingu augstākā līmenī, nekā ikviens ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās. Tāpēc šādos gadījumos dempinga starpību noteica tādā līmenī, kas atbilda visvairāk pārdotā pārstāvnieciskā ražojuma veida vidējai svērtajai dempinga starpībai ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās un kuriem ir visaugstākā dempinga un zaudējumu starpība.

| (68) | Ja nesadarbošanās līmenis bija augsts (t. i., ja eksportētāji, kas nesadarbojās, pārstāvēja mazāk nekā 20 %), uzskatīja, ka ir piemēroti dempinga starpību ikvienam ražotājam eksportētājam, kas nesadarbojās, noteikt līmenī, kas vienāds ar augstāko dempinga starpību, kāda konstatēta attiecīgās valsts ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās, jo nebija iemesla neticēt, ka kāds ražotājs eksportētājs, kas nesadarbojās, būtu veicis dempingu zemākā līmenī. |
| --- | --- |

(68)

Ja nesadarbošanās līmenis bija augsts (t. i., ja eksportētāji, kas nesadarbojās, pārstāvēja mazāk nekā 20 %), uzskatīja, ka ir piemēroti dempinga starpību ikvienam ražotājam eksportētājam, kas nesadarbojās, noteikt līmenī, kas vienāds ar augstāko dempinga starpību, kāda konstatēta attiecīgās valsts ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās, jo nebija iemesla neticēt, ka kāds ražotājs eksportētājs, kas nesadarbojās, būtu veicis dempingu zemākā līmenī.

3.6.2.   Dempinga starpība

3.6.2.1.   ĶTR

a)   Ražotāji, kuri sadarbojās un kuriem piešķirts TER un IR

| (69) | Uzņēmumiem, kuriem piešķirts TER vai IR, vidējo svērto normālo vērtību katram attiecīgā ražojuma veidam, ko eksportē uz Kopienu, salīdzināja ar attiecīgā ražojuma veida atbilstīgo vidējo svērto eksporta cenu, kā noteikts pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktā. |
| --- | --- |

(69)

Uzņēmumiem, kuriem piešķirts TER vai IR, vidējo svērto normālo vērtību katram attiecīgā ražojuma veidam, ko eksportē uz Kopienu, salīdzināja ar attiecīgā ražojuma veida atbilstīgo vidējo svērto eksporta cenu, kā noteikts pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktā.

| (70) | Pamatojoties uz šo, pagaidu vidējā svērtā dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas līdz Kopienas robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šāda:






  Uzņēmums | Provizoriska dempinga starpība |
| --- | --- | --- |
| Erdos Xijin Kuang Co., Ltd | 2,8 % |
| Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co., Ltd | 57,2 % |

(70)

Pamatojoties uz šo, pagaidu vidējā svērtā dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas līdz Kopienas robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šāda:

Uzņēmums

Provizoriska dempinga starpība

Erdos Xijin Kuang Co., Ltd

2,8 %

Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co., Ltd

57,2 %

b)   Visi citi ražotāji eksportētāji

| (71) | Valsts mēroga dempinga starpību aprēķināja, pamatojoties uz salīdzinājumu starp eksporta cenu, kā noteikts 56. apsvērumā, un normālo vērtību, kā noteikts 46. un 47. apsvērumā. |
| --- | --- |

(71)

Valsts mēroga dempinga starpību aprēķināja, pamatojoties uz salīdzinājumu starp eksporta cenu, kā noteikts 56. apsvērumā, un normālo vērtību, kā noteikts 46. un 47. apsvērumā.

| (72) | Pamatojoties uz šo, valsts mēroga dempinga līmeni provizoriski noteica kā 60,7 % no CIF cenas līdz Kopienas robežai pirms nodokļu nomaksas. |
| --- | --- |

(72)

Pamatojoties uz šo, valsts mēroga dempinga līmeni provizoriski noteica kā 60,7 % no CIF cenas līdz Kopienas robežai pirms nodokļu nomaksas.

3.6.2.2.   Ēģipte

| (73) | Ēģiptes ražotāji eksportētāji izteikti vēlējās sadarboties (aptuveni 95 %). Provizoriskā dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF importa cenas līdz Kopienas robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šāda:






  — | The Egyptian Ferroalloys Company, Kaira – 20,4 %, |
| --- | --- | --- |

(73)

Ēģiptes ražotāji eksportētāji izteikti vēlējās sadarboties (aptuveni 95 %). Provizoriskā dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF importa cenas līdz Kopienas robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šāda:

—

The Egyptian Ferroalloys Company, Kaira – 20,4 %,

| — | Egyptian Chemical Industries KIMA, Kaira – 24,8 %, |
| --- | --- |

—

Egyptian Chemical Industries KIMA, Kaira – 24,8 %,

| — | visi citi – 20,4 %. |
| --- | --- |

—

visi citi – 20,4 %.

3.6.2.3.   Kazahstāna

| (74) | Tā kā uzņēmumi nesadarbojās, tika noteikta valsts mēroga dempinga starpība. Provizoriskā dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF importa cenas līdz Kopienas robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šāda:






  — | Kazahstāna 37,1 %. |
| --- | --- | --- |

(74)

Tā kā uzņēmumi nesadarbojās, tika noteikta valsts mēroga dempinga starpība. Provizoriskā dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF importa cenas līdz Kopienas robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šāda:

—

Kazahstāna 37,1 %.

3.6.2.4.   Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika

| (75) | Tā kā ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, ir faktiski vienīgais FeSi ražotājs Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā, sadarbošanās līmenis bija augsts. Provizoriskā dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF importa cenas līdz Kopienas robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šāda:






  — | SILMAK DOOEL Export Import, Jegunovce – 5,4 %, |
| --- | --- | --- |

(75)

Tā kā ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, ir faktiski vienīgais FeSi ražotājs Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā, sadarbošanās līmenis bija augsts. Provizoriskā dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF importa cenas līdz Kopienas robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šāda:

—

SILMAK DOOEL Export Import, Jegunovce – 5,4 %,

| — | visi citi – 5,4 %. |
| --- | --- |

—

visi citi – 5,4 %.

3.6.2.5.   Krievija

| (76) | Ievērojams skaits Krievijas ražotāju eksportētāju nesadarbojās (aptuveni 68 %). Provizoriskā dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF importa cenas līdz Kopienas robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šāda:






  — | Chemk Group (Čeļabinskas Elektrometalurģiskais integrētais uzņēmums un Kuzņeckas Ferosakausējumu rūpnīca), Čeļabinska un Novokuzņecka – 22,8 %, |
| --- | --- | --- |

(76)

Ievērojams skaits Krievijas ražotāju eksportētāju nesadarbojās (aptuveni 68 %). Provizoriskā dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF importa cenas līdz Kopienas robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šāda:

—

Chemk Group (Čeļabinskas Elektrometalurģiskais integrētais uzņēmums un Kuzņeckas Ferosakausējumu rūpnīca), Čeļabinska un Novokuzņecka – 22,8 %,

| — | ICT uzņēmumu grupa (Bratskas Ferosakausējumu uzņēmums), Bratska – 22,2 %, |
| --- | --- |

—

ICT uzņēmumu grupa (Bratskas Ferosakausējumu uzņēmums), Bratska – 22,2 %,

| — | visi citi – 23,4 %. |
| --- | --- |

—

visi citi – 23,4 %.

4.   KAITĒJUMS

4.1.   Ražošana Kopienā

| (77) | Izmeklēšanā konstatēts, ka līdzīgu ražojumu ražo septiņi Kopienas ražotāji. Sūdzība tika iesniegta piecu ražotāju vārdā. Pēc procedūras uzsākšanas sestais ražotājs nolēma atbalstīt procedūru, pilnībā sadarbojoties izmeklēšanā. Pēdējais atlikušais ražotājs nepieņēma nekādu nostāju un nesniedza datus. |
| --- | --- |

(77)

Izmeklēšanā konstatēts, ka līdzīgu ražojumu ražo septiņi Kopienas ražotāji. Sūdzība tika iesniegta piecu ražotāju vārdā. Pēc procedūras uzsākšanas sestais ražotājs nolēma atbalstīt procedūru, pilnībā sadarbojoties izmeklēšanā. Pēdējais atlikušais ražotājs nepieņēma nekādu nostāju un nesniedza datus.

4.2.   Kopienas ražošanas nozares definīcija

| (78) | Seši Kopienas ražotāji, kas sadarbojās, IP veidoja 95 % no Kopienā saražotā FeSi. Tādēļ uzskata, ka tie veido Kopienas ražošanas nozari (KRN) pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(78)

Seši Kopienas ražotāji, kas sadarbojās, IP veidoja 95 % no Kopienā saražotā FeSi. Tādēļ uzskata, ka tie veido Kopienas ražošanas nozari (KRN) pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē.

| (79) | Dažas ieinteresētās personas iebilda, ka pieciem ražotājiem, kas atbalsta sūdzību, nav visiem vienāda ekonomiskā situācija un ka vismaz diviem no tiem netiks nodarīts kaitējums. Tādējādi šie divi Kopienas ražotāji jāizslēdz no pašreizējās izmeklēšanas, kā rezultātā nebūtu pastāvīguma. |
| --- | --- |

(79)

Dažas ieinteresētās personas iebilda, ka pieciem ražotājiem, kas atbalsta sūdzību, nav visiem vienāda ekonomiskā situācija un ka vismaz diviem no tiem netiks nodarīts kaitējums. Tādējādi šie divi Kopienas ražotāji jāizslēdz no pašreizējās izmeklēšanas, kā rezultātā nebūtu pastāvīguma.

| (80) | Saistībā ar šo jānorāda, ka saskaņā ar pamatregulas 4. pantu termins “Kopienas ražošanas nozare” attiecas uz Kopienas ražotājiem, kuru kopējais saražoto preču apjoms veido lielāko daļu no kopējā saražotā apjoma Kopienā. Minētajā pantā ir arī nosacījumi, kad noteiktus Kopienas ražotājus var izslēgt no KRN definīcijas. Šajos nosacījumos nav ietverti Kopienas ražotāju darbības rezultāti. Turklāt izslēgt ražotājus, pamatojoties uz darbības rezultātiem, ir pretrunā ar principu par objektīvu KRN situācijas vērtējumu. Pamatojoties uz iepriekš teikto, prasība tika noraidīta. |
| --- | --- |

(80)

Saistībā ar šo jānorāda, ka saskaņā ar pamatregulas 4. pantu termins “Kopienas ražošanas nozare” attiecas uz Kopienas ražotājiem, kuru kopējais saražoto preču apjoms veido lielāko daļu no kopējā saražotā apjoma Kopienā. Minētajā pantā ir arī nosacījumi, kad noteiktus Kopienas ražotājus var izslēgt no KRN definīcijas. Šajos nosacījumos nav ietverti Kopienas ražotāju darbības rezultāti. Turklāt izslēgt ražotājus, pamatojoties uz darbības rezultātiem, ir pretrunā ar principu par objektīvu KRN situācijas vērtējumu. Pamatojoties uz iepriekš teikto, prasība tika noraidīta.

4.3.   Kopienas patēriņš

| (81) | Kopienas patēriņu noteica, pamatojoties uz KRN pārdošanas apjomu Kopienas tirgū, pieskaitot Kopienas ražotāja, kas nesadarbojās, aplēsto pārdošanas apjomu, un importu no attiecīgajām valstīm un citām trešām valstīm, pamatojoties uz Eurostat. Kopienas FeSi patēriņš aplūkojamā perioda laikā saglabājās diezgan stabils, izņemot 2003. un 2004. gadā, kad tas palielinājās par 6 %, pateicoties īpaši lielam pieprasījumam no tērauda rūpniecības. | 2003 | 2004 | 2005 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopienas patēriņš (tonnās) | 871 794 | 922 978 | 881 930 | 883 311 |
| Indekss | 100 | 106 | 101 | 101 |

(81)

Kopienas patēriņu noteica, pamatojoties uz KRN pārdošanas apjomu Kopienas tirgū, pieskaitot Kopienas ražotāja, kas nesadarbojās, aplēsto pārdošanas apjomu, un importu no attiecīgajām valstīm un citām trešām valstīm, pamatojoties uz Eurostat. Kopienas FeSi patēriņš aplūkojamā perioda laikā saglabājās diezgan stabils, izņemot 2003. un 2004. gadā, kad tas palielinājās par 6 %, pateicoties īpaši lielam pieprasījumam no tērauda rūpniecības.

2003

2004

2005

IP

Kopienas patēriņš (tonnās)

871 794

922 978

881 930

883 311

Indekss

100

106

101

101

4.4.   Attiecīgo valstu imports Kopienā

4.4.1.   Importa par dempinga cenām ietekmes novērtējums kopumā

| (82) | Komisija apsvēra, vai ietekmi, kādu rada ĶTR, Ēģiptes, Kazahstānas, Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas un Krievijas izcelsmes FeSi imports, jānovērtē kopumā saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punktu. |
| --- | --- |

(82)

Komisija apsvēra, vai ietekmi, kādu rada ĶTR, Ēģiptes, Kazahstānas, Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas un Krievijas izcelsmes FeSi imports, jānovērtē kopumā saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punktu.

| (83) | Katrai attiecīgajai valstij konstatētā dempinga starpība bija lielāka nekā de minimis, importa apjoms nebija neievērojams, un novērtējumu kopumā uzskatīja par lietderīgu, ņemot vērā konkurences apstākļus starp attiecīgo valstu importu un līdzīgo Kopienas ražojumu. Par vienādiem konkurences apstākļiem liecināja tas, ka attiecīgais ražojums, ko importēja no attiecīgajām valstīm, un līdzīgais ražojums, kuru ražoja un Kopienas tirgū pārdeva Kopienas ražošanas nozare, bija līdzīgi un tos izplatīja, izmantojot vienus un tos pašus tirdzniecības kanālus. Turklāt visi importa apjomi bija būtiski un radīja ievērojamas tirgus daļas. |
| --- | --- |

(83)

Katrai attiecīgajai valstij konstatētā dempinga starpība bija lielāka nekā de minimis, importa apjoms nebija neievērojams, un novērtējumu kopumā uzskatīja par lietderīgu, ņemot vērā konkurences apstākļus starp attiecīgo valstu importu un līdzīgo Kopienas ražojumu. Par vienādiem konkurences apstākļiem liecināja tas, ka attiecīgais ražojums, ko importēja no attiecīgajām valstīm, un līdzīgais ražojums, kuru ražoja un Kopienas tirgū pārdeva Kopienas ražošanas nozare, bija līdzīgi un tos izplatīja, izmantojot vienus un tos pašus tirdzniecības kanālus. Turklāt visi importa apjomi bija būtiski un radīja ievērojamas tirgus daļas.

| (84) | Pamatojoties uz iepriekš teikto, secināja, ka bija izpildīti nosacījumi, kas pamato ĶTR, Ēģiptes, Kazahstānas, Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas un Krievijas izcelsmes FeSi importu novērtējumu kopumā. |
| --- | --- |

(84)

Pamatojoties uz iepriekš teikto, secināja, ka bija izpildīti nosacījumi, kas pamato ĶTR, Ēģiptes, Kazahstānas, Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas un Krievijas izcelsmes FeSi importu novērtējumu kopumā.

4.4.2.   Apjoms un tirgus daļa kopumā

| (85) | Saskaņā ar Eurostat ĶTR, Ēģiptes, Kazahstānas, Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas un Krievijas izcelsmes importa apjomi ievērojami pieauguši no 134 081 tonnas 2003. gadā līdz 452 108 tonnām IP. To apvienotā tirgus daļa turpināja palielināties no 15,4 % līdz 51,2 % tā paša perioda laikā. Šo tendenci jāskata gandrīz stabila patēriņa kontekstā, izņemot 2004. gadu, kā paskaidrots iepriekš. | 2003 | 2004 | 2005 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa apjoms (tonnās) | 134 081 | 198 164 | 319 265 | 452 108 |
| Indekss | 100 | 148 | 238 | 337 |
| Tirgus daļa | 15,4 % | 21,5 % | 36,2 % | 51,2 % |
| Vienības pārdošanas cena
  (EUR par tonnu) | 557 | 580 | 569 | 574 |
| Indekss | 100 | 104 | 102 | 103 |

(85)

Saskaņā ar Eurostat ĶTR, Ēģiptes, Kazahstānas, Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas un Krievijas izcelsmes importa apjomi ievērojami pieauguši no 134 081 tonnas 2003. gadā līdz 452 108 tonnām IP. To apvienotā tirgus daļa turpināja palielināties no 15,4 % līdz 51,2 % tā paša perioda laikā. Šo tendenci jāskata gandrīz stabila patēriņa kontekstā, izņemot 2004. gadu, kā paskaidrots iepriekš.

2003

2004

2005

IP

Importa apjoms (tonnās)

134 081

198 164

319 265

452 108

Indekss

100

148

238

337

Tirgus daļa

15,4 %

21,5 %

36,2 %

51,2 %

Vienības pārdošanas cena

(EUR par tonnu)

557

580

569

574

Indekss

100

104

102

103

4.4.3.   Cenas

4.4.3.1.   Cenu attīstība

| (86) | Laikā starp 2003. gadu un IP attiecīgo valstu izcelsmes attiecīgā ražojuma importa vidējā cena paaugstinājās par 3 %. Konkrēti 2004. gadā (gadā, kad pasaulē ievērojami palielinājās pieprasījums pēc tērauda) cenas palielinājās par 4 %, 2005. gadā – pazeminājās par 2 % un tad IP pieauga par aptuveni 1 %. |
| --- | --- |

(86)

Laikā starp 2003. gadu un IP attiecīgo valstu izcelsmes attiecīgā ražojuma importa vidējā cena paaugstinājās par 3 %. Konkrēti 2004. gadā (gadā, kad pasaulē ievērojami palielinājās pieprasījums pēc tērauda) cenas palielinājās par 4 %, 2005. gadā – pazeminājās par 2 % un tad IP pieauga par aptuveni 1 %.

4.4.3.2.   Cenu pazeminājums

| (87) | Lai noteiktu cenu pazeminājumu, Komisija analizēja datus, kas saistīti ar IP. Kopienas ražošanas nozarei un attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem lūdza sniegt informāciju par FeSi pārdošanas cenām, iedalot to kategorijās pa modeļiem atbilstīgi 38. apsvērumā minētajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(87)

Lai noteiktu cenu pazeminājumu, Komisija analizēja datus, kas saistīti ar IP. Kopienas ražošanas nozarei un attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem lūdza sniegt informāciju par FeSi pārdošanas cenām, iedalot to kategorijās pa modeļiem atbilstīgi 38. apsvērumā minētajiem kritērijiem.

| (88) | Kopienas ražošanas nozares attiecīgās pārdošanas cenas neatkarīgajiem klientiem, kas vajadzības gadījumā tika koriģētas pēc ražotāja cenu līmeņa, t. i., neieskaitot kravas pārvadājuma izmaksas Kopienā, pēc atlaižu un rabatu atskaitīšanas. Šīs cenas salīdzināja ar attiecīgo ražotāju, kuri sadarbojās, importa cenām. Ņemot vērā to, ka Kazahstānā nebija vērojama vēlēšanās sadarboties, tad attiecībā uz šo valsti vidējo svērto eksporta cenu noteica pēc Eurostat datiem. Attiecībā uz ĶTR, Ēģipti, Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku un Krieviju tika veikts salīdzinājums ar eksporta cenām, kādas prasīja ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās, no kurām atskaitīja atlaides un kuras atbilstīgi koriģēja, ja nepieciešams, līdz CIF cenām līdz Kopienas robežai un atbilstīgi koriģēja, ņemot vērā parastos maksājumus par izkraušanu un muitošanas izmaksas. |
| --- | --- |

(88)

Kopienas ražošanas nozares attiecīgās pārdošanas cenas neatkarīgajiem klientiem, kas vajadzības gadījumā tika koriģētas pēc ražotāja cenu līmeņa, t. i., neieskaitot kravas pārvadājuma izmaksas Kopienā, pēc atlaižu un rabatu atskaitīšanas. Šīs cenas salīdzināja ar attiecīgo ražotāju, kuri sadarbojās, importa cenām. Ņemot vērā to, ka Kazahstānā nebija vērojama vēlēšanās sadarboties, tad attiecībā uz šo valsti vidējo svērto eksporta cenu noteica pēc Eurostat datiem. Attiecībā uz ĶTR, Ēģipti, Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku un Krieviju tika veikts salīdzinājums ar eksporta cenām, kādas prasīja ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās, no kurām atskaitīja atlaides un kuras atbilstīgi koriģēja, ja nepieciešams, līdz CIF cenām līdz Kopienas robežai un atbilstīgi koriģēja, ņemot vērā parastos maksājumus par izkraušanu un muitošanas izmaksas.

| (89) | Salīdzinājums parādīja, ka IP, pārdodot attiecīgo ražojumu Kopienas tirgū, Kopienas ražošanas nozares cenas tika pazeminātas par 4–11 % atkarībā no attiecīgā ražotāja eksportētāja, izņemot Krieviju, Ēģipti un ražotāju eksportētāju Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā, attiecībā uz kuriem netika konstatēts cenu pazeminājums. Tomēr, pamatojoties uz veidu salīdzinājumu, konstatēja, ka dažos gadījumos cenas, kuras piemēroja attiecīgie ražotāji eksportētāji, bija ievērojami zemākas nekā pazeminājuma starpības virs vidējā līmeņa, savukārt tiem ražotājiem eksportētājiem, kuriem netika konstatēts vispārīgs cenu pazeminājums, pazeminājuma starpību noteica konkrētiem ražojuma veidiem. Turklāt, ņemot vērā ievērojamo kaitējumu, kas tika nodarīts Kopienas ražošanas nozarei, pazeminājuma starpības pilnībā neatspoguļo ietekmi, kādu imports par dempinga cenām rada uz cenām, jo bija ievērojama cenu pazemināšanās. Visbeidzot, konstatētā cenu pazeminājuma apmēru nevar uzskatīt par neievērojamu, ņemot vērā to, ka ražojums pēc būtības ir prece un jutīgi reaģē pat uz nelielām cenu pārmaiņām. |
| --- | --- |

(89)

Salīdzinājums parādīja, ka IP, pārdodot attiecīgo ražojumu Kopienas tirgū, Kopienas ražošanas nozares cenas tika pazeminātas par 4–11 % atkarībā no attiecīgā ražotāja eksportētāja, izņemot Krieviju, Ēģipti un ražotāju eksportētāju Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā, attiecībā uz kuriem netika konstatēts cenu pazeminājums. Tomēr, pamatojoties uz veidu salīdzinājumu, konstatēja, ka dažos gadījumos cenas, kuras piemēroja attiecīgie ražotāji eksportētāji, bija ievērojami zemākas nekā pazeminājuma starpības virs vidējā līmeņa, savukārt tiem ražotājiem eksportētājiem, kuriem netika konstatēts vispārīgs cenu pazeminājums, pazeminājuma starpību noteica konkrētiem ražojuma veidiem. Turklāt, ņemot vērā ievērojamo kaitējumu, kas tika nodarīts Kopienas ražošanas nozarei, pazeminājuma starpības pilnībā neatspoguļo ietekmi, kādu imports par dempinga cenām rada uz cenām, jo bija ievērojama cenu pazemināšanās. Visbeidzot, konstatētā cenu pazeminājuma apmēru nevar uzskatīt par neievērojamu, ņemot vērā to, ka ražojums pēc būtības ir prece un jutīgi reaģē pat uz nelielām cenu pārmaiņām.

4.5.   Kopienas ražošanas nozares stāvoklis

| (90) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu importa par dempinga cenām ietekmes uz Kopienas ražošanas nozari novērtējums ietvēra visu to ekonomisko faktoru un koeficientu analīzi, kuri attiecīgajā periodā ietekmēja nozares stāvokli. |
| --- | --- |

(90)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu importa par dempinga cenām ietekmes uz Kopienas ražošanas nozari novērtējums ietvēra visu to ekonomisko faktoru un koeficientu analīzi, kuri attiecīgajā periodā ietekmēja nozares stāvokli.

4.5.1.   Ražošana, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

| (91) | Ražošana laikposmā starp 2003. gadu un IP samazinājās par 40 %. Ražošanas apjoms attīstījās šādi: | 2003 | 2004 | 2005 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošana (tonnās) | 272 364 | 267 149 | 211 906 | 163 908 |
| Indekss | 100 | 98 | 78 | 60 |

(91)

Ražošana laikposmā starp 2003. gadu un IP samazinājās par 40 %. Ražošanas apjoms attīstījās šādi:

2003

2004

2005

IP

Ražošana (tonnās)

272 364

267 149

211 906

163 908

Indekss

100

98

78

60

| (92) | Ražošanas jaudu noteica, pamatojoties uz Kopienas ražošanas nozares ražošanas vienību teorētisko nominālo jaudu. Attiecībā uz šo ražošanas jauda saglabājās stabila attiecīgā perioda laikā. Samazinoties ražošanas apjomam, jaudas izmantošana samazinājās tikpat strauji cik ražošana attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(92)

Ražošanas jaudu noteica, pamatojoties uz Kopienas ražošanas nozares ražošanas vienību teorētisko nominālo jaudu. Attiecībā uz šo ražošanas jauda saglabājās stabila attiecīgā perioda laikā. Samazinoties ražošanas apjomam, jaudas izmantošana samazinājās tikpat strauji cik ražošana attiecīgajā periodā.

| (93) | Tomēr, lai ņemtu vērā faktu, ka divi Kopienas ražotāji attiecīgā perioda laikā pārveidoja savu ražošanu, no FeSi pārejot uz dzelzs sakausējumiem, atbilstīgi tika koriģēta ražošanas jauda. | 2003 | 2004 | 2005 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas jauda | 348 261 | 348 261 | 325 601 | 325 601 |
| Indekss | 100 | 100 | 93 | 93 |
| Jaudas izmantošana | 78 % | 77 % | 65 % | 50 % |
| Indekss | 100 | 99 | 83 | 64 |

(93)

Tomēr, lai ņemtu vērā faktu, ka divi Kopienas ražotāji attiecīgā perioda laikā pārveidoja savu ražošanu, no FeSi pārejot uz dzelzs sakausējumiem, atbilstīgi tika koriģēta ražošanas jauda.

2003

2004

2005

IP

Ražošanas jauda

348 261

348 261

325 601

325 601

Indekss

100

100

93

93

Jaudas izmantošana

78 %

77 %

65 %

50 %

Indekss

100

99

83

64

4.5.2.   Krājumi

| (94) | Attiecīgā perioda laikā krājumi samazinājās par 46 %, tādējādi atspoguļojot Kopienas ražošanas nozares ražošanas izlaides samazināšanos. | 2003 | 2004 | 2005 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krājumi (tonnās) | 29 432 | 30 741 | 21 525 | 15 630 |
| Indekss | 100 | 104 | 73 | 53 |

(94)

Attiecīgā perioda laikā krājumi samazinājās par 46 %, tādējādi atspoguļojot Kopienas ražošanas nozares ražošanas izlaides samazināšanos.

2003

2004

2005

IP

Krājumi (tonnās)

29 432

30 741

21 525

15 630

Indekss

100

104

73

53

4.5.3.   Pārdošanas apjoms, tirgus daļa un vienības vidējās cenas Kopienā

| (95) | Kopienas ražošanas nozares FeSi pārdošana neatkarīgajiem klientiem Kopienas tirgū pakāpeniski samazinājās no 250 316 tonnām 2003. gadā līdz 156 633 tonnām IP, t. i., par 38 %. Tādējādi Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa bija sarukusi par 11 procentu punktiem. Tirgus daļa IP samazinājās no 28,7 % 2003. gadā līdz 17,7 %. | 2003 | 2004 | 2005 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdošanas apjoms EK (tonnās) | 250 316 | 244 561 | 197 782 | 156 920 |
| Indekss | 100 | 98 | 79 | 63 |
| Tirgus daļa | 28,7 % | 26,5 % | 22,4 % | 17,7 % |
| Indekss | 100 | 92 | 78 | 62 |

(95)

Kopienas ražošanas nozares FeSi pārdošana neatkarīgajiem klientiem Kopienas tirgū pakāpeniski samazinājās no 250 316 tonnām 2003. gadā līdz 156 633 tonnām IP, t. i., par 38 %. Tādējādi Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa bija sarukusi par 11 procentu punktiem. Tirgus daļa IP samazinājās no 28,7 % 2003. gadā līdz 17,7 %.

2003

2004

2005

IP

Pārdošanas apjoms EK (tonnās)

250 316

244 561

197 782

156 920

Indekss

100

98

79

63

Tirgus daļa

28,7 %

26,5 %

22,4 %

17,7 %

Indekss

100

92

78

62

| (96) | Vidējās pārdošanas cenas neradniecīgiem klientiem Kopienas tirgū laikposmā starp 2004. gadu un IP, t.i., pēc tam, kad tās laikā starp 2003. un 2004. gadu bija paaugstinājušās par 10 %, saglabājās diezgan stabilas. Konkrēti cenas nedaudz pazeminājās laikā starp 2004. un 2005. gadu, savukārt pēc tam atkal sasniedza 2004. gada līmeni. Cenu paaugstināšanās atspoguļoja noteiktu paaugstinājumu izmaksās un pāreju uz ražojumiem ar noteiktu augstāku vērtību, samazinot tirgus daļu. Tomēr pašreizējie cenu līmeņi nav noturīgi, jo Kopienas ražošanas nozare ir spiesta pārdot par cenu, kas zemāka par pilno pašizmaksu, lai varētu palikt tirgū. | 2003 | 2004 | 2005 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējā svērtā cena (EUR par tonnu) | 623 | 685 | 670 | 686 |
| Indekss | 100 | 110 | 107 | 110 |

(96)

Vidējās pārdošanas cenas neradniecīgiem klientiem Kopienas tirgū laikposmā starp 2004. gadu un IP, t.i., pēc tam, kad tās laikā starp 2003. un 2004. gadu bija paaugstinājušās par 10 %, saglabājās diezgan stabilas. Konkrēti cenas nedaudz pazeminājās laikā starp 2004. un 2005. gadu, savukārt pēc tam atkal sasniedza 2004. gada līmeni. Cenu paaugstināšanās atspoguļoja noteiktu paaugstinājumu izmaksās un pāreju uz ražojumiem ar noteiktu augstāku vērtību, samazinot tirgus daļu. Tomēr pašreizējie cenu līmeņi nav noturīgi, jo Kopienas ražošanas nozare ir spiesta pārdot par cenu, kas zemāka par pilno pašizmaksu, lai varētu palikt tirgū.

2003

2004

2005

IP

Vidējā svērtā cena (EUR par tonnu)

623

685

670

686

Indekss

100

110

107

110

4.5.4.   Rentabilitāte un naudas plūsma

| (97) | Aplūkojamā perioda laikā Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte samazinājās: 2003. gadā gūtā peļņa bija neliela (2,3 %), bet IP nozare strādāja ar zaudējumiem (– 12,9 %). Neliels palielinājums vērojams 2004. gadā, kas bija īpaši veiksmīgs gads tērauda ražošanai un radniecīgajai nozarei. Tomēr pēc šā perioda bija vērojama nozīmīga rentabilitātes lejupslīde. Šo tendenci galvenokārt izraisīja tas, ka strauji samazinājās Kopienas ražošanas nozares izlaide (– 40 %) un bija vērojams atbilstīgs jaudas izmantojuma samazinājums (– 18 procentu punkti), kā rezultātā salīdzinoši strauji pieauga vienas saražotās vienības pastāvīgās izmaksas, kādēļ Kopienas ražošanas nozare nevarēja gūt labumu no tā, kad, palielinoties saražoto vienību skaitam, samazinās ražošanas izmaksas, ko izraisītu lielāka jaudas izmantošana. Mazākā mērā rentabilitāti negatīvi ietekmēja fakts, ka, sākot ar 2004. gadu, Kopienas ražošanas nozare pārdošanas cenas nevarēja paaugstināt līdz tādam līmenim, lai varētu segt elektroenerģijas un noteiktu izejmateriālu cenu paaugstinājumu, kas tai radās šajā gadā. | 2003 | 2004 | 2005 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Peļņas norma pirms nodokļu nomaksas | 2,3 % | 2,7 % | –9,2 % | –12,9 % |

(97)

Aplūkojamā perioda laikā Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte samazinājās: 2003. gadā gūtā peļņa bija neliela (2,3 %), bet IP nozare strādāja ar zaudējumiem (– 12,9 %). Neliels palielinājums vērojams 2004. gadā, kas bija īpaši veiksmīgs gads tērauda ražošanai un radniecīgajai nozarei. Tomēr pēc šā perioda bija vērojama nozīmīga rentabilitātes lejupslīde. Šo tendenci galvenokārt izraisīja tas, ka strauji samazinājās Kopienas ražošanas nozares izlaide (– 40 %) un bija vērojams atbilstīgs jaudas izmantojuma samazinājums (– 18 procentu punkti), kā rezultātā salīdzinoši strauji pieauga vienas saražotās vienības pastāvīgās izmaksas, kādēļ Kopienas ražošanas nozare nevarēja gūt labumu no tā, kad, palielinoties saražoto vienību skaitam, samazinās ražošanas izmaksas, ko izraisītu lielāka jaudas izmantošana. Mazākā mērā rentabilitāti negatīvi ietekmēja fakts, ka, sākot ar 2004. gadu, Kopienas ražošanas nozare pārdošanas cenas nevarēja paaugstināt līdz tādam līmenim, lai varētu segt elektroenerģijas un noteiktu izejmateriālu cenu paaugstinājumu, kas tai radās šajā gadā.

2003

2004

2005

IP

Peļņas norma pirms nodokļu nomaksas

2,3 %

2,7 %

–9,2 %

–12,9 %

| (98) | Aplūkojamā perioda laikā pasliktinājās arī naudas plūsma, atspoguļojot iepriekš minēto negatīvo rentabilitātes tendenci. | 2003 | 2004 | 2005 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Naudas plūsma (EUR) | 7 834 497 | 10 029 457 | –10 103 355 | –12 081 451 |
| Indekss | 100 | 128 | – 129 | – 154 |

(98)

Aplūkojamā perioda laikā pasliktinājās arī naudas plūsma, atspoguļojot iepriekš minēto negatīvo rentabilitātes tendenci.

2003

2004

2005

IP

Naudas plūsma (EUR)

7 834 497

10 029 457

–10 103 355

–12 081 451

Indekss

100

128

– 129

– 154

4.5.5.   Ieguldījumi, ieguldījumu atdeve un spēja piesaistīt kapitālu

| (99) | Aplūkojamā perioda laikā ieguldījumi uzrādīja pozitīvu tendenci. Ieguldījumi galvenokārt attiecās uz ražošanas iekārtu modernizēšanu atbilstīgi vides aizsardzības prasībām. | 2003 | 2004 | 2005 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ieguldījumi (EUR) | 1 917 786 | 3 145 409 | 9 788 877 | 5 827 463 |
| Indekss | 100 | 164 | 510 | 304 |

(99)

Aplūkojamā perioda laikā ieguldījumi uzrādīja pozitīvu tendenci. Ieguldījumi galvenokārt attiecās uz ražošanas iekārtu modernizēšanu atbilstīgi vides aizsardzības prasībām.

2003

2004

2005

IP

Ieguldījumi (EUR)

1 917 786

3 145 409

9 788 877

5 827 463

Indekss

100

164

510

304

| (100) | Ieguldījumu atdeve no līdzīgā ražojuma ražošanas un pārdošanas bija negatīva un ievērojami samazinājās aplūkojamā periodā, atspoguļojot iepriekš minēto negatīvo rentabilitātes tendenci. | 2003 | 2004 | 2005 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ieguldījumu atdeve | 18,9 % | 19,8 % | –46,5 % | –47,3 % |
| Indekss | 100 | 105 | – 246 | – 250 |

(100)

Ieguldījumu atdeve no līdzīgā ražojuma ražošanas un pārdošanas bija negatīva un ievērojami samazinājās aplūkojamā periodā, atspoguļojot iepriekš minēto negatīvo rentabilitātes tendenci.

2003

2004

2005

IP

Ieguldījumu atdeve

18,9 %

19,8 %

–46,5 %

–47,3 %

Indekss

100

105

– 246

– 250

| (101) | Nebija norāžu par to, ka Kopienas ražošanas nozare, ko galvenokārt veido vidēja lieluma uzņēmumi, kuri arī iesaistīti citu ražojumu ražošanā, būtu saskārušies ar problēmām piesaistīt kapitālu savām darbībām, un tādējādi secināja, ka Kopienas ražošanas nozare varēja piesaistīt kapitālu savām darbībām visā aplūkojamā periodā. |
| --- | --- |

(101)

Nebija norāžu par to, ka Kopienas ražošanas nozare, ko galvenokārt veido vidēja lieluma uzņēmumi, kuri arī iesaistīti citu ražojumu ražošanā, būtu saskārušies ar problēmām piesaistīt kapitālu savām darbībām, un tādējādi secināja, ka Kopienas ražošanas nozare varēja piesaistīt kapitālu savām darbībām visā aplūkojamā periodā.

4.5.6.   Nodarbinātība, ražīgums un algas

| (102) | Nodarbinātība, ražīgums un algas attīstījās šādi: | 2003 | 2004 | 2005 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Darbinieku skaits | 1 579 | 1 155 | 1 141 | 1 153 |
| Indekss | 100 | 73 | 72 | 73 |
| Ražīgums (tonnas/strādājošais) | 172 | 231 | 186 | 142 |
| Indekss | 100 | 134 | 108 | 82 |
| Darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku (EUR) | 14 568 | 19 602 | 18 107 | 17 464 |
| Indekss | 100 | 135 | 124 | 120 |

(102)

Nodarbinātība, ražīgums un algas attīstījās šādi:

2003

2004

2005

IP

Darbinieku skaits

1 579

1 155

1 141

1 153

Indekss

100

73

72

73

Ražīgums (tonnas/strādājošais)

172

231

186

142

Indekss

100

134

108

82

Darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku (EUR)

14 568

19 602

18 107

17 464

Indekss

100

135

124

120

| (103) | Darbinieku skaits aplūkojamā periodā samazinājās par 27 %. Samazinoties ražošanas apjomam, ražīgumam kopš 2004. gada vērojama negatīva tendence. Vidējās darbaspēka izmaksas vienam darbiniekam aplūkojamā perioda laikā palielinājās par 20 %. |
| --- | --- |

(103)

Darbinieku skaits aplūkojamā periodā samazinājās par 27 %. Samazinoties ražošanas apjomam, ražīgumam kopš 2004. gada vērojama negatīva tendence. Vidējās darbaspēka izmaksas vienam darbiniekam aplūkojamā perioda laikā palielinājās par 20 %.

4.5.7.   Izaugsme

| (104) | Kamēr Kopienas patēriņš aplūkotajā laika posmā palielinājās aptuveni par 1 %, Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoms samazinājās aptuveni par 37 %, un paralēli tam importa no attiecīgajām valstīm apjoms palielinājās par 35,8 %. Tādējādi Kopienas ražošanas nozare zaudēja tirgus daļu, turpretim attiecīgais imports savējo spēja palielināt. |
| --- | --- |

(104)

Kamēr Kopienas patēriņš aplūkotajā laika posmā palielinājās aptuveni par 1 %, Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoms samazinājās aptuveni par 37 %, un paralēli tam importa no attiecīgajām valstīm apjoms palielinājās par 35,8 %. Tādējādi Kopienas ražošanas nozare zaudēja tirgus daļu, turpretim attiecīgais imports savējo spēja palielināt.

4.5.8.   Faktiskās dempinga starpības apjoms un atgūšanās no iepriekšējā dempinga

| (105) | Dempinga starpības attiecībā uz ĶTR, Ēģipti, Kazahstānu, Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku precizētas iedaļā par dempingu. Šīs starpības noteikti pārsniedz de minimis. Turklāt, ņemot vērā importa par dempinga cenām apjomu un cenas, faktisko starpību ietekmi uz dempingu nevar uzskatīt par neievērojamu. |
| --- | --- |

(105)

Dempinga starpības attiecībā uz ĶTR, Ēģipti, Kazahstānu, Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku precizētas iedaļā par dempingu. Šīs starpības noteikti pārsniedz de minimis. Turklāt, ņemot vērā importa par dempinga cenām apjomu un cenas, faktisko starpību ietekmi uz dempingu nevar uzskatīt par neievērojamu.

| (106) | Nav norāžu par to, ka Kopienas ražošanas nozare atgūtos no iepriekšējā dempinga vai subsidēšanas ietekmes. Jānorāda, ka uz FeSi importu neattiecas pasākumi kopš 2001. gada. |
| --- | --- |

(106)

Nav norāžu par to, ka Kopienas ražošanas nozare atgūtos no iepriekšējā dempinga vai subsidēšanas ietekmes. Jānorāda, ka uz FeSi importu neattiecas pasākumi kopš 2001. gada.

4.5.9.   Secinājums par kaitējumu

| (107) | Zaudējumu rādītāju analīze liecina, ka Kopienas ražošanas nozares stāvoklis ievērojami pasliktinājās pēc 2003. gada un zemāko punktu sasniedza IP, kad nozares zaudējumi bija 12,9 %. |
| --- | --- |

(107)

Zaudējumu rādītāju analīze liecina, ka Kopienas ražošanas nozares stāvoklis ievērojami pasliktinājās pēc 2003. gada un zemāko punktu sasniedza IP, kad nozares zaudējumi bija 12,9 %.

| (108) | Patēriņam aplūkojamā periodā samazinoties, Kopienas ražošanas apjoms samazinājās par 40 %, bet jaudas izmantojums tajā pašā laikposmā – par 28 procentu punktiem. Realizācija Kopienas tirgū samazinājās par 37 % apjoma izteiksmē un par 31 % vērtības izteiksmē. Tas izraisīja tirgus daļas samazināšanos no 28,7 % 2003. gadā līdz 17,7 % IP. Vidējās vienības cenas aplūkojamā perioda laikā paaugstinājās par 10 %, tomēr laikā starp 2004. gadu un IP tās saglabājās stabilas. Tomēr, ņemot vērā ražošanas izlaides straujo samazināšanos, ko noteica pārdošanas apjoma samazināšanās, Kopienas ražošanas nozarē, palielinoties saražoto vienību skaitam, nesamazinājās ražošanas izmaksas, jo nemainīgās izmaksas uz vienu saražoto vienību ievērojami palielinājās. Turklāt kopš 2004. gada Kopienas ražošanas nozare vairs nevarēja noteikt cenas nepieciešamajā līmenī, lai kompensētu ieguldījumu izmaksu noteiktu palielinājumu. Abu šo faktoru ietekmē IP laikā ievērojami samazinājās rentabilitāte. |
| --- | --- |

(108)

Patēriņam aplūkojamā periodā samazinoties, Kopienas ražošanas apjoms samazinājās par 40 %, bet jaudas izmantojums tajā pašā laikposmā – par 28 procentu punktiem. Realizācija Kopienas tirgū samazinājās par 37 % apjoma izteiksmē un par 31 % vērtības izteiksmē. Tas izraisīja tirgus daļas samazināšanos no 28,7 % 2003. gadā līdz 17,7 % IP. Vidējās vienības cenas aplūkojamā perioda laikā paaugstinājās par 10 %, tomēr laikā starp 2004. gadu un IP tās saglabājās stabilas. Tomēr, ņemot vērā ražošanas izlaides straujo samazināšanos, ko noteica pārdošanas apjoma samazināšanās, Kopienas ražošanas nozarē, palielinoties saražoto vienību skaitam, nesamazinājās ražošanas izmaksas, jo nemainīgās izmaksas uz vienu saražoto vienību ievērojami palielinājās. Turklāt kopš 2004. gada Kopienas ražošanas nozare vairs nevarēja noteikt cenas nepieciešamajā līmenī, lai kompensētu ieguldījumu izmaksu noteiktu palielinājumu. Abu šo faktoru ietekmē IP laikā ievērojami samazinājās rentabilitāte.

| (109) | Ieguldījumiem bija vērojama pozitīva tendence, kas saistīta ar nepieciešamību Kopienas ražošanas nozarei ievērot vides aizsardzības prasības. Arī krājumiem bija vērojama pozitīva tendence (tie aplūkojamā periodā vērtības izteiksmē samazinājās par 47 %), tomēr tas galvenokārt bija saistīts ar ražošanas līmeņa straujo pazemināšanos. Visi citi zaudējumu rādītāji apstiprina Kopienas ražošanas nozares negatīvo stāvokli. Ieguldījumu atdeve un naudas plūsma bija negatīvas, un ražīgums samazinājās. |
| --- | --- |

(109)

Ieguldījumiem bija vērojama pozitīva tendence, kas saistīta ar nepieciešamību Kopienas ražošanas nozarei ievērot vides aizsardzības prasības. Arī krājumiem bija vērojama pozitīva tendence (tie aplūkojamā periodā vērtības izteiksmē samazinājās par 47 %), tomēr tas galvenokārt bija saistīts ar ražošanas līmeņa straujo pazemināšanos. Visi citi zaudējumu rādītāji apstiprina Kopienas ražošanas nozares negatīvo stāvokli. Ieguldījumu atdeve un naudas plūsma bija negatīvas, un ražīgums samazinājās.

| (110) | Ņemot vērā minētos faktus, var secināt, ka Kopienas ražošanas nozarei bija būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(110)

Ņemot vērā minētos faktus, var secināt, ka Kopienas ražošanas nozarei bija būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.

5.   CĒLOŅSAKARĪBA

5.1.   Ievads

| (111) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. punktu un 7. punktu Komisija pārbaudīja, vai FeSi imports par dempinga cenām ar attiecīgo valstu izcelsmi ir Kopienas ražošanas nozarei radījis kaitējumu tādā mērā, ka to var klasificēt kā būtisku. Pārbaudīja arī citus zināmos faktorus, kas nebija imports par dempinga cenām, bet tajā pašā laikā varēja radīt kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei, lai nodrošinātu to, ka šādu citu faktoru iespējami radīto kaitējumu nepiedēvē importam par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(111)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. punktu un 7. punktu Komisija pārbaudīja, vai FeSi imports par dempinga cenām ar attiecīgo valstu izcelsmi ir Kopienas ražošanas nozarei radījis kaitējumu tādā mērā, ka to var klasificēt kā būtisku. Pārbaudīja arī citus zināmos faktorus, kas nebija imports par dempinga cenām, bet tajā pašā laikā varēja radīt kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei, lai nodrošinātu to, ka šādu citu faktoru iespējami radīto kaitējumu nepiedēvē importam par dempinga cenām.

5.2.   Ietekme, kādu rada imports par dempinga cenām

| (112) | Laikā starp 2003. gadu un IP importa par dempinga cenām apjoms ievērojami palielinājās par 237 % un tā daļa Kopienas tirgū palielinājās par 35,8 procentu punktiem. Šāda importa vidējā cena laikā starp 2003. gadu un IP paaugstinājās par 3 %, tomēr tā arvien bija ievērojami zemāka nekā Kopienas ražošanas nozares cena tā paša perioda laikā. Arī IP importa par dempinga cenām vidējā cena pazemināja Kopienas ražošanas nozares cenu par 3,7 % un bija 11 % atkarībā no ražotāja eksportētāja, izņemot trīs ražotājus eksportētājus, kuri sadarbojās un attiecībā uz kuriem netika konstatēts cenas pazeminājums. Turklāt Kopienas ražošanas nozares cenas tika pazeminātas. |
| --- | --- |

(112)

Laikā starp 2003. gadu un IP importa par dempinga cenām apjoms ievērojami palielinājās par 237 % un tā daļa Kopienas tirgū palielinājās par 35,8 procentu punktiem. Šāda importa vidējā cena laikā starp 2003. gadu un IP paaugstinājās par 3 %, tomēr tā arvien bija ievērojami zemāka nekā Kopienas ražošanas nozares cena tā paša perioda laikā. Arī IP importa par dempinga cenām vidējā cena pazemināja Kopienas ražošanas nozares cenu par 3,7 % un bija 11 % atkarībā no ražotāja eksportētāja, izņemot trīs ražotājus eksportētājus, kuri sadarbojās un attiecībā uz kuriem netika konstatēts cenas pazeminājums. Turklāt Kopienas ražošanas nozares cenas tika pazeminātas.

| (113) | Importa no attiecīgajām valstīm apjoms par zemām un dempinga cenām ievērojami pieauga, un tā tirgus daļas pieaugums aplūkojamā perioda laikā notika vienlaicīgi ar Kopienas ražošanas nozares stāvokļa pasliktināšanos tā paša perioda laikā, īpaši rentabilitātes, pārdošanas apjoma, tirgus daļas, ražošanas, jaudas izmantojuma, naudas plūsmas, ieguldījumu atdeves un nodarbinātības izteiksmē. Turklāt Kopienas ražošanas nozare nevarēja paaugstināt pārdošanas cenu līdz nepieciešamajam līmenim, lai pilnībā segtu visas izmaksas, jo tās pārdošanas cenas tika pazeminātas IP importa par dempinga cenām ietekmē. |
| --- | --- |

(113)

Importa no attiecīgajām valstīm apjoms par zemām un dempinga cenām ievērojami pieauga, un tā tirgus daļas pieaugums aplūkojamā perioda laikā notika vienlaicīgi ar Kopienas ražošanas nozares stāvokļa pasliktināšanos tā paša perioda laikā, īpaši rentabilitātes, pārdošanas apjoma, tirgus daļas, ražošanas, jaudas izmantojuma, naudas plūsmas, ieguldījumu atdeves un nodarbinātības izteiksmē. Turklāt Kopienas ražošanas nozare nevarēja paaugstināt pārdošanas cenu līdz nepieciešamajam līmenim, lai pilnībā segtu visas izmaksas, jo tās pārdošanas cenas tika pazeminātas IP importa par dempinga cenām ietekmē.

| (114) | Tādējādi provizoriski secināja, ka importam par dempinga cenām bija ievērojama negatīva ietekme uz Kopienas ražošanas nozares stāvokli. |
| --- | --- |

(114)

Tādējādi provizoriski secināja, ka importam par dempinga cenām bija ievērojama negatīva ietekme uz Kopienas ražošanas nozares stāvokli.

5.3.   Citu faktoru ietekme

5.3.1.   Imports no citām trešām valstīm

| (115) | Analīze par importu no citām trešām valstīm, kas nav attiecīgās valstis, pamatojās uz Eurostat datiem. Norvēģijas gadījumā bija iespējams veikt šķērspārbaudi šiem datiem un informācijai, ko sniedza analogās valsts ražotāji, kas apstiprināja Eursotat datu uzticamību. |
| --- | --- |

(115)

Analīze par importu no citām trešām valstīm, kas nav attiecīgās valstis, pamatojās uz Eurostat datiem. Norvēģijas gadījumā bija iespējams veikt šķērspārbaudi šiem datiem un informācijai, ko sniedza analogās valsts ražotāji, kas apstiprināja Eursotat datu uzticamību.

| (116) | Kopumā imports no visām citām trešām valstīm aplūkojamā perioda laikā samazinājās par aptuveni 45 %, t. i., no 477 400 tonnām 2003. gadā līdz aptuveni 264 600 tonnām IP. Attiecīgi tirgus daļas samazinājās no 54,8 % līdz 30 %. Tajā pašā periodā šāda importa cenas paaugstinājās par 7 % (no EUR 609 par tonnu 2003. gadā līdz EUR 653 par tonnu IP). Šā importa vidējā cena pārsniedza tā importa cenu, kuram bija attiecīgo valstu izcelsme, visā aplūkojamā periodā un bija nedaudz zemāka par Kopienas ražošanas nozares cenu (2,3 % pret 5,7 %) tā paša perioda laikā. Galvenie importa avoti no citām trešām valstīm IP bija Norvēģija, Islande un Venecuēla. | 2003 | 2004 | 2005 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Imports no trešām valstīm, kas nav attiecīgās valstis (tonnās) | 477 397 | 470 253 | 354 883 | 264 570 |
| Indekss | 100 | 99 | 74 | 55 |
| Tirgus daļa | 54,8 % | 50,9 % | 40,2 % | 30 % |
| Vienības pārdošanas cena
  (EUR par tonnu) | 609 | 646 | 659 | 653 |
| Indekss | 100 | 106 | 108 | 107 |

(116)

Kopumā imports no visām citām trešām valstīm aplūkojamā perioda laikā samazinājās par aptuveni 45 %, t. i., no 477 400 tonnām 2003. gadā līdz aptuveni 264 600 tonnām IP. Attiecīgi tirgus daļas samazinājās no 54,8 % līdz 30 %. Tajā pašā periodā šāda importa cenas paaugstinājās par 7 % (no EUR 609 par tonnu 2003. gadā līdz EUR 653 par tonnu IP). Šā importa vidējā cena pārsniedza tā importa cenu, kuram bija attiecīgo valstu izcelsme, visā aplūkojamā periodā un bija nedaudz zemāka par Kopienas ražošanas nozares cenu (2,3 % pret 5,7 %) tā paša perioda laikā. Galvenie importa avoti no citām trešām valstīm IP bija Norvēģija, Islande un Venecuēla.

2003

2004

2005

IP

Imports no trešām valstīm, kas nav attiecīgās valstis (tonnās)

477 397

470 253

354 883

264 570

Indekss

100

99

74

55

Tirgus daļa

54,8 %

50,9 %

40,2 %

30 %

Vienības pārdošanas cena

(EUR par tonnu)

609

646

659

653

Indekss

100

106

108

107

5.3.1.1.   Norvēģija

| (117) | Importa no Norvēģijas tendence zināmā mērā atgādināja Kopienas ražošanas nozares importa tendenci, jo tā apjoms un tirgus daļa IP ievērojami samazinājās; importa no Norvēģijas vidējā cena bija EUR 686 par tonnu. Tas nozīmēja, ka Norvēģijas ražojumi bija ievērojami dārgāki nekā imports no trešām valstīm un ka cenu līmenis bija tāds pats kā ražojumiem, kurus pārdeva Kopienas ražošanas nozares. Tādējādi secināja, ka imports no Norvēģijas neveicināja būtisko kaitējumu, kas tika nodarīts Kopienas ražošanas nozarei. | 2003 | 2004 | 2005 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Imports no Norvēģijas
  (apjoms tonnās) | 186 429 | 274 130 | 185 334 | 90 381 |
| Indekss | 100 | 147 | 99 | 48 |
| Norvēģijas vienības pārdošanas cena
  (EUR par tonnu) | 669 | 668 | 650 | 686 |
| Indekss | 100 | 100 | 97 | 103 |
| Tirgus daļa | 21 % | 30 % | 21 % | 10 % |

(117)

Importa no Norvēģijas tendence zināmā mērā atgādināja Kopienas ražošanas nozares importa tendenci, jo tā apjoms un tirgus daļa IP ievērojami samazinājās; importa no Norvēģijas vidējā cena bija EUR 686 par tonnu. Tas nozīmēja, ka Norvēģijas ražojumi bija ievērojami dārgāki nekā imports no trešām valstīm un ka cenu līmenis bija tāds pats kā ražojumiem, kurus pārdeva Kopienas ražošanas nozares. Tādējādi secināja, ka imports no Norvēģijas neveicināja būtisko kaitējumu, kas tika nodarīts Kopienas ražošanas nozarei.

2003

2004

2005

IP

Imports no Norvēģijas

(apjoms tonnās)

186 429

274 130

185 334

90 381

Indekss

100

147

99

48

Norvēģijas vienības pārdošanas cena

(EUR par tonnu)

669

668

650

686

Indekss

100

100

97

103

Tirgus daļa

21 %

30 %

21 %

10 %

5.3.1.2.   Islande

| (118) | Aplūkojamā periodā imports no Islandes palielinājās par 16 %, un šā importa tirgus daļa palielinājās par 1,2 procentu punktiem (IP = 9,3 %). Šo tendenci zināmā mērā var izskaidrot fakts, ka viens liels Norvēģijas ražotājs pārveda vienu ražošanas daļu uz Islandi, kur bija labvēlīgāki apstākļi FeSi ražošanai. Kaut gan vidējā importa cena no Islandes bija zemāka nekā Kopienas ražošanas nozares vidējā cena IP laikā, tā bija augstāka par vidējo importa cenu no attiecīgajām valstīm (par 12 %). Tādējādi, kaut gan nevar izslēgt, ka imports no Islandes zināmā mērā negatīvi ietekmēja Kopienas ražošanas nozares stāvokli, šo ietekmi nevar uzskatīt par būtiski ievērojamu salīdzinājumā ar importa par dempinga cenām apjomu un cenām. | 2003 | 2004 | 2005 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Imports no Islandes (apjoms tonnās) | 70 506 | 86 120 | 70 607 | 81 881 |
| Indekss | 100 | 122 | 100 | 116 |
| Islandes vienības pārdošanas cena
  (EUR par tonnu) | 645 | 612 | 675 | 643 |
| Indekss | 100 | 95 | 105 | 100 |
| Tirgus daļa | 8,1 % | 9,3 % | 8,0 % | 9,3 % |

(118)

Aplūkojamā periodā imports no Islandes palielinājās par 16 %, un šā importa tirgus daļa palielinājās par 1,2 procentu punktiem (IP = 9,3 %). Šo tendenci zināmā mērā var izskaidrot fakts, ka viens liels Norvēģijas ražotājs pārveda vienu ražošanas daļu uz Islandi, kur bija labvēlīgāki apstākļi FeSi ražošanai. Kaut gan vidējā importa cena no Islandes bija zemāka nekā Kopienas ražošanas nozares vidējā cena IP laikā, tā bija augstāka par vidējo importa cenu no attiecīgajām valstīm (par 12 %). Tādējādi, kaut gan nevar izslēgt, ka imports no Islandes zināmā mērā negatīvi ietekmēja Kopienas ražošanas nozares stāvokli, šo ietekmi nevar uzskatīt par būtiski ievērojamu salīdzinājumā ar importa par dempinga cenām apjomu un cenām.

2003

2004

2005

IP

Imports no Islandes (apjoms tonnās)

70 506

86 120

70 607

81 881

Indekss

100

122

100

116

Islandes vienības pārdošanas cena

(EUR par tonnu)

645

612

675

643

Indekss

100

95

105

100

Tirgus daļa

8,1 %

9,3 %

8,0 %

9,3 %

5.3.1.3.   Brazīlija

| (119) | Trešā svarīgākā valsts starp trešām valstīm ir Brazīlija; uz to neattiecas izmeklēšana apjoma izteiksmē, ko veica IP. Aplūkojamā periodā imports no Brazīlijas samazinājās par 11 % apjoma izteiksmē, savukārt tirgus daļa samazinājās par 0,4 %. Visa aplūkojamā perioda laikā vidējā importa cena no Brazīlijas bija ievērojami augstāka par Kopienas ražošanas nozares vidējo cenu. Tādējādi secināja, ka imports no Brazīlijas neveicināja būtisko kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei. | 2003 | 2004 | 2005 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Imports no Brazīlijas
  (apjoms tonnās) | 29 902 | 25 028 | 24 117 | 26 491 |
| Indekss | 100 | 84 | 81 | 89 |
| Brazīlijas vienības pārdošanas cena
  (EUR par tonnu) | 686 | 732 | 756 | 732 |
| Indekss | 100 | 107 | 110 | 107 |
| Tirgus daļa | 3,4 % | 2,7 % | 2,7 % | 3,0 % |

(119)

Trešā svarīgākā valsts starp trešām valstīm ir Brazīlija; uz to neattiecas izmeklēšana apjoma izteiksmē, ko veica IP. Aplūkojamā periodā imports no Brazīlijas samazinājās par 11 % apjoma izteiksmē, savukārt tirgus daļa samazinājās par 0,4 %. Visa aplūkojamā perioda laikā vidējā importa cena no Brazīlijas bija ievērojami augstāka par Kopienas ražošanas nozares vidējo cenu. Tādējādi secināja, ka imports no Brazīlijas neveicināja būtisko kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei.

2003

2004

2005

IP

Imports no Brazīlijas

(apjoms tonnās)

29 902

25 028

24 117

26 491

Indekss

100

84

81

89

Brazīlijas vienības pārdošanas cena

(EUR par tonnu)

686

732

756

732

Indekss

100

107

110

107

Tirgus daļa

3,4 %

2,7 %

2,7 %

3,0 %

5.3.1.4.   Venecuēla

| (120) | Aplūkojamā perioda laikā imports no Venecuēlas palielinājās par 140 %, un šā importa tirgus daļa palielinājās par 1,3 procentu punktiem, IP sasniedzot 2,2 % tirgus daļu. Importa līmenis izrādījās ievērojams tikai IP, jo citos aplūkojamā perioda gados šāda importa tirgus daļa bija mazāka par 1 %. Tomēr kopumā Venecuēla joprojām bija ļoti neliels dalībnieks Kopienas tirgū. Kaut gan vidējā importa cena no Venecuēlas bija zemāka par Kopienas ražošanas nozares cenu IP laikā, tā bija daudz lielāka par attiecīgo valstu vidējo importa cenu (par 9 %). Kaut gan nevar izslēgt, ka šādam importam bija zināma ietekme uz Kopienas ražošanas nozares negatīvo stāvokli, nevar uzskatīt, ka šādai ietekmei būtu būtiska nozīme salīdzinājumā ar importa par dempinga cenām apjomu un cenām. | 2003 | 2004 | 2005 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Imports no Venecuēlas
  (apjoms tonnās) | 8 255 | 0 | 4 489 | 19 787 |
| Indekss | 100 | 0 | 54 | 240 |
| Venecuēlas vienības pārdošanas cena
  (EUR par tonnu) | 706 | 0 | 712 | 626 |
| Indekss | 100 | 0 | 101 | 89 |
| Tirgus daļa | 0,9 % | 0 % | 0,5 % | 2,2 % |

(120)

Aplūkojamā perioda laikā imports no Venecuēlas palielinājās par 140 %, un šā importa tirgus daļa palielinājās par 1,3 procentu punktiem, IP sasniedzot 2,2 % tirgus daļu. Importa līmenis izrādījās ievērojams tikai IP, jo citos aplūkojamā perioda gados šāda importa tirgus daļa bija mazāka par 1 %. Tomēr kopumā Venecuēla joprojām bija ļoti neliels dalībnieks Kopienas tirgū. Kaut gan vidējā importa cena no Venecuēlas bija zemāka par Kopienas ražošanas nozares cenu IP laikā, tā bija daudz lielāka par attiecīgo valstu vidējo importa cenu (par 9 %). Kaut gan nevar izslēgt, ka šādam importam bija zināma ietekme uz Kopienas ražošanas nozares negatīvo stāvokli, nevar uzskatīt, ka šādai ietekmei būtu būtiska nozīme salīdzinājumā ar importa par dempinga cenām apjomu un cenām.

2003

2004

2005

IP

Imports no Venecuēlas

(apjoms tonnās)

8 255

0

4 489

19 787

Indekss

100

0

54

240

Venecuēlas vienības pārdošanas cena

(EUR par tonnu)

706

0

712

626

Indekss

100

0

101

89

Tirgus daļa

0,9 %

0 %

0,5 %

2,2 %

| (121) | Pamatojoties uz minētajiem faktiem, secināja, ka imports no citām trešām valstīm būtiski neveicināja Kopienas ražošanas nozarei radīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(121)

Pamatojoties uz minētajiem faktiem, secināja, ka imports no citām trešām valstīm būtiski neveicināja Kopienas ražošanas nozarei radīto kaitējumu.

5.3.2.   Citu Kopienas ražotāju radītā konkurence

| (122) | Kā norādīts 77. apsvērumā, viens cits Kopienas ražotājs nesadarbojās ar izmeklēšanas veicējiem. Pamatojoties uz informāciju, kas izmeklēšanā iegūta no ražotājiem, kuri sadarbojās, tika veiktas aplēses, ka tā pārdošanas apjoms un īpatsvars Kopienas tirgū bija stabili visā aplūkojamā perioda laikā un saglabājās nenozīmīgā līmenī. Šim citam Kopienas ražotājam uz Kopienas ražošanas nozares rēķina arī nepalielinājās ne pārdošanas apjoms, ne tirgus daļa. Nebija informācijas par cita Kopienas ražotāja cenām. |
| --- | --- |

(122)

Kā norādīts 77. apsvērumā, viens cits Kopienas ražotājs nesadarbojās ar izmeklēšanas veicējiem. Pamatojoties uz informāciju, kas izmeklēšanā iegūta no ražotājiem, kuri sadarbojās, tika veiktas aplēses, ka tā pārdošanas apjoms un īpatsvars Kopienas tirgū bija stabili visā aplūkojamā perioda laikā un saglabājās nenozīmīgā līmenī. Šim citam Kopienas ražotājam uz Kopienas ražošanas nozares rēķina arī nepalielinājās ne pārdošanas apjoms, ne tirgus daļa. Nebija informācijas par cita Kopienas ražotāja cenām.

| (123) | Ņemot vērā iepriekš teikto un to, ka nav informācijas, kas apliecinātu pretējo, secināja, ka cits Kopienas ražotājs neveicināja Kopienas ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(123)

Ņemot vērā iepriekš teikto un to, ka nav informācijas, kas apliecinātu pretējo, secināja, ka cits Kopienas ražotājs neveicināja Kopienas ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

5.3.3.   Pieprasījuma attīstība

| (124) | Attiecībā uz pieprasījuma attīstību acīmredzamais FeSi patēriņš Kopienas tirgū, izņemot 2004. gadā, bija diezgan stabils visā aplūkojamā periodā. Tādējādi būtisko kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei nevar attiecināt uz pieprasījuma sarukumu Kopienas tirgū. |
| --- | --- |

(124)

Attiecībā uz pieprasījuma attīstību acīmredzamais FeSi patēriņš Kopienas tirgū, izņemot 2004. gadā, bija diezgan stabils visā aplūkojamā periodā. Tādējādi būtisko kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei nevar attiecināt uz pieprasījuma sarukumu Kopienas tirgū.

5.3.4.   Kopienas ražošanas nozares eksporta darbības rezultāti

| (125) | Attiecībā uz Kopienas ražošanas nozares pārdošanu ārpus Kopienas izmeklēšanā konstatēja, ka aplūkojamā perioda laikā bija vērojams vispārējs palielinājums par 69 % apjoma izteiksmē. Tajā pašā periodā vienības pārdošanas cena bija vidēji par 22 % augstāka nekā Kopienas tirgū. Tomēr eksporta īpatsvars, kas izteikts procentos no kopējā Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoma, visā aplūkojamā periodā joprojām bija diezgan zemā līmenī (aptuveni 3,1 % attiecībā pret ražošanu). Tādējādi secināja, ka eksporta darbība nekādi nevarēja veicināt to, ka Kopienas ražošanas nozarei tiek nodarīts kaitējums. |
| --- | --- |

(125)

Attiecībā uz Kopienas ražošanas nozares pārdošanu ārpus Kopienas izmeklēšanā konstatēja, ka aplūkojamā perioda laikā bija vērojams vispārējs palielinājums par 69 % apjoma izteiksmē. Tajā pašā periodā vienības pārdošanas cena bija vidēji par 22 % augstāka nekā Kopienas tirgū. Tomēr eksporta īpatsvars, kas izteikts procentos no kopējā Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoma, visā aplūkojamā periodā joprojām bija diezgan zemā līmenī (aptuveni 3,1 % attiecībā pret ražošanu). Tādējādi secināja, ka eksporta darbība nekādi nevarēja veicināt to, ka Kopienas ražošanas nozarei tiek nodarīts kaitējums.

5.3.5.   Valūtas svārstības

| (126) | Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka ASV dolāra sadārdzināšanās pret euro bijusi labvēlīga FeSi importam Eiropas Kopienā. Laikposmā starp 2003. un 2004. gadu ASV dolāra vērtība patiesi samazinājās par 9,7 % pret euro. Tomēr no 2004. gada un līdz pat IP beigām ASV dolāra vērtība pret euro samazinājās tikai par 2,7 %. Ne Kopienas ražošanas nozares cenu attīstība, ne importa apjoms ne no attiecīgajām, ne citām trešām valstīm neatspoguļo diezgan nelielo ASV dolāra vērtības kritumu pret euro. |
| --- | --- |

(126)

Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka ASV dolāra sadārdzināšanās pret euro bijusi labvēlīga FeSi importam Eiropas Kopienā. Laikposmā starp 2003. un 2004. gadu ASV dolāra vērtība patiesi samazinājās par 9,7 % pret euro. Tomēr no 2004. gada un līdz pat IP beigām ASV dolāra vērtība pret euro samazinājās tikai par 2,7 %. Ne Kopienas ražošanas nozares cenu attīstība, ne importa apjoms ne no attiecīgajām, ne citām trešām valstīm neatspoguļo diezgan nelielo ASV dolāra vērtības kritumu pret euro.

| (127) | Tādējādi ASV dolāra vērtības pret euro samazināšanās uzskatāma par neievērojamu un to nevar uzskatīt par svarīgu cēloni, kura dēļ Kopienas ražošanas nozare zaudējusi tirgus daļu. Rezultātā provizoriski secināja, ka euro vērtības palielināšanās attiecībā pret ASV dolāru nebija faktors, kas izraisītu būtisku kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei, un tādēļ prasība tika noraidīta. |
| --- | --- |

(127)

Tādējādi ASV dolāra vērtības pret euro samazināšanās uzskatāma par neievērojamu un to nevar uzskatīt par svarīgu cēloni, kura dēļ Kopienas ražošanas nozare zaudējusi tirgus daļu. Rezultātā provizoriski secināja, ka euro vērtības palielināšanās attiecībā pret ASV dolāru nebija faktors, kas izraisītu būtisku kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei, un tādēļ prasība tika noraidīta.

| (128) | Turklāt jāatceras, ka izmeklēšanā jāpārbauda, vai imports par dempinga cenām (cenu un apjoma izteiksmē) radījis būtisku kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei vai šāda būtiska kaitējuma cēlonis ir citi faktori. Attiecībā uz šo, runājot par cenām, pamatregulas 3. panta 6. punktā teikts, ka jāparāda, ka imports par dempinga cenām rada kaitējumu. Tādējādi tas vienkārši attiecas uz cenu līmeņu starpību un nepastāv prasība analizēt faktorus, kuri ietekmējuši šo cenu līmeni. |
| --- | --- |

(128)

Turklāt jāatceras, ka izmeklēšanā jāpārbauda, vai imports par dempinga cenām (cenu un apjoma izteiksmē) radījis būtisku kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei vai šāda būtiska kaitējuma cēlonis ir citi faktori. Attiecībā uz šo, runājot par cenām, pamatregulas 3. panta 6. punktā teikts, ka jāparāda, ka imports par dempinga cenām rada kaitējumu. Tādējādi tas vienkārši attiecas uz cenu līmeņu starpību un nepastāv prasība analizēt faktorus, kuri ietekmējuši šo cenu līmeni.

| (129) | Iepriekš teikto apstiprina arī pamatregulas 3. panta 7. punkts, kurā ietverta atsauce uz zināmiem faktoriem, kuri nav imports par dempinga cenām. Patiesībā citu zināmo faktoru uzskaitījums šajā pantā nesniedz atsauci ne uz vienu faktoru, kas ietekmē cenu līmeni importam par dempinga cenām. Apkopojot iepriekš teikto, ja eksports ir par dempinga cenām un pat ja tas guvis labumu no valūtu kursu labvēlīgas attīstības, ir grūti saskatīt, kādā veidā valūtas kursa attīstība varētu būt vēl viens faktors, kas rada kaitējumu. |
| --- | --- |

(129)

Iepriekš teikto apstiprina arī pamatregulas 3. panta 7. punkts, kurā ietverta atsauce uz zināmiem faktoriem, kuri nav imports par dempinga cenām. Patiesībā citu zināmo faktoru uzskaitījums šajā pantā nesniedz atsauci ne uz vienu faktoru, kas ietekmē cenu līmeni importam par dempinga cenām. Apkopojot iepriekš teikto, ja eksports ir par dempinga cenām un pat ja tas guvis labumu no valūtu kursu labvēlīgas attīstības, ir grūti saskatīt, kādā veidā valūtas kursa attīstība varētu būt vēl viens faktors, kas rada kaitējumu.

| (130) | Tādējādi analīze par faktoriem, kas ietekmē cenu līmeni importam par dempinga cenām, vai nu tās ir valūtas kursa svārstības, vai kāds cits faktors, nevar būt izšķiroša, un tā pārsniegtu pamatregulas prasības. Tādējādi, pamatojoties uz šo, pieprasījumi par valūtas kursa svārstībām tika provizoriski noraidīti. |
| --- | --- |

(130)

Tādējādi analīze par faktoriem, kas ietekmē cenu līmeni importam par dempinga cenām, vai nu tās ir valūtas kursa svārstības, vai kāds cits faktors, nevar būt izšķiroša, un tā pārsniegtu pamatregulas prasības. Tādējādi, pamatojoties uz šo, pieprasījumi par valūtas kursa svārstībām tika provizoriski noraidīti.

5.3.6.   Citi faktori

| (131) | Vairāki lietotāji un importētāji iebilda, ka kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei rada augstās ražošanas izmaksas, sevišķi elektroenerģijas izmaksu kāpums, kas īpaši bija vērojams Eiropā. |
| --- | --- |

(131)

Vairāki lietotāji un importētāji iebilda, ka kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei rada augstās ražošanas izmaksas, sevišķi elektroenerģijas izmaksu kāpums, kas īpaši bija vērojams Eiropā.

| (132) | Lai gan patiešām elektroenerģijas izmaksas veido lielu ražošanas izmaksu daļu, izmeklēšana arī parādīja, ka elektroenerģijas cenas paaugstinājušās visā pasaulē, tostarp attiecīgajās valstīs, dažviet pat vēl vairāk nekā Eiropā. |
| --- | --- |

(132)

Lai gan patiešām elektroenerģijas izmaksas veido lielu ražošanas izmaksu daļu, izmeklēšana arī parādīja, ka elektroenerģijas cenas paaugstinājušās visā pasaulē, tostarp attiecīgajās valstīs, dažviet pat vēl vairāk nekā Eiropā.

| (133) | Ņemot vērā šo apstākli, elektroenerģijas jautājums nevar izjaukt cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Kopienas ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. |
| --- | --- |

(133)

Ņemot vērā šo apstākli, elektroenerģijas jautājums nevar izjaukt cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Kopienas ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu.

| (134) | Viena ieinteresētā persona iebilda, ka Kopienas ražošanas nozare pati sev rada kaitējumu, pārejot no FeSi uz citu sakausējumu, īpaši feromangāna un silīcijmangāna, ražošanu. |
| --- | --- |

(134)

Viena ieinteresētā persona iebilda, ka Kopienas ražošanas nozare pati sev rada kaitējumu, pārejot no FeSi uz citu sakausējumu, īpaši feromangāna un silīcijmangāna, ražošanu.

| (135) | Izmeklēšanā tika atklāts, ka šāda pāreja ir iespējama, ja krāsnis ir tehniski aprīkotas šādām ražošanas pārmaiņām. Kopienas ražošanas nozarei ir tikai dažas šādas krāsnis, un tādēļ iespējas tai pāriet uz cita veida ražošanu atbilstīgi faktiskajām tirgus tendencēm ir ierobežotas. Faktiski tikai trim Kopienas ražošanas nozares ražotājiem jau ir šādas krāsnis, tomēr pat šiem ražotājiem pārmaiņas ražošanā ir saistītas ar augstām izmaksām tādēļ, ka iekārtas stāvēs dīkā gandrīz 14 dienas, kas nepieciešamas to tīrīšanai un pielāgošanai jaunajam ražošanas procesam. Papildu faktors, kas apgrūtina pāreju uz cita veida ražošanu, ir grūtības atrast mangāna sakausējumu ražošanai nepieciešamo izejvielu avotu, jo tikai daži starptautiski šo izejvielu piegādātāji neatrodas Kopienā un strādā, pamatojoties uz ilgtermiņa līgumiem. Neraugoties uz šiem ierobežojumiem, pāreja uz cita veida ražošanu notika 2004. gadā, kad EK tirgū nebija mangāna sakausējumu, tajā pašā laikā FeSi piedāvājums bija pietiekams. |
| --- | --- |

(135)

Izmeklēšanā tika atklāts, ka šāda pāreja ir iespējama, ja krāsnis ir tehniski aprīkotas šādām ražošanas pārmaiņām. Kopienas ražošanas nozarei ir tikai dažas šādas krāsnis, un tādēļ iespējas tai pāriet uz cita veida ražošanu atbilstīgi faktiskajām tirgus tendencēm ir ierobežotas. Faktiski tikai trim Kopienas ražošanas nozares ražotājiem jau ir šādas krāsnis, tomēr pat šiem ražotājiem pārmaiņas ražošanā ir saistītas ar augstām izmaksām tādēļ, ka iekārtas stāvēs dīkā gandrīz 14 dienas, kas nepieciešamas to tīrīšanai un pielāgošanai jaunajam ražošanas procesam. Papildu faktors, kas apgrūtina pāreju uz cita veida ražošanu, ir grūtības atrast mangāna sakausējumu ražošanai nepieciešamo izejvielu avotu, jo tikai daži starptautiski šo izejvielu piegādātāji neatrodas Kopienā un strādā, pamatojoties uz ilgtermiņa līgumiem. Neraugoties uz šiem ierobežojumiem, pāreja uz cita veida ražošanu notika 2004. gadā, kad EK tirgū nebija mangāna sakausējumu, tajā pašā laikā FeSi piedāvājums bija pietiekams.

| (136) | Tātad daži Kopienas ražošanas nozares ražotāji nepieņēma lēmumu brīvprātīgi samazināt ražošanu, kā uzskatīja ieinteresētās personas, bet to noteica tas, ka imports par dempinga cenām neļāva Kopienas ražošanas nozarei veikt rentablu līdzīgā ražojuma tirdzniecību. Tādējādi argumentu par pašnodarītu kaitējumu vajadzēja noraidīt. |
| --- | --- |

(136)

Tātad daži Kopienas ražošanas nozares ražotāji nepieņēma lēmumu brīvprātīgi samazināt ražošanu, kā uzskatīja ieinteresētās personas, bet to noteica tas, ka imports par dempinga cenām neļāva Kopienas ražošanas nozarei veikt rentablu līdzīgā ražojuma tirdzniecību. Tādējādi argumentu par pašnodarītu kaitējumu vajadzēja noraidīt.

5.4.   Secinājums par cēloņiem

| (137) | Iepriekš minētā analīze uzskatāmi rāda, ka attiecīgo valstu izcelsmes importa apjoms un tirgus daļa aplūkojamā perioda laikā ievērojami palielinājās. Tāpat IP imports par dempinga cenām pazemināja Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenas. |
| --- | --- |

(137)

Iepriekš minētā analīze uzskatāmi rāda, ka attiecīgo valstu izcelsmes importa apjoms un tirgus daļa aplūkojamā perioda laikā ievērojami palielinājās. Tāpat IP imports par dempinga cenām pazemināja Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenas.

| (138) | Zemo cenu importa no attiecīgajām valstīm tirgus daļa pieauga laikā, kad ievērojami samazinājās Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoms un tirgus daļa. Tajā pašā laikā Kopienas ražošanas nozare nevarēja paaugstināt pārdošanas cenas līdz līmenim, kāds nepieciešams, lai pilnībā segtu izmaksas, jo tās pārdošanas cenas IP laikā pazemināja imports par dempinga cenām. Rezultātā, inter alia, Kopienas ražošanas nozarei radās ievērojams kaitējums. |
| --- | --- |

(138)

Zemo cenu importa no attiecīgajām valstīm tirgus daļa pieauga laikā, kad ievērojami samazinājās Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoms un tirgus daļa. Tajā pašā laikā Kopienas ražošanas nozare nevarēja paaugstināt pārdošanas cenas līdz līmenim, kāds nepieciešams, lai pilnībā segtu izmaksas, jo tās pārdošanas cenas IP laikā pazemināja imports par dempinga cenām. Rezultātā, inter alia, Kopienas ražošanas nozarei radās ievērojams kaitējums.

| (139) | Savukārt, izmeklējot citus faktorus, kas būtu varējuši nodarīt zaudējumus Kopienas ražošanas nozarei, atklājās, ka neviens no tiem nevarēja ievērojami negatīvi ietekmēt Kopienas ražošanas nozares stāvokli. |
| --- | --- |

(139)

Savukārt, izmeklējot citus faktorus, kas būtu varējuši nodarīt zaudējumus Kopienas ražošanas nozarei, atklājās, ka neviens no tiem nevarēja ievērojami negatīvi ietekmēt Kopienas ražošanas nozares stāvokli.

| (140) | Pamatojoties uz iepriekš minēto analīzi, kurā visu zināmo faktoru ietekme uz Kopienas ražošanas nozares stāvokli pienācīgi nošķirta un atdalīta no importa par dempinga cenām ietekmes, kas rada kaitējumu, provizoriski secināja, ka imports par dempinga cenām no attiecīgās valsts ir radījis būtisku kaitējumu Kopienai pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(140)

Pamatojoties uz iepriekš minēto analīzi, kurā visu zināmo faktoru ietekme uz Kopienas ražošanas nozares stāvokli pienācīgi nošķirta un atdalīta no importa par dempinga cenām ietekmes, kas rada kaitējumu, provizoriski secināja, ka imports par dempinga cenām no attiecīgās valsts ir radījis būtisku kaitējumu Kopienai pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē.

6.   KOPIENAS INTERESES

6.1.   Sākotnēja piezīme

| (141) | Lai gan ir secinājumi par dempingu, kas rada kaitējumu, Komisija saskaņā ar pamatregulas 21. pantu pārbaudīja, vai pastāv nopietni iemesli, kas liek secināt, ka šajā konkrētajā gadījumā pasākumu noteikšana nav Kopienas interesēs. Kopienas intereses tika noteiktas, izvērtējot visas dažādās iesaistītās intereses, t. i., Kopienas ražošanas nozares, attiecīgā ražojuma importētāju, izejvielu piegādātāju un lietotāju intereses. |
| --- | --- |

(141)

Lai gan ir secinājumi par dempingu, kas rada kaitējumu, Komisija saskaņā ar pamatregulas 21. pantu pārbaudīja, vai pastāv nopietni iemesli, kas liek secināt, ka šajā konkrētajā gadījumā pasākumu noteikšana nav Kopienas interesēs. Kopienas intereses tika noteiktas, izvērtējot visas dažādās iesaistītās intereses, t. i., Kopienas ražošanas nozares, attiecīgā ražojuma importētāju, izejvielu piegādātāju un lietotāju intereses.

6.2.   Izmeklēšana

| (142) | Lai varētu novērtēt pasākumu piemērošanas vai nepiemērošanas varbūtējo ietekmi, Komisija lūdza visām ieinteresētajām personām sniegt informāciju. Komisija nosūtīja anketas septiņiem attiecīgā ražojuma Kopienas ražotājiem, trim izejvielu piegādātājiem, 72 importētājiem un 31 lietotājam. Atbildes sniedza seši Kopienas ražotāji, trīs izejvielu piegādātāji, septiņi importētāji un astoņi lietotāji. |
| --- | --- |

(142)

Lai varētu novērtēt pasākumu piemērošanas vai nepiemērošanas varbūtējo ietekmi, Komisija lūdza visām ieinteresētajām personām sniegt informāciju. Komisija nosūtīja anketas septiņiem attiecīgā ražojuma Kopienas ražotājiem, trim izejvielu piegādātājiem, 72 importētājiem un 31 lietotājam. Atbildes sniedza seši Kopienas ražotāji, trīs izejvielu piegādātāji, septiņi importētāji un astoņi lietotāji.

6.3.   Kopienas ražošanas nozares intereses

6.3.1.   Kopienas ražošanas nozares iezīmes un struktūra

| (143) | Kopienas ražošanas nozari galvenokārt veido vidēji uzņēmumi sešās dalībvalstīs (Spānijā, Francijā, Zviedrijā, Slovēnijā, Slovākijā un Polijā). Kopienas ražošanas nozarē IP bija nodarbinātas 1 153 personas, un tā iepirka izejvielas no Kopienas piegādātājiem, tādējādi ietekmējot izejvielu piegādātāju nodarbinātības līmeni. |
| --- | --- |

(143)

Kopienas ražošanas nozari galvenokārt veido vidēji uzņēmumi sešās dalībvalstīs (Spānijā, Francijā, Zviedrijā, Slovēnijā, Slovākijā un Polijā). Kopienas ražošanas nozarē IP bija nodarbinātas 1 153 personas, un tā iepirka izejvielas no Kopienas piegādātājiem, tādējādi ietekmējot izejvielu piegādātāju nodarbinātības līmeni.

6.3.2.   Pasākumu piemērošanas vai nepiemērošanas ietekme uz Kopienas ražošanas nozari

| (144) | Konstatētais kaitējums izpaudies kā ievērojams pārdošanas apjoma samazinājums un pārdošanas cenas nepietiekams paaugstinājums, kā rezultātā Kopienas ražošanas nozarei radās kaitējums. Tiek gaidīts, ka pēc antidempinga maksājuma ieviešanas palielināsies Kopienas ražošanas nozares pārdotā FeSi apjoms. Zināmā mērā arī paaugstināsies cenas Kopienas tirgū. Tādējādi Kopienas ražošanas nozare varēs panākt pieņemamu rentabilitātes līmeni. Tomēr Kopienas ražošanas nozares cenu pieaugums var būt tikai mērens (ja vispār cenas paaugstināsies) to konkurences apstākļu dēļ, kādi pastāv starp Kopienas ražotājiem, un cita zemo cenu importa pastāvēšanas dēļ, uz ko neattiecas antidempinga pasākumi. |
| --- | --- |

(144)

Konstatētais kaitējums izpaudies kā ievērojams pārdošanas apjoma samazinājums un pārdošanas cenas nepietiekams paaugstinājums, kā rezultātā Kopienas ražošanas nozarei radās kaitējums. Tiek gaidīts, ka pēc antidempinga maksājuma ieviešanas palielināsies Kopienas ražošanas nozares pārdotā FeSi apjoms. Zināmā mērā arī paaugstināsies cenas Kopienas tirgū. Tādējādi Kopienas ražošanas nozare varēs panākt pieņemamu rentabilitātes līmeni. Tomēr Kopienas ražošanas nozares cenu pieaugums var būt tikai mērens (ja vispār cenas paaugstināsies) to konkurences apstākļu dēļ, kādi pastāv starp Kopienas ražotājiem, un cita zemo cenu importa pastāvēšanas dēļ, uz ko neattiecas antidempinga pasākumi.

| (145) | Uzskata, ka pasākumu piemērošana atjaunos tirgū godīgu konkurenci. Jānorāda, ka Kopienas ražošanas nozarē kaitējumu lielā mērā rada grūtības konkurēt ar zemo cenu importu par dempinga cenām, kuram ir attiecīgo valstu izcelsme. Ja tiek veikti pasākumi, Kopienas ražošanas nozare varēs vismaz daļēji atgūt zaudēto tirgus daļu, kas attiecīgi pozitīvi ietekmēs rentabilitāti. |
| --- | --- |

(145)

Uzskata, ka pasākumu piemērošana atjaunos tirgū godīgu konkurenci. Jānorāda, ka Kopienas ražošanas nozarē kaitējumu lielā mērā rada grūtības konkurēt ar zemo cenu importu par dempinga cenām, kuram ir attiecīgo valstu izcelsme. Ja tiek veikti pasākumi, Kopienas ražošanas nozare varēs vismaz daļēji atgūt zaudēto tirgus daļu, kas attiecīgi pozitīvi ietekmēs rentabilitāti.

| (146) | Kā minēts iepriekš, Kopienas ražošanas nozarei būtisku kaitējumu radīja attiecīgo valstu izcelsmes imports par dempinga cenām. Ja netiks veikti pasākumi, iespējama Kopienas ražošanas nozares stāvokļa turpmāka pasliktināšanās. Tas nozīmētu turpmāku nodarbinātības samazināšanos un piesardzīgus ieguldījumus nākamo gadu laikā. Cenu pazeminājums, ko rada imports par dempinga cenām, arī turpmāk jauks visus Kopienas ražošanas nozares centienus, īpaši attiecībā uz rentabilitātes atgūšanu. Ja netiks veikti pasākumi, būs apdraudēta nozares pastāvēšana ilgtermiņā, un gandrīz droši var teikt, ka vismaz daži Kopienas ražotāji bankrotēs importa par dempinga cenām radītās konkurences dēļ. |
| --- | --- |

(146)

Kā minēts iepriekš, Kopienas ražošanas nozarei būtisku kaitējumu radīja attiecīgo valstu izcelsmes imports par dempinga cenām. Ja netiks veikti pasākumi, iespējama Kopienas ražošanas nozares stāvokļa turpmāka pasliktināšanās. Tas nozīmētu turpmāku nodarbinātības samazināšanos un piesardzīgus ieguldījumus nākamo gadu laikā. Cenu pazeminājums, ko rada imports par dempinga cenām, arī turpmāk jauks visus Kopienas ražošanas nozares centienus, īpaši attiecībā uz rentabilitātes atgūšanu. Ja netiks veikti pasākumi, būs apdraudēta nozares pastāvēšana ilgtermiņā, un gandrīz droši var teikt, ka vismaz daži Kopienas ražotāji bankrotēs importa par dempinga cenām radītās konkurences dēļ.

| (147) | Tātad tiek gaidīts, ka pasākumu ietekmē Kopienas ražošanas nozarei būs iespēja atgūties no šajā izmeklēšanā konstatētā dempinga, kas rada kaitējumu. |
| --- | --- |

(147)

Tātad tiek gaidīts, ka pasākumu ietekmē Kopienas ražošanas nozarei būs iespēja atgūties no šajā izmeklēšanā konstatētā dempinga, kas rada kaitējumu.

6.4.   Cita Kopienas ražotāja intereses

| (148) | Bez Kopienas ražošanas nozares ir tikai vēl viens Kopienas ražotājs. Tā kā šis ražotājs nesadarbojās un nebija precīzas informācijas par tā darbību, tad aplēses rāda, ka, pamatojoties uz to Kopienas ražotāju informāciju, kuri sadarbojās, šā ražotāja ražošana veido aptuveni 6–8 % no Kopienas ražošanas nozares. Ja tiks piemēroti antidempinga pasākumi, tad attiecībā uz šo citu Kopienas ražotāju tiek gaidītas tādas pašas pozitīvas tendences, kādas attiecībā uz Kopienas ražošanas nozari noteiktas 144. apsvērumā. |
| --- | --- |

(148)

Bez Kopienas ražošanas nozares ir tikai vēl viens Kopienas ražotājs. Tā kā šis ražotājs nesadarbojās un nebija precīzas informācijas par tā darbību, tad aplēses rāda, ka, pamatojoties uz to Kopienas ražotāju informāciju, kuri sadarbojās, šā ražotāja ražošana veido aptuveni 6–8 % no Kopienas ražošanas nozares. Ja tiks piemēroti antidempinga pasākumi, tad attiecībā uz šo citu Kopienas ražotāju tiek gaidītas tādas pašas pozitīvas tendences, kādas attiecībā uz Kopienas ražošanas nozari noteiktas 144. apsvērumā.

| (149) | Tātad šis cits Kopienas ražotājs noteikti gūs labumu, ja tiks ieviesti antidempinga pasākumi. |
| --- | --- |

(149)

Tātad šis cits Kopienas ražotājs noteikti gūs labumu, ja tiks ieviesti antidempinga pasākumi.

6.5.   Izejvielu piegādātāju intereses

| (150) | Trīs atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no izejvielu piegādātājiem, kas piegādā/izplata elektroenerģiju, kvarcītu un koksu Kopienas ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(150)

Trīs atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no izejvielu piegādātājiem, kas piegādā/izplata elektroenerģiju, kvarcītu un koksu Kopienas ražošanas nozarei.

| (151) | Ja tiks veikti pasākumi un Kopienas ražošanas nozare atgūs zaudēto tirgus daļu, izejvielu piegādātāji arī varēs palielināt savu ražojumu pārdošanas apjomu. Tā kā attiecīgās izejvielas veido šo uzņēmumu apgrozījuma lielāko daļu, iespējams, ka uzlabosies izejvielu piegādātāju finansiālais stāvoklis. |
| --- | --- |

(151)

Ja tiks veikti pasākumi un Kopienas ražošanas nozare atgūs zaudēto tirgus daļu, izejvielu piegādātāji arī varēs palielināt savu ražojumu pārdošanas apjomu. Tā kā attiecīgās izejvielas veido šo uzņēmumu apgrozījuma lielāko daļu, iespējams, ka uzlabosies izejvielu piegādātāju finansiālais stāvoklis.

| (152) | Ja pasākumi netiks veikti, Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoms turpinās samazināties un attiecīgi samazināsies pieprasījums pēc izejvielām. Tas, visdrīzāk, negatīvi ietekmēs izejvielu piegādātāju rentabilitāti. |
| --- | --- |

(152)

Ja pasākumi netiks veikti, Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoms turpinās samazināties un attiecīgi samazināsies pieprasījums pēc izejvielām. Tas, visdrīzāk, negatīvi ietekmēs izejvielu piegādātāju rentabilitāti.

6.6.   Importētāju intereses

| (153) | Atbildes uz anketas jautājumiem iesūtīja septiņi importētāji. Septiņi importētāji, kuri sadarbojās, pārstāv aptuveni 12,7 % no kopējā FeSi patēriņa Kopienā IP. Visi iebilda pret pasākumu veikšanu. |
| --- | --- |

(153)

Atbildes uz anketas jautājumiem iesūtīja septiņi importētāji. Septiņi importētāji, kuri sadarbojās, pārstāv aptuveni 12,7 % no kopējā FeSi patēriņa Kopienā IP. Visi iebilda pret pasākumu veikšanu.

| (154) | Importētāju attiecīgā ražojuma pārdošanas peļņas norma, pamatojoties uz vidējo svērto rādītāju, ir 6 %. Tādējādi viņi paši varētu segt daļu no iespējamā cenas pieauguma, savukārt otru daļu segtu klienti. Ņemot vērā to maksājumu vidējo svērto līmeni, kuri jāpiemēro uzņēmumiem, kas darbojas tirgus ekonomikas apstākļos, un alternatīvos avotus, kas pieejami bez jebkādiem nodokļiem, ikvienā gadījumā iespējamais cenas paaugstinājums, šķiet, ir ierobežots. |
| --- | --- |

(154)

Importētāju attiecīgā ražojuma pārdošanas peļņas norma, pamatojoties uz vidējo svērto rādītāju, ir 6 %. Tādējādi viņi paši varētu segt daļu no iespējamā cenas pieauguma, savukārt otru daļu segtu klienti. Ņemot vērā to maksājumu vidējo svērto līmeni, kuri jāpiemēro uzņēmumiem, kas darbojas tirgus ekonomikas apstākļos, un alternatīvos avotus, kas pieejami bez jebkādiem nodokļiem, ikvienā gadījumā iespējamais cenas paaugstinājums, šķiet, ir ierobežots.

| (155) | Šo uzskatu atbalstīja importētājs, kas sadarbojās, un apstiprināja, ka Ukrainai, kas iepriekš bija lielākā attiecīgā ražojuma eksportētāja, ir rezerves jauda, kuru var izmantot labvēlīgākos tirgus apstākļos. |
| --- | --- |

(155)

Šo uzskatu atbalstīja importētājs, kas sadarbojās, un apstiprināja, ka Ukrainai, kas iepriekš bija lielākā attiecīgā ražojuma eksportētāja, ir rezerves jauda, kuru var izmantot labvēlīgākos tirgus apstākļos.

| (156) | Tas pats importētājs apstiprināja, ka tā svarīgākais piegādātājs, kas atrodas Eiropā, bet ārpus EK, beidzis ražošanu 2005. gada augustā, bet atsācis ražošanu 2007. gada sākumā, izmantojot 80 % no jaudas. Paredz, ka šis ražotājs varēs pilnībā atgūt jaudu, kā rezultātā papildus būs pieejamas 100 000 tonnu attiecīgā ražojuma. |
| --- | --- |

(156)

Tas pats importētājs apstiprināja, ka tā svarīgākais piegādātājs, kas atrodas Eiropā, bet ārpus EK, beidzis ražošanu 2005. gada augustā, bet atsācis ražošanu 2007. gada sākumā, izmantojot 80 % no jaudas. Paredz, ka šis ražotājs varēs pilnībā atgūt jaudu, kā rezultātā papildus būs pieejamas 100 000 tonnu attiecīgā ražojuma.

| (157) | Ņemot vērā faktu, ka attiecīgā ražojuma imports no valstīm, uz kurām attiecas izmeklēšana, veido vidēji 12 % no kopējā apgrozījuma, maksājuma noteikšana nopietni neietekmēs importētāju finansiālo stāvokli. |
| --- | --- |

(157)

Ņemot vērā faktu, ka attiecīgā ražojuma imports no valstīm, uz kurām attiecas izmeklēšana, veido vidēji 12 % no kopējā apgrozījuma, maksājuma noteikšana nopietni neietekmēs importētāju finansiālo stāvokli.

| (158) | Pamatojoties uz iepriekš teikto, provizoriski secināja, ka antidempinga pasākumu ietekme (ja tādi tiks veikti) visdrīzāk būtiski neietekmēs importētājus. |
| --- | --- |

(158)

Pamatojoties uz iepriekš teikto, provizoriski secināja, ka antidempinga pasākumu ietekme (ja tādi tiks veikti) visdrīzāk būtiski neietekmēs importētājus.

6.7.   Lietotāju intereses

| (159) | Atbildes uz anketas jautājumiem sniedza astoņi lietotāji un viena lietotāju asociācija. Viens pārbaudes apmeklējums tika veikts uzņēmumā, kas iepirka vislielāko FeSi apjomu IP. Astoņi lietotāji, kuri sadarbojās, pārstāvēja aptuveni 24 % no kopējā FeSi patēriņa Kopienā IP. Visi lietotāji, kuri sadarbojās, pieņēma nostāju pret antidempinga maksājuma noteikšanu, jo baidījās zaudēt lētu piegādes avotu, kas kaitētu to konkurētspējai pakārtotā tirgū salīdzinājumā ar trešo valstu konkurentiem. |
| --- | --- |

(159)

Atbildes uz anketas jautājumiem sniedza astoņi lietotāji un viena lietotāju asociācija. Viens pārbaudes apmeklējums tika veikts uzņēmumā, kas iepirka vislielāko FeSi apjomu IP. Astoņi lietotāji, kuri sadarbojās, pārstāvēja aptuveni 24 % no kopējā FeSi patēriņa Kopienā IP. Visi lietotāji, kuri sadarbojās, pieņēma nostāju pret antidempinga maksājuma noteikšanu, jo baidījās zaudēt lētu piegādes avotu, kas kaitētu to konkurētspējai pakārtotā tirgū salīdzinājumā ar trešo valstu konkurentiem.

| (160) | FeSi lietotāji galvenokārt ir koncentrēti tērauda ražošanā un lietuvēs. Vienā metriskajā tērauda tonnā ir aptuveni 3–4 kg FeSi, savukārt vienā metriskajā nerūsošā tērauda tonnā ir aptuveni 20 kg FeSi. Pamatojoties uz anketas atbildēm, pārbaudes apmeklējumu pie viena lietotāja un uzklausīšanas laikā sniegto informāciju, konstatēja, ka augstākais FeSi īpatsvars tērauda ražotāju kopējās ražošanas izmaksās ir 0,7 %. Tomēr vidējais rādītājs ir mazāks un ir, piemēram, 0,6 % tērauda profiliem, 0,59 % tērauda plāksnēm, 0,4 % metāla stieņiem, 0,24 % auksti presētām loksnēm un 0,14 % auksti veltnētam tēraudam un galvanizētiem un krāsaina pārklājuma tērauda ražojumiem, tirgojamiem stieņiem un veidņu metāla sagatavēm. |
| --- | --- |

(160)

FeSi lietotāji galvenokārt ir koncentrēti tērauda ražošanā un lietuvēs. Vienā metriskajā tērauda tonnā ir aptuveni 3–4 kg FeSi, savukārt vienā metriskajā nerūsošā tērauda tonnā ir aptuveni 20 kg FeSi. Pamatojoties uz anketas atbildēm, pārbaudes apmeklējumu pie viena lietotāja un uzklausīšanas laikā sniegto informāciju, konstatēja, ka augstākais FeSi īpatsvars tērauda ražotāju kopējās ražošanas izmaksās ir 0,7 %. Tomēr vidējais rādītājs ir mazāks un ir, piemēram, 0,6 % tērauda profiliem, 0,59 % tērauda plāksnēm, 0,4 % metāla stieņiem, 0,24 % auksti presētām loksnēm un 0,14 % auksti veltnētam tēraudam un galvanizētiem un krāsaina pārklājuma tērauda ražojumiem, tirgojamiem stieņiem un veidņu metāla sagatavēm.

| (161) | Daži lietotāji pat apstiprināja, ka ikvienam antidempinga pasākumam būs neliela ietekme, jo ir citi piegādātāji, uz kuriem pasākumi neattiecas. |
| --- | --- |

(161)

Daži lietotāji pat apstiprināja, ka ikvienam antidempinga pasākumam būs neliela ietekme, jo ir citi piegādātāji, uz kuriem pasākumi neattiecas.

| (162) | Citi apstiprināja, ka viņu ražošanas nolūkā FeSi vismaz daļēji var aizstāt ar citiem dzelzs sakausējumiem, tādiem kā silīcija mangānu un silīcijmetāliem. |
| --- | --- |

(162)

Citi apstiprināja, ka viņu ražošanas nolūkā FeSi vismaz daļēji var aizstāt ar citiem dzelzs sakausējumiem, tādiem kā silīcija mangānu un silīcijmetāliem.

| (163) | Tā kā attiecīgā ražojuma peļņas norma lietotājiem, kas izteikta kā vidējais svērtais rādītājs, ir 10,4 %, aplēses liecina, ka pat ievērojams palielinājums 30 % apmērā, ietekmējot visa FeSi cenu, samazinātu tērauda ražotāju rentabilitāti par aptuveni 0,2 %. Ņemot vērā to, ka pasākumi vidēji tiktu veikti mazākā apmērā, ikviena iespējamā pasākuma ietekme uz tērauda rūpniecības rentabilitāti būtu ļoti ierobežota un lietotājiem nebūtu nekādu problēmu uzņemties ar pasākumiem saistītās izmaksas. Turklāt tērauda ražotājiem ikvienā gadījumā būs iespēja nodot tālāk attiecīgā ražojuma ikviena cenu paaugstinājuma ietekmi, ko ierobežotu FeSi salīdzinoši nelielā nozīme tērauda ražošanas kopējās izmaksās. Darbinieku skaits šajos uzņēmumos, kas ir tieši saistīti ar ražojumiem, kuriem nepieciešams FeSi, bija apmēram 45 000. |
| --- | --- |

(163)

Tā kā attiecīgā ražojuma peļņas norma lietotājiem, kas izteikta kā vidējais svērtais rādītājs, ir 10,4 %, aplēses liecina, ka pat ievērojams palielinājums 30 % apmērā, ietekmējot visa FeSi cenu, samazinātu tērauda ražotāju rentabilitāti par aptuveni 0,2 %. Ņemot vērā to, ka pasākumi vidēji tiktu veikti mazākā apmērā, ikviena iespējamā pasākuma ietekme uz tērauda rūpniecības rentabilitāti būtu ļoti ierobežota un lietotājiem nebūtu nekādu problēmu uzņemties ar pasākumiem saistītās izmaksas. Turklāt tērauda ražotājiem ikvienā gadījumā būs iespēja nodot tālāk attiecīgā ražojuma ikviena cenu paaugstinājuma ietekmi, ko ierobežotu FeSi salīdzinoši nelielā nozīme tērauda ražošanas kopējās izmaksās. Darbinieku skaits šajos uzņēmumos, kas ir tieši saistīti ar ražojumiem, kuriem nepieciešams FeSi, bija apmēram 45 000.

| (164) | Tika apgalvots, ka Kopienas ražošanas nozare nevar pilnībā apmierināt Kopienas pieprasījumu pēc FeSi. Attiecībā uz šo jāatceras, ka pasākumu mērķis nav kavēt importu Kopienā, bet nodrošināt, ka imports nav par dempinga cenām, kas rada kaitējumu. Attiecīgās valstis var turpināt eksportēt uz Kopienu, bet ne par cenām, kas rada dempingu/kaitējumu. Kaut gan ir iespējams, ka pēc pasākumu ieviešanas attiecīgā importa pārdošanas apjoms un tirgus daļa var samazināties, imports no citām trešām valstīm arī turpmāk būs kā alternatīvs piegādes avots. Turklāt normālu tirgus apstākļu atjaunošanai vajadzētu vairot Kopienas tirgus pievilcīgumu šiem citiem piegādes avotiem. Turklāt, lai gan Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa IP bija apmēram 18 %, jāatceras, ka jaudas izmantojums tajā pašā periodā samazinājās līdz 50 %, kas ir nepieredzēti zems līmenis un nozīmē, ka pastāv iespējas ievērojami palielināt ražošanas apjomus, pirms jaudas izmantojums sasniedz maksimālo līmeni. Ņemot vērā minētos apsvērumus, netiek paredzēts, ka antidempinga pasākumu ieviešana izraisītu piegādes trūkumu. |
| --- | --- |

(164)

Tika apgalvots, ka Kopienas ražošanas nozare nevar pilnībā apmierināt Kopienas pieprasījumu pēc FeSi. Attiecībā uz šo jāatceras, ka pasākumu mērķis nav kavēt importu Kopienā, bet nodrošināt, ka imports nav par dempinga cenām, kas rada kaitējumu. Attiecīgās valstis var turpināt eksportēt uz Kopienu, bet ne par cenām, kas rada dempingu/kaitējumu. Kaut gan ir iespējams, ka pēc pasākumu ieviešanas attiecīgā importa pārdošanas apjoms un tirgus daļa var samazināties, imports no citām trešām valstīm arī turpmāk būs kā alternatīvs piegādes avots. Turklāt normālu tirgus apstākļu atjaunošanai vajadzētu vairot Kopienas tirgus pievilcīgumu šiem citiem piegādes avotiem. Turklāt, lai gan Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa IP bija apmēram 18 %, jāatceras, ka jaudas izmantojums tajā pašā periodā samazinājās līdz 50 %, kas ir nepieredzēti zems līmenis un nozīmē, ka pastāv iespējas ievērojami palielināt ražošanas apjomus, pirms jaudas izmantojums sasniedz maksimālo līmeni. Ņemot vērā minētos apsvērumus, netiek paredzēts, ka antidempinga pasākumu ieviešana izraisītu piegādes trūkumu.

| (165) | Tika arī konstatēts, ka lietotāji bija ļoti ieinteresēti, lai to rīcībā būtu uzticami piegādes avoti, kas neatrodas pārāk tālu. Šos abus nosacījumus Kopienas ražošanas nozare var izpildīt. |
| --- | --- |

(165)

Tika arī konstatēts, ka lietotāji bija ļoti ieinteresēti, lai to rīcībā būtu uzticami piegādes avoti, kas neatrodas pārāk tālu. Šos abus nosacījumus Kopienas ražošanas nozare var izpildīt.

| (166) | Pamatojoties uz iepriekš teikto, provizoriski secināja, ka antidempinga pasākumu ietekme, ja tāda būs, visdrīzāk būtiski neietekmēs lietotājus. Tomēr Komisija turpinās detalizēti vērot provizorisko pasākumu ietekmi uz lietotājiem, pirms tiks pieņemts galīgais lēmums. |
| --- | --- |

(166)

Pamatojoties uz iepriekš teikto, provizoriski secināja, ka antidempinga pasākumu ietekme, ja tāda būs, visdrīzāk būtiski neietekmēs lietotājus. Tomēr Komisija turpinās detalizēti vērot provizorisko pasākumu ietekmi uz lietotājiem, pirms tiks pieņemts galīgais lēmums.

6.8.   Ietekme, kas kropļo konkurenci un tirdzniecību

| (167) | Attiecībā uz iespējamo pasākumu ietekmi uz konkurenci Kopienā attiecīgie ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās, ņemot vērā to stiprās pozīcijas tirgū, iespējams, turpinās pārdot savus ražojumus, bet ne par dempinga cenām. Salīdzinoši mērenās maksājuma likmes patiesi ļaus ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās un darbojas tirgus ekonomikas apstākļos, darboties godīgos tirgus apstākļos Kopienā. Tādējādi, ņemot vērā noteikto maksājumu vispārējo spektru, iespējams, ka Kopienas tirgū būs pietiekams lielu konkurentu skaits, tostarp attiecīgo valstu, Norvēģijas, Islandes, Venecuēlas un Ukrainas ražotāju. Tādējādi lietotājiem arī turpmāk būs izvēle starp dažādiem FeSi piegādātājiem. No otras puses, ja netiek pieņemti nekādi pasākumi, tad uz spēles ir Kopienas ražotāju nākotne. Tiem pazūdot, ne tikai tiks efektīvi samazināta konkurence Kopienas tirgū, bet arī samazināsies uzticami piegādes avoti, kuri, kā minēts iepriekš, lietotājiem ir ļoti svarīgi. |
| --- | --- |

(167)

Attiecībā uz iespējamo pasākumu ietekmi uz konkurenci Kopienā attiecīgie ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās, ņemot vērā to stiprās pozīcijas tirgū, iespējams, turpinās pārdot savus ražojumus, bet ne par dempinga cenām. Salīdzinoši mērenās maksājuma likmes patiesi ļaus ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās un darbojas tirgus ekonomikas apstākļos, darboties godīgos tirgus apstākļos Kopienā. Tādējādi, ņemot vērā noteikto maksājumu vispārējo spektru, iespējams, ka Kopienas tirgū būs pietiekams lielu konkurentu skaits, tostarp attiecīgo valstu, Norvēģijas, Islandes, Venecuēlas un Ukrainas ražotāju. Tādējādi lietotājiem arī turpmāk būs izvēle starp dažādiem FeSi piegādātājiem. No otras puses, ja netiek pieņemti nekādi pasākumi, tad uz spēles ir Kopienas ražotāju nākotne. Tiem pazūdot, ne tikai tiks efektīvi samazināta konkurence Kopienas tirgū, bet arī samazināsies uzticami piegādes avoti, kuri, kā minēts iepriekš, lietotājiem ir ļoti svarīgi.

6.9.   Secinājums par Kopienas interesēm

| (168) | Ņemot vērā minētos iemeslus, provizoriski secināja, ka pašreizējā gadījumā nav vērā ņemamu iemeslu, kādēļ nedrīkstētu ieviest antidempinga maksājumus. Tomēr Komisija turpmāk izmeklēs Kopienas interešu aspektus šajā lietā, pirms tiks pieņemts galīgais lēmums. |
| --- | --- |

(168)

Ņemot vērā minētos iemeslus, provizoriski secināja, ka pašreizējā gadījumā nav vērā ņemamu iemeslu, kādēļ nedrīkstētu ieviest antidempinga maksājumus. Tomēr Komisija turpmāk izmeklēs Kopienas interešu aspektus šajā lietā, pirms tiks pieņemts galīgais lēmums.

7.   PRIEKŠLIKUMS PAR PAGAIDU ANTIDEMPINGA PASĀKUMIEM

7.1.   Kaitējuma samazināšanas līmenis

| (169) | Ņemot vērā secinājumus par dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Kopienas interesēm, jānosaka pagaidu antidempinga pasākumi, lai nepieļautu, ka imports par dempinga cenām turpmāk rada kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(169)

Ņemot vērā secinājumus par dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Kopienas interesēm, jānosaka pagaidu antidempinga pasākumi, lai nepieļautu, ka imports par dempinga cenām turpmāk rada kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei.

| (170) | Lai noteiktu maksājuma līmeni, ņem vērā konstatēto dempinga starpības līmeni un nepieciešamo maksājuma apmēru, lai likvidētu Kopienas ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(170)

Lai noteiktu maksājuma līmeni, ņem vērā konstatēto dempinga starpības līmeni un nepieciešamo maksājuma apmēru, lai likvidētu Kopienas ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

| (171) | Konstatēja, ka peļņas normu 5 % apmērā no apgrozījuma var uzskatīt par piemērotu minimālo summu, kādu Kopienas ražošanas nozare var cerēt iegūt, ja nebūtu dempinga, kas rada kaitējumu; cerības pamato Kopienas ražošanas nozares iepriekšējo gadu darbības rezultāti, kurus uzskata par pamatotiem un kuri ražošanas nozarei garantē produktīvus ieguldījumus ilgtermiņā. Nepieciešamo cenas paaugstinājumu tad noteica, pamatojoties uz salīdzinājumu starp vidējo svērto importa cenu, kas noteikta cenu pazeminājuma aprēķināšanai, un cenu, kas nerada kaitējumu, ražojumiem, kurus Kopienas ražošanas nozare pārdod Kopienas tirgū. Cenu, kas nerada zaudējumu, iegūs, koriģējot Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenu ar faktiskajiem zaudējumiem, kas radušies IP, un pieskaitot iepriekšminēto peļņas normu. Ikviena starpība, kas rodas šā salīdzinājuma rezultātā, tika izteikta procentos no kopējās CIF importa vērtības. |
| --- | --- |

(171)

Konstatēja, ka peļņas normu 5 % apmērā no apgrozījuma var uzskatīt par piemērotu minimālo summu, kādu Kopienas ražošanas nozare var cerēt iegūt, ja nebūtu dempinga, kas rada kaitējumu; cerības pamato Kopienas ražošanas nozares iepriekšējo gadu darbības rezultāti, kurus uzskata par pamatotiem un kuri ražošanas nozarei garantē produktīvus ieguldījumus ilgtermiņā. Nepieciešamo cenas paaugstinājumu tad noteica, pamatojoties uz salīdzinājumu starp vidējo svērto importa cenu, kas noteikta cenu pazeminājuma aprēķināšanai, un cenu, kas nerada kaitējumu, ražojumiem, kurus Kopienas ražošanas nozare pārdod Kopienas tirgū. Cenu, kas nerada zaudējumu, iegūs, koriģējot Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenu ar faktiskajiem zaudējumiem, kas radušies IP, un pieskaitot iepriekšminēto peļņas normu. Ikviena starpība, kas rodas šā salīdzinājuma rezultātā, tika izteikta procentos no kopējās CIF importa vērtības.

7.2.   Pagaidu pasākumi

| (172) | Ņemot vērā iepriekš minēto, uzskata, ka saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu antidempinga pagaidu maksājumus nosaka ĶTR, Krievijas, Ēģiptes, Kazahstānas un Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas izcelsmes importam, piemērojot vai nu dempinga, vai arī zaudējumu starpību atkarībā no tā, kura ir zemāka, saskaņā ar noteikumu par mazāku maksājumu. |
| --- | --- |

(172)

Ņemot vērā iepriekš minēto, uzskata, ka saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu antidempinga pagaidu maksājumus nosaka ĶTR, Krievijas, Ēģiptes, Kazahstānas un Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas izcelsmes importam, piemērojot vai nu dempinga, vai arī zaudējumu starpību atkarībā no tā, kura ir zemāka, saskaņā ar noteikumu par mazāku maksājumu.

| (173) | Šajā regulā minētās antidempinga maksājuma likmes atsevišķiem uzņēmumiem tika noteiktas, pamatojoties uz pašreizējā izmeklēšanā konstatētajiem faktiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Tādējādi šīs maksājuma likmes (salīdzinājumā ar valsts mēroga maksājumu, kas piemērojams “visiem citiem uzņēmumiem”) ir piemērojamas vienīgi to ražojumu importam, kuram ir attiecīgo valstu izcelsme un kurus saražojuši uzņēmumi, un tādējādi konkrēti minētas juridiskās personas. Jebkura tāda uzņēmuma importētie ražojumi, kuri nav īpaši minēti šīs regulas rezolutīvajā daļā, norādot tā nosaukumu un adresi, ieskaitot uzņēmumus, kuri ir saistīti ar šādiem īpaši minētiem uzņēmumiem, nevar gūt labumu no šīm likmēm, un uz tiem attiecina maksājuma likmi, kas piemērojama “visiem citiem uzņēmumiem”. |
| --- | --- |

(173)

Šajā regulā minētās antidempinga maksājuma likmes atsevišķiem uzņēmumiem tika noteiktas, pamatojoties uz pašreizējā izmeklēšanā konstatētajiem faktiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Tādējādi šīs maksājuma likmes (salīdzinājumā ar valsts mēroga maksājumu, kas piemērojams “visiem citiem uzņēmumiem”) ir piemērojamas vienīgi to ražojumu importam, kuram ir attiecīgo valstu izcelsme un kurus saražojuši uzņēmumi, un tādējādi konkrēti minētas juridiskās personas. Jebkura tāda uzņēmuma importētie ražojumi, kuri nav īpaši minēti šīs regulas rezolutīvajā daļā, norādot tā nosaukumu un adresi, ieskaitot uzņēmumus, kuri ir saistīti ar šādiem īpaši minētiem uzņēmumiem, nevar gūt labumu no šīm likmēm, un uz tiem attiecina maksājuma likmi, kas piemērojama “visiem citiem uzņēmumiem”.

| (174) | Ieteiktie antidempinga maksājumi ir šādi:









  Valsts | Uzņēmums | Zaudējumu likvidēšanas starpība | Dempinga starpība | Anti-dempinga maksājuma likme |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ķīna | Erdos Xijin Kuang Co., Ltd | 21,4 % | 2,8 % | 2,8 % |
| Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co., Ltd | 33,7 % | 57,2 % | 33,7 % |
| Visi citi uzņēmumi | 35,5 % | 60,7 % | 35,5 % |
| Krievija | Čeļabinskas Elektrometalurģiskais integrētais uzņēmums, Čeļabinskas un Kuzņeckas Ferosakausējumu rūpnīca, Novokuzņecka | 31,1 % | 22,8 % | 22,8 % |
| Bratskas Ferosakausējumu uzņēmums, Bratska | 18,8 % | 22,2 % | 18,8 % |
| Visi citi uzņēmumi | 36,6 % | 25,5 % | 25,5 % |
| Ēģipte | The Egyptian Ferroalloys Company | 24,4 % | 20,4 % | 20,4 % |
| Egyptian Chemical Industries KIMA | 18,0 % | 24,8 % | 18,0 % |
| Visi citi uzņēmumi | 24,4 % | 20,4 % | 20,4 % |
| Kazahstāna | Visi uzņēmumi | 33,9 % | 37,1 % | 33,9 % |
| Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika | Visi uzņēmumi | 19,0 % | 5,4 % | 5,4 % |

(174)

Ieteiktie antidempinga maksājumi ir šādi:

Valsts

Uzņēmums

Zaudējumu likvidēšanas starpība

Dempinga starpība

Anti-dempinga maksājuma likme

Ķīna

Erdos Xijin Kuang Co., Ltd

21,4 %

2,8 %

2,8 %

Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co., Ltd

33,7 %

57,2 %

33,7 %

Visi citi uzņēmumi

35,5 %

60,7 %

35,5 %

Krievija

Čeļabinskas Elektrometalurģiskais integrētais uzņēmums, Čeļabinskas un Kuzņeckas Ferosakausējumu rūpnīca, Novokuzņecka

31,1 %

22,8 %

22,8 %

Bratskas Ferosakausējumu uzņēmums, Bratska

18,8 %

22,2 %

18,8 %

Visi citi uzņēmumi

36,6 %

25,5 %

25,5 %

Ēģipte

The Egyptian Ferroalloys Company

24,4 %

20,4 %

20,4 %

Egyptian Chemical Industries KIMA

18,0 %

24,8 %

18,0 %

Visi citi uzņēmumi

24,4 %

20,4 %

20,4 %

Kazahstāna

Visi uzņēmumi

33,9 %

37,1 %

33,9 %

Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika

Visi uzņēmumi

19,0 %

5,4 %

5,4 %

7.3.   Uzņēmumi

| (175) | Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas ražotājs eksportētājs piedāvāja saistības attiecībā uz cenām saskaņā ar pamatregulas 8. panta 1. punktu. Tādējādi viņš piekrita pārdot attiecīgo ražojumu tādas cenas līmenī vai virs tāda, kas nepieļauj dempinga radītu kaitējumu. Uzņēmums arī regulāri sniegs Komisijai sīkāku informāciju par eksportu uz Kopienu, tādējādi Komisija varēs efektīvi uzraudzīt šo saistību izpildi. Turklāt ražojuma īpašības, uzņēmumu struktūra un pārdošanas modeļi arī maksimāli samazina iespējas apiet saistības. |
| --- | --- |

(175)

Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas ražotājs eksportētājs piedāvāja saistības attiecībā uz cenām saskaņā ar pamatregulas 8. panta 1. punktu. Tādējādi viņš piekrita pārdot attiecīgo ražojumu tādas cenas līmenī vai virs tāda, kas nepieļauj dempinga radītu kaitējumu. Uzņēmums arī regulāri sniegs Komisijai sīkāku informāciju par eksportu uz Kopienu, tādējādi Komisija varēs efektīvi uzraudzīt šo saistību izpildi. Turklāt ražojuma īpašības, uzņēmumu struktūra un pārdošanas modeļi arī maksimāli samazina iespējas apiet saistības.

| (176) | Lai turpmāk ļautu Komisijai un muitas iestādēm efektīvi uzraudzīt attiecīgā uzņēmuma saistību izpildi, tad, kad pieprasījums par laišanu brīvā apgrozībā tiek iesniegts attiecīgajai muitas iestādei, atbrīvojumu no antidempinga maksājuma piešķir saskaņā ar šādiem nosacījumiem: i) ir iesniegts saistību rēķins, kas ir komerciāls faktūrrēķins un kurā iekļauti vismaz pielikumā minētie elementi un deklarācija; ii) importētās preces ir ražojis, nosūtījis un par tām rēķinu izrakstījis tieši minētais uzņēmums pirmajam neatkarīgajam klientam Kopienā un iii) muitā deklarētās un uzrādītās preces precīzi atbilst aprakstam saistību rēķinā. Ja šie nosacījumi nav izpildīti, atbilstīgo antidempinga maksājumu nosaka, pieņemot deklarāciju par laišanu brīvā apgrozībā. |
| --- | --- |

(176)

Lai turpmāk ļautu Komisijai un muitas iestādēm efektīvi uzraudzīt attiecīgā uzņēmuma saistību izpildi, tad, kad pieprasījums par laišanu brīvā apgrozībā tiek iesniegts attiecīgajai muitas iestādei, atbrīvojumu no antidempinga maksājuma piešķir saskaņā ar šādiem nosacījumiem: i) ir iesniegts saistību rēķins, kas ir komerciāls faktūrrēķins un kurā iekļauti vismaz pielikumā minētie elementi un deklarācija; ii) importētās preces ir ražojis, nosūtījis un par tām rēķinu izrakstījis tieši minētais uzņēmums pirmajam neatkarīgajam klientam Kopienā un iii) muitā deklarētās un uzrādītās preces precīzi atbilst aprakstam saistību rēķinā. Ja šie nosacījumi nav izpildīti, atbilstīgo antidempinga maksājumu nosaka, pieņemot deklarāciju par laišanu brīvā apgrozībā.

| (177) | Ja saskaņā ar pamatregulas 8. panta 9. punktu Komisija, atsaucoties uz konkrētiem darījumiem, atsauc savu piekrišanu saistībām pēc tam, kad tās netiek pildītas, un paziņo attiecīgos saistību rēķinus par nederīgiem, tad, pieņemot deklarāciju par šo darījumu laišanu brīvā apgrozībā, tiek noteikts muitas parāds. |
| --- | --- |

(177)

Ja saskaņā ar pamatregulas 8. panta 9. punktu Komisija, atsaucoties uz konkrētiem darījumiem, atsauc savu piekrišanu saistībām pēc tam, kad tās netiek pildītas, un paziņo attiecīgos saistību rēķinus par nederīgiem, tad, pieņemot deklarāciju par šo darījumu laišanu brīvā apgrozībā, tiek noteikts muitas parāds.

| (178) | Importētājiem jāapzinās, ka muitas parāds kā normāls tirdzniecības risks var rasties arī tad, ja, pieņemot deklarāciju par laišanu brīvā apgrozībā, Komisija ir apstiprinājusi saistības, ko piedāvājis ražotājs, no kura šie importētāji tieši vai netieši ir pirkuši preces. |
| --- | --- |

(178)

Importētājiem jāapzinās, ka muitas parāds kā normāls tirdzniecības risks var rasties arī tad, ja, pieņemot deklarāciju par laišanu brīvā apgrozībā, Komisija ir apstiprinājusi saistības, ko piedāvājis ražotājs, no kura šie importētāji tieši vai netieši ir pirkuši preces.

| (179) | Saskaņā ar pamatregulas 14. panta 7. punktu muitas iestādēm nekavējoties jāinformē Komisija ikreiz, kad ir konstatētas norādes par saistību nepildīšanu. |
| --- | --- |

(179)

Saskaņā ar pamatregulas 14. panta 7. punktu muitas iestādēm nekavējoties jāinformē Komisija ikreiz, kad ir konstatētas norādes par saistību nepildīšanu.

| (180) | Iepriekš minēto iemeslu dēļ piedāvājums par saistībām attiecībā uz cenu tiek uzskatīts par pieņemamu un attiecīgais uzņēmums ir informēts par būtiskajiem faktiem, apsvērumiem un pienākumiem, uz kuriem balstās pieņemšanas fakts. |
| --- | --- |

(180)

Iepriekš minēto iemeslu dēļ piedāvājums par saistībām attiecībā uz cenu tiek uzskatīts par pieņemamu un attiecīgais uzņēmums ir informēts par būtiskajiem faktiem, apsvērumiem un pienākumiem, uz kuriem balstās pieņemšanas fakts.

| (181) | Saistību nepildīšanas vai atsaukšanas gadījumā vai tad, ja Komisija atceļ saistības, kuras tā pieņēmusi, antidempinga maksājumu, ko Padome noteikusi saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu, automātiski piemēro saskaņā ar pamatregulas 8. panta 9. punktu. |
| --- | --- |

(181)

Saistību nepildīšanas vai atsaukšanas gadījumā vai tad, ja Komisija atceļ saistības, kuras tā pieņēmusi, antidempinga maksājumu, ko Padome noteikusi saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu, automātiski piemēro saskaņā ar pamatregulas 8. panta 9. punktu.

8.   INFORMĀCIJAS SNIEGŠANA

| (182) | Iepriekš minētie provizoriski konstatēti fakti tiks sniegti visām ieinteresētajām personām, un tām lūgs rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. To piezīmes tiks analizētas un ņemtas vērā (ja tām būs pamats) pirms galīgā lēmuma pieņemšanas. Provizoriski konstatētos faktus var atkārtoti apsvērt, pirms tie kļūst par galīgi konstatētiem faktiem, |
| --- | --- |

(182)

Iepriekš minētie provizoriski konstatēti fakti tiks sniegti visām ieinteresētajām personām, un tām lūgs rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. To piezīmes tiks analizētas un ņemtas vērā (ja tām būs pamats) pirms galīgā lēmuma pieņemšanas. Provizoriski konstatētos faktus var atkārtoti apsvērt, pirms tie kļūst par galīgi konstatētiem faktiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo tiek noteikts pagaidu antidempinga maksājums ferosilīcija importam, kurš atbilst KN kodiem 7202 21 00, 7202 29 10 un 7202 29 90 un kuram ir Ķīnas Tautas Republikas, Ēģiptes, Kazahstānas, Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas un Krievijas izcelsme.

2.   Uz ražojumiem, ko tabulā minētie uzņēmumi saražojuši un pārdevuši eksportam, attiecas šādas pagaidu antidempinga maksājuma likmes, kuras piemēro tīrā veidā, bez maksas līdz Kopienas robežai, pirms nodokļu nomaksas:

| Valsts | Uzņēmums | AD maksājuma likme (%) | TARIC papildkods |
| --- | --- | --- | --- |
| Ķīnas Tautas Republika | Erdos Xijin Kuangye Co., Ltd, Qipanjing Industry Park, | 2,8 | A829 |
| Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co., Ltd Xicha Village | 33,7 | A830 |
| Visi citi uzņēmumi | 35,5 | A999 |
| Ēģipte | The Egyptian Ferroalloys Company, Kaira | 20,4 | A831 |
| Egyptian Chemical Industries KIMA, Kaira | 18,0 | A832 |
| Visi citi uzņēmumi | 20,4 | A999 |
| Kazahstāna | Visi uzņēmumi | 33,9 | |
| Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonija Republika | Silmak Dooel Export Import, Jegunovce | 5,4 | A833 |
| Visi citi uzņēmumi | 5,4 | A999 |
| Krievija | Čeļabinskas Elektrometalurģiskais integrētais uzņēmums, Čeļabinskas un Kuzņeckas Ferosakausējumu rūpnīca, Novokuzņecka | 22,8 | A834 |
| Bratskas Ferosakausējumu uzņēmums, Bratska | 18,8 | A835 |
| Visi citi uzņēmumi | 25,5 | A999 |

Valsts

Uzņēmums

AD maksājuma likme (%)

TARIC papildkods

Ķīnas Tautas Republika

Erdos Xijin Kuangye Co., Ltd, Qipanjing Industry Park,

2,8

A829

Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co., Ltd Xicha Village

33,7

A830

Visi citi uzņēmumi

35,5

A999

Ēģipte

The Egyptian Ferroalloys Company, Kaira

20,4

A831

Egyptian Chemical Industries KIMA, Kaira

18,0

A832

Visi citi uzņēmumi

20,4

A999

Kazahstāna

Visi uzņēmumi

33,9

Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonija Republika

Silmak Dooel Export Import, Jegunovce

5,4

A833

Visi citi uzņēmumi

5,4

A999

Krievija

Čeļabinskas Elektrometalurģiskais integrētais uzņēmums, Čeļabinskas un Kuzņeckas Ferosakausējumu rūpnīca, Novokuzņecka

22,8

A834

Bratskas Ferosakausējumu uzņēmums, Bratska

18,8

A835

Visi citi uzņēmumi

25,5

A999

3.   Kopienā laižot brīvā apgrozībā 1. punktā minēto ražojumu, tam piemēro nodrošinājumu, kas ir ekvivalents pagaidu maksājuma apmēram.

4.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

1.   Ar šo tiek pieņemtas saistības, ko piedāvā Silmak Dooel Export Import.

2.   Imports, kas deklarēts laišanai brīvā apgrozībā, kuram rēķinu izrakstījis Silmak Dooel Export Import, tiek atbrīvots no antidempinga maksājuma, kas noteikts saskaņā ar 1. pantu, ja:

| — | to ir tieši ražojis, nosūtījis un par to izrakstījis rēķinu minētais uzņēmums pirmajam neatkarīgajam klientam Kopienā, |
| --- | --- |

—

to ir tieši ražojis, nosūtījis un par to izrakstījis rēķinu minētais uzņēmums pirmajam neatkarīgajam klientam Kopienā,

| — | ja šādu importu pavada saistību rēķins, kurš ir komerciāls faktūrrēķins un kurā norādīti vismaz šīs regulas pielikumā minētie elementi un deklarācija, |
| --- | --- |

—

ja šādu importu pavada saistību rēķins, kurš ir komerciāls faktūrrēķins un kurā norādīti vismaz šīs regulas pielikumā minētie elementi un deklarācija,

| — | muitā deklarētās un uzrādītās preces precīzi atbilst aprakstam saistību rēķinā. |
| --- | --- |

—

muitā deklarētās un uzrādītās preces precīzi atbilst aprakstam saistību rēķinā.

3.   Muitas parāds rodas, pieņemot deklarāciju par laišanu brīvā apgrozībā:

| — | ja attiecībā uz 2. punktā minēto importu konstatē, ka nav ievēroti viens vai vairāki šajā punktā minētie nosacījumi, |
| --- | --- |

—

ja attiecībā uz 2. punktā minēto importu konstatē, ka nav ievēroti viens vai vairāki šajā punktā minētie nosacījumi,

| — | ja saskaņā ar pamatregulas 8. panta 9. punktu Komisija, atsaucoties uz konkrētiem darījumiem, ar regulu vai lēmumu atsauc savu piekrišanu saistībām un paziņo, ka attiecīgie saistību rēķini nav derīgi. |
| --- | --- |

—

ja saskaņā ar pamatregulas 8. panta 9. punktu Komisija, atsaucoties uz konkrētiem darījumiem, ar regulu vai lēmumu atsauc savu piekrišanu saistībām un paziņo, ka attiecīgie saistību rēķini nav derīgi.

3. pants

1.   Neierobežojot Regulas (EK) Nr. 384/96 20. panta izpildi, ieinteresētās personas viena mēneša laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas var lūgt, lai tām atklāj būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata pieņemta šī regula, rakstveidā darīt zināmus savus viedokļus un lūgt mutvārdu uzklausīšanu Komisijā.

2.   Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 384/96 21. panta 4. punktu mēneša laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas attiecīgās personas var sniegt piezīmes par šīs regulas piemērošanu.

4. pants

1.   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

2.   Šīs regulas 1. pantu piemēro sešus mēnešus.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 28. augustā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Peter MANDELSON

---

(1)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2117/2005 (OV L 340, 23.12.2005., 17. lpp.).

1

(2)  OV C 291, 30.11.2006., 34. lpp.

2

(3)  Krievijas federālo tarifu pakalpojumu dienesta 2004. gada 7. septembra rīkojums Nr. 69-3/4 par tarifu līmeņa ierobežošanu elektrībai un siltumenerģijai 2005.–2006. gadam.

3

(4)  ESAO ekonomikas apskati, Krievijas Federācija, 2002/5 sējums, 122. lpp.

4

(5)  Padomes 2003. gada 22. decembra Regula (EK) Nr. 2229/2003 (OV L 339, 24.12.2003., 3. lpp., 27. apsvērums).

5

---

PIELIKUMS

Rēķinā, ko pievieno precēm, kuras uzņēmums pārdod Kopienā un uz kurām attiecas saistības, norāda šādu informāciju:

| 1. | Virsraksts “RĒĶINS PAR PRECĒM, UZ KURĀM ATTIECAS SAISTĪBAS”. |
| --- | --- |

1.

Virsraksts “RĒĶINS PAR PRECĒM, UZ KURĀM ATTIECAS SAISTĪBAS”.

| 2. | Tā uzņēmuma nosaukums, kurš izrakstījis rēķinu. |
| --- | --- |

2.

Tā uzņēmuma nosaukums, kurš izrakstījis rēķinu.

| 3. | Rēķina numurs. |
| --- | --- |

3.

Rēķina numurs.

| 4. | Rēķina izdošanas datums. |
| --- | --- |

4.

Rēķina izdošanas datums.

| 5. | TARIC papildkods, saskaņā ar kuru rēķinā minētās preces muitojamas uz Kopienas robežas. |
| --- | --- |

5.

TARIC papildkods, saskaņā ar kuru rēķinā minētās preces muitojamas uz Kopienas robežas.

| 6. | Precīzs preču apraksts, kurā ietverts:






  — | ražojuma koda numurs (RKN), kuru izmanto saistību mērķiem, |
| --- | --- | --- |

6.

Precīzs preču apraksts, kurā ietverts:

—

ražojuma koda numurs (RKN), kuru izmanto saistību mērķiem,

| — | skaidri formulēts attiecīgajam RKN atbilstīgo preču apraksts, |
| --- | --- |

—

skaidri formulēts attiecīgajam RKN atbilstīgo preču apraksts,

| — | uzņēmuma ražojuma koda numurs (URKN), |
| --- | --- |

—

uzņēmuma ražojuma koda numurs (URKN),

| — | TARIC kods, |
| --- | --- |

—

TARIC kods,

| — | daudzums (jānorāda tonnās). |
| --- | --- |

—

daudzums (jānorāda tonnās).

| 7. | Pārdošanas noteikumu apraksts, kurā norāda:






  — | cenu par tonnu, |
| --- | --- | --- |

7.

Pārdošanas noteikumu apraksts, kurā norāda:

—

cenu par tonnu,

| — | piemērojamos samaksas noteikumus, |
| --- | --- |

—

piemērojamos samaksas noteikumus,

| — | piemērojamos piegādes noteikumus, |
| --- | --- |

—

piemērojamos piegādes noteikumus,

| — | kopējos diskontus un rabatus. |
| --- | --- |

—

kopējos diskontus un rabatus.

| 8. | Tā uzņēmuma nosaukums, kurš darbojas kā importētājs Kopienā un kam uzņēmums tieši izdod rēķinu, kurš pievienots precēm, uz kurām attiecas saistības. |
| --- | --- |

8.

Tā uzņēmuma nosaukums, kurš darbojas kā importētājs Kopienā un kam uzņēmums tieši izdod rēķinu, kurš pievienots precēm, uz kurām attiecas saistības.

| 9. | Uzņēmuma amatpersonas vārds, kas izsniegusi rēķinu, un šāda parakstīta deklarācija:
  “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka to preču pārdošana tiešam eksportam uz Eiropas Kopienu, uz kurām attiecas šis rēķins, tiek veikta saskaņā ar apjomu un saistībām, ko piedāvājis [uzņēmums] un pieņēmusi Eiropas Komisija ar Regulu (EK) Nr. 994/2007. Apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtās ziņas ir pilnīgas un pareizas.” |
| --- | --- |

9.

Uzņēmuma amatpersonas vārds, kas izsniegusi rēķinu, un šāda parakstīta deklarācija:

“Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka to preču pārdošana tiešam eksportam uz Eiropas Kopienu, uz kurām attiecas šis rēķins, tiek veikta saskaņā ar apjomu un saistībām, ko piedāvājis [uzņēmums] un pieņēmusi Eiropas Komisija ar Regulu (EK) Nr. 994/2007. Apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtās ziņas ir pilnīgas un pareizas.”

---