# Az Európai Unió L 199/2007

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 199 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 50. évfolyam2007. július 31. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 199

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

50. évfolyam2007. július 31.

---

| Tartalom | | I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács 861/2007/EK rendelete (2007. július 11.) a kis értékű követelések európai eljárásának bevezetéséről | 1 |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács 862/2007/EK rendelete (2007. július 11.) a migrációra és a nemzetközi védelemre vonatkozó közösségi statisztikákról, valamint a külföldi állampolgárságú munkavállalókra vonatkozó statisztikák összeállításáról szóló 311/76/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (
  1
  ) | 23 |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács 863/2007/EK rendelete (2007. július 11.) a gyorsreagálású határvédelmi csapatok felállítására szolgáló eljárás bevezetéséről, valamint a 2007/2004/EK tanácsi rendeletnek ezen eljárás tekintetében történő módosításáról és a kiküldött határőrök feladatai és hatáskörei szabályozásáról | 30 |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács 864/2007/EK rendelete (2007. július 11.) a szerződésen kívüli kötelmi viszonyokra alkalmazandó jogról (Róma II.) | 40 |

Tartalom

I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

Oldal

RENDELETEK

*

Az Európai Parlament és a Tanács 861/2007/EK rendelete (2007. július 11.) a kis értékű követelések európai eljárásának bevezetéséről

1

*

Az Európai Parlament és a Tanács 862/2007/EK rendelete (2007. július 11.) a migrációra és a nemzetközi védelemre vonatkozó közösségi statisztikákról, valamint a külföldi állampolgárságú munkavállalókra vonatkozó statisztikák összeállításáról szóló 311/76/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (
  1
  )

1

23

*

Az Európai Parlament és a Tanács 863/2007/EK rendelete (2007. július 11.) a gyorsreagálású határvédelmi csapatok felállítására szolgáló eljárás bevezetéséről, valamint a 2007/2004/EK tanácsi rendeletnek ezen eljárás tekintetében történő módosításáról és a kiküldött határőrök feladatai és hatáskörei szabályozásáról

30

*

Az Európai Parlament és a Tanács 864/2007/EK rendelete (2007. július 11.) a szerződésen kívüli kötelmi viszonyokra alkalmazandó jogról (Róma II.)

40

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

RENDELETEK

| 31.7.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 199/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 199/1

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 861/2007/EK RENDELETE

(2007. július 11.)

a kis értékű követelések európai eljárásának bevezetéséről

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 61. cikke c) pontjára, valamint 67. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (2),

mivel:

| (1) | A Közösség célul tűzte ki, hogy fenntartja és továbbfejleszti a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térséget, amelyben biztosított a személyek szabad mozgása. Egy ilyen térség fokozatos létrehozása céljából a Közösségnek többek között el kell fogadnia a határokon átnyúló polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködéssel kapcsolatos, és a belső piac megfelelő működéséhez szükséges intézkedéseket. |
| --- | --- |

(1)

A Közösség célul tűzte ki, hogy fenntartja és továbbfejleszti a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térséget, amelyben biztosított a személyek szabad mozgása. Egy ilyen térség fokozatos létrehozása céljából a Közösségnek többek között el kell fogadnia a határokon átnyúló polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködéssel kapcsolatos, és a belső piac megfelelő működéséhez szükséges intézkedéseket.

| (2) | A Szerződés 65. cikke c) pontjának megfelelően ezen intézkedések magukban foglalják a polgári eljárások megfelelő lefolytatását akadályozó tényezők kiküszöbölését is, szükség esetén a tagállamokban alkalmazandó polgári eljárási szabályok összeegyeztethetőségének előmozdításával. |
| --- | --- |

(2)

A Szerződés 65. cikke c) pontjának megfelelően ezen intézkedések magukban foglalják a polgári eljárások megfelelő lefolytatását akadályozó tényezők kiküszöbölését is, szükség esetén a tagállamokban alkalmazandó polgári eljárási szabályok összeegyeztethetőségének előmozdításával.

| (3) | E tekintetben a Közösség, egyéb intézkedések mellett már elfogadta a tagállamokban a polgári és kereskedelmi ügyekben a bírósági és bíróságon kívüli iratok kézbesítéséről szóló, 2000. május 29-i 1348/2000/EK tanácsi rendeletet (3), a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2000. december 22-i 44/2001/EK tanácsi rendeletet (4), a polgári és kereskedelmi ügyekben az Európai Igazságügyi Hálózat létrehozásáról szóló, 2001. május 28-i 2001/470/EK tanácsi határozatot (5), a nem vitatott követelésekre vonatkozó európai végrehajtható okirat létrehozásáról szóló, 2004. április 21-i 805/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (6), valamint az európai fizetési meghagyásos eljárás létrehozásáról szóló, 2006. december 12-i 1896/2006/EK európai parlamenti és a tanácsi rendeletet (7). |
| --- | --- |

(3)

E tekintetben a Közösség, egyéb intézkedések mellett már elfogadta a tagállamokban a polgári és kereskedelmi ügyekben a bírósági és bíróságon kívüli iratok kézbesítéséről szóló, 2000. május 29-i 1348/2000/EK tanácsi rendeletet (3), a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2000. december 22-i 44/2001/EK tanácsi rendeletet (4), a polgári és kereskedelmi ügyekben az Európai Igazságügyi Hálózat létrehozásáról szóló, 2001. május 28-i 2001/470/EK tanácsi határozatot (5), a nem vitatott követelésekre vonatkozó európai végrehajtható okirat létrehozásáról szóló, 2004. április 21-i 805/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (6), valamint az európai fizetési meghagyásos eljárás létrehozásáról szóló, 2006. december 12-i 1896/2006/EK európai parlamenti és a tanácsi rendeletet (7).

| (4) | Az Európai Tanács az 1999. október 15-én és 16-án Tamperében tartott ülésén felszólította a Tanácsot és a Bizottságot, hogy hozzon létre közös eljárási szabályokat a határokon átnyúló, kis értékű fogyasztói és kereskedelmi követelések egyszerűsített és gyorsított elbírálására vonatkozóan. |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Tanács az 1999. október 15-én és 16-án Tamperében tartott ülésén felszólította a Tanácsot és a Bizottságot, hogy hozzon létre közös eljárási szabályokat a határokon átnyúló, kis értékű fogyasztói és kereskedelmi követelések egyszerűsített és gyorsított elbírálására vonatkozóan.

| (5) | 2000. november 30-án a Tanács elfogadta a Bizottság és a Tanács – a polgári és kereskedelmi ügyekben hozott határozatok kölcsönös elismerése elvének megvalósítására irányuló – közös programját (8). A program utal a határokon átnyúló, kis értékű követelések elbírálásának egyszerűsítésére és gyorsítására. Ennek előmozdításaként az Európai Tanács által 2004. november 5-én elfogadott hágai program (9) a kis értékű követelésekkel kapcsolatos munka tevékeny folytatására szólított fel. |
| --- | --- |

(5)

2000. november 30-án a Tanács elfogadta a Bizottság és a Tanács – a polgári és kereskedelmi ügyekben hozott határozatok kölcsönös elismerése elvének megvalósítására irányuló – közös programját (8). A program utal a határokon átnyúló, kis értékű követelések elbírálásának egyszerűsítésére és gyorsítására. Ennek előmozdításaként az Európai Tanács által 2004. november 5-én elfogadott hágai program (9) a kis értékű követelésekkel kapcsolatos munka tevékeny folytatására szólított fel.

| (6) | A Bizottság 2002. december 20-án elfogadta az európai fizetési meghagyásos eljárásról, valamint a kis értékű követelések elbírálásának egyszerűsítését és gyorsítását célzó intézkedésekről szóló zöld könyvet. A zöld könyv elfogadását követően konzultáció indult a kis értékű követelések elbírálásának egyszerűsítését és gyorsítását célzó intézkedésekről. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság 2002. december 20-án elfogadta az európai fizetési meghagyásos eljárásról, valamint a kis értékű követelések elbírálásának egyszerűsítését és gyorsítását célzó intézkedésekről szóló zöld könyvet. A zöld könyv elfogadását követően konzultáció indult a kis értékű követelések elbírálásának egyszerűsítését és gyorsítását célzó intézkedésekről.

| (7) | Számos tagállam a kis értékű követelésekre egyszerűsített polgári eljárásokat vezetett be, mivel a perrel kapcsolatos költségek, időveszteségek és a perek bonyolultsága nem szükségszerűen arányosak a követelés értékével. Határokon átnyúló ügyek esetén a gyors és olcsó ítélethozatal akadályai hatványozottak. Így tehát szükséges egy európai eljárás bevezetése a kis értékű követelésekre („kis értékű követelések európai eljárása”). Egy ilyen európai eljárás célja az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés megkönnyítése. A különböző tagállamokban a hitelezők számára biztosított eljárásjogi eszközök működésével kapcsolatos egyenetlenségek következtében a belső piacon bekövetkező versenytorzulás olyan közösségi jogalkotást tesz szükségessé, amely az egész Európai Unióban egységes feltételeket biztosít a hitelezők és az adósok számára. Valamely, a kis értékű követelések európai eljárása alá tartozó követelés elbírálási költségeinek megállapításakor szükséges tekintettel lenni az egyszerűség, a gyorsaság és az arányosság elvére. Indokolt, hogy a felszámítandó költségekre vonatkozó adatok hozzáférhetőek legyenek a nyilvánosság számára, valamint hogy az ilyen költségek megállapításának módja átlátható legyen. |
| --- | --- |

(7)

Számos tagállam a kis értékű követelésekre egyszerűsített polgári eljárásokat vezetett be, mivel a perrel kapcsolatos költségek, időveszteségek és a perek bonyolultsága nem szükségszerűen arányosak a követelés értékével. Határokon átnyúló ügyek esetén a gyors és olcsó ítélethozatal akadályai hatványozottak. Így tehát szükséges egy európai eljárás bevezetése a kis értékű követelésekre („kis értékű követelések európai eljárása”). Egy ilyen európai eljárás célja az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés megkönnyítése. A különböző tagállamokban a hitelezők számára biztosított eljárásjogi eszközök működésével kapcsolatos egyenetlenségek következtében a belső piacon bekövetkező versenytorzulás olyan közösségi jogalkotást tesz szükségessé, amely az egész Európai Unióban egységes feltételeket biztosít a hitelezők és az adósok számára. Valamely, a kis értékű követelések európai eljárása alá tartozó követelés elbírálási költségeinek megállapításakor szükséges tekintettel lenni az egyszerűség, a gyorsaság és az arányosság elvére. Indokolt, hogy a felszámítandó költségekre vonatkozó adatok hozzáférhetőek legyenek a nyilvánosság számára, valamint hogy az ilyen költségek megállapításának módja átlátható legyen.

| (8) | A kis értékű követelések európai eljárásának, a költségek csökkentése mellett, egyszerűbbé kell tennie és fel kell gyorsítania a határokon átnyúló ügyekben a kis értékű követelések elbírálását azzal, hogy a tagállamok belső joga szerinti, változatlanul fennmaradó lehetőségek mellett további fakultatív jogi eszközt kínál. E rendelet egyszerűsíti a kis értékű követelések európai eljárása keretében valamely másik tagállamban hozott határozatok elismerését és végrehajtását is. |
| --- | --- |

(8)

A kis értékű követelések európai eljárásának, a költségek csökkentése mellett, egyszerűbbé kell tennie és fel kell gyorsítania a határokon átnyúló ügyekben a kis értékű követelések elbírálását azzal, hogy a tagállamok belső joga szerinti, változatlanul fennmaradó lehetőségek mellett további fakultatív jogi eszközt kínál. E rendelet egyszerűsíti a kis értékű követelések európai eljárása keretében valamely másik tagállamban hozott határozatok elismerését és végrehajtását is.

| (9) | E rendelet törekszik az alapvető jogok érvényesülésének elősegítésére, és figyelembe veszi az Európai Unió Alapjogi Chartájában elismert elveket. A bíróság biztosítja a tisztességes tárgyaláshoz való jogot és a kontradiktórius eljárás elvének érvényesülését, különösen a tárgyalás szükségességéről, a bizonyítási eszközökről és a bizonyításfelvétel terjedelméről való döntéshozatalnál. |
| --- | --- |

(9)

E rendelet törekszik az alapvető jogok érvényesülésének elősegítésére, és figyelembe veszi az Európai Unió Alapjogi Chartájában elismert elveket. A bíróság biztosítja a tisztességes tárgyaláshoz való jogot és a kontradiktórius eljárás elvének érvényesülését, különösen a tárgyalás szükségességéről, a bizonyítási eszközökről és a bizonyításfelvétel terjedelméről való döntéshozatalnál.

| (10) | A követelés értéke kiszámításának megkönnyítése érdekében a kamatokat, kiadásokat és költségeket figyelmen kívül kell hagyni. Ez nem érinti sem a bíróság azon hatáskörét, hogy ezeket ítéletében megítélje, sem a kamatszámításra vonatkozó nemzeti előírásokat. |
| --- | --- |

(10)

A követelés értéke kiszámításának megkönnyítése érdekében a kamatokat, kiadásokat és költségeket figyelmen kívül kell hagyni. Ez nem érinti sem a bíróság azon hatáskörét, hogy ezeket ítéletében megítélje, sem a kamatszámításra vonatkozó nemzeti előírásokat.

| (11) | A kis értékű követelések európai eljárása megindításának megkönnyítése érdekében, a felperesnek kérelméhez egy egységesített keresetlevelet kell kitöltenie, és azt kell benyújtania a bírósághoz. A keresetlevél kizárólag a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező bírósághoz nyújtható be. |
| --- | --- |

(11)

A kis értékű követelések európai eljárása megindításának megkönnyítése érdekében, a felperesnek kérelméhez egy egységesített keresetlevelet kell kitöltenie, és azt kell benyújtania a bírósághoz. A keresetlevél kizárólag a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező bírósághoz nyújtható be.

| (12) | A keresetlevélhez adott esetben bármilyen azt alátámasztó iratot csatolni kell. Ez azonban nem gátolja a felperest abban, hogy – amennyiben szükséges – az eljárás során további bizonyítékokat nyújtson be. Ugyanezen elv vonatkozik az alperes válaszára is. |
| --- | --- |

(12)

A keresetlevélhez adott esetben bármilyen azt alátámasztó iratot csatolni kell. Ez azonban nem gátolja a felperest abban, hogy – amennyiben szükséges – az eljárás során további bizonyítékokat nyújtson be. Ugyanezen elv vonatkozik az alperes válaszára is.

| (13) | A követelés elutasításával kapcsolatban használt „nyilvánvalóan alaptalan” és a keresetlevél elutasításával kapcsolatban használt „elfogadhatatlan” fogalmakat a nemzeti jognak megfelelően kell meghatározni. |
| --- | --- |

(13)

A követelés elutasításával kapcsolatban használt „nyilvánvalóan alaptalan” és a keresetlevél elutasításával kapcsolatban használt „elfogadhatatlan” fogalmakat a nemzeti jognak megfelelően kell meghatározni.

| (14) | A kis értékű követelések európai eljárását írásban kell lefolytatni, kivéve, ha a bíróság szükségesnek tartja vagy az egyik fél kérelmezi a tárgyalást. A bíróság elutasíthatja az ilyen kérelmet. Az ilyen elutasító határozat ellen külön fellebbezésnek nincs helye. |
| --- | --- |

(14)

A kis értékű követelések európai eljárását írásban kell lefolytatni, kivéve, ha a bíróság szükségesnek tartja vagy az egyik fél kérelmezi a tárgyalást. A bíróság elutasíthatja az ilyen kérelmet. Az ilyen elutasító határozat ellen külön fellebbezésnek nincs helye.

| (15) | Az eljárásban nem lehet kötelező a felek ügyvéd vagy más jogi képviselő általi képviselete. |
| --- | --- |

(15)

Az eljárásban nem lehet kötelező a felek ügyvéd vagy más jogi képviselő általi képviselete.

| (16) | A „viszontkereset” fogalmát a 44/2001/EK rendelet 6. cikkének (3) bekezdése értelmében úgy kell értelmezni, mint amely az eredeti keresettel azonos szerződésen vagy tényálláson alapul. A 2. és 4. cikk, valamint az 5. cikk (3), (4) és (5) bekezdése értelemszerűen alkalmazandók a viszontkeresetre. |
| --- | --- |

(16)

A „viszontkereset” fogalmát a 44/2001/EK rendelet 6. cikkének (3) bekezdése értelmében úgy kell értelmezni, mint amely az eredeti keresettel azonos szerződésen vagy tényálláson alapul. A 2. és 4. cikk, valamint az 5. cikk (3), (4) és (5) bekezdése értelemszerűen alkalmazandók a viszontkeresetre.

| (17) | Abban az esetben, ha az eljárás során az alperes beszámítási jogára hivatkozik, az ilyen igény nem minősül viszontkeresetnek e rendelet értelmezésében. Ennélfogva az alperes nem köteles az I. mellékletben meghatározott egységesített „A” formanyomtatványt használni e joga érvényesítésekor. |
| --- | --- |

(17)

Abban az esetben, ha az eljárás során az alperes beszámítási jogára hivatkozik, az ilyen igény nem minősül viszontkeresetnek e rendelet értelmezésében. Ennélfogva az alperes nem köteles az I. mellékletben meghatározott egységesített „A” formanyomtatványt használni e joga érvényesítésekor.

| (18) | A 6. cikk alkalmazásában átvevő tagállam az a tagállam, amelyben az irat kézbesítésére sor kerül vagy ahová az iratot elküldik. A költségek és a késedelem csökkentése érdekében az iratokat a feleknek elsősorban – az átvétel időpontját is tartalmazó – tértivevényes postai küldeményként kell kézbesíteni. |
| --- | --- |

(18)

A 6. cikk alkalmazásában átvevő tagállam az a tagállam, amelyben az irat kézbesítésére sor kerül vagy ahová az iratot elküldik. A költségek és a késedelem csökkentése érdekében az iratokat a feleknek elsősorban – az átvétel időpontját is tartalmazó – tértivevényes postai küldeményként kell kézbesíteni.

| (19) | Bármely fél megtagadhatja egy irat átvételét a kézbesítés alkalmával, vagy egy héten belül visszaküldheti az iratot, amennyiben azt nem az átvevő tagállam hivatalos nyelvén írták, vagy azt nem kíséri az átvevő tagállam hivatalos nyelvén készült fordítás, vagy amennyiben annak a tagállamnak több hivatalos nyelve is van, a kézbesítés helyének vagy annak a helynek a hivatalos nyelve vagy hivatalos nyelveinek egyike, ahová az iratot küldeni kell, vagy azt nem a címzett által értett nyelven írták. |
| --- | --- |

(19)

Bármely fél megtagadhatja egy irat átvételét a kézbesítés alkalmával, vagy egy héten belül visszaküldheti az iratot, amennyiben azt nem az átvevő tagállam hivatalos nyelvén írták, vagy azt nem kíséri az átvevő tagállam hivatalos nyelvén készült fordítás, vagy amennyiben annak a tagállamnak több hivatalos nyelve is van, a kézbesítés helyének vagy annak a helynek a hivatalos nyelve vagy hivatalos nyelveinek egyike, ahová az iratot küldeni kell, vagy azt nem a címzett által értett nyelven írták.

| (20) | A tárgyalások és a bizonyításfelvétel során a tagállamoknak támogatniuk kell a modern kommunikációs technológia alkalmazását, figyelemmel az eljáró bíróság székhelye szerinti tagállam nemzeti jogára is. A bíróságnak a bizonyításfelvétel legegyszerűbb és legkevésbé költséges módját kell alkalmaznia. |
| --- | --- |

(20)

A tárgyalások és a bizonyításfelvétel során a tagállamoknak támogatniuk kell a modern kommunikációs technológia alkalmazását, figyelemmel az eljáró bíróság székhelye szerinti tagállam nemzeti jogára is. A bíróságnak a bizonyításfelvétel legegyszerűbb és legkevésbé költséges módját kell alkalmaznia.

| (21) | A felek számára nyújtandó gyakorlati segítségnek ki kell terjednie a formanyomtatványok elérhetőségére és kitöltésére vonatkozó technikai információra is. |
| --- | --- |

(21)

A felek számára nyújtandó gyakorlati segítségnek ki kell terjednie a formanyomtatványok elérhetőségére és kitöltésére vonatkozó technikai információra is.

| (22) | Az eljárási kérdésekkel kapcsolatban a bíróság alkalmazottai is nyújthatnak tájékoztatást a nemzeti joggal összhangban. |
| --- | --- |

(22)

Az eljárási kérdésekkel kapcsolatban a bíróság alkalmazottai is nyújthatnak tájékoztatást a nemzeti joggal összhangban.

| (23) | Mivel e rendelet célja a kis értékű követelések elbírálásának egyszerűsítése és felgyorsítása, a bíróságoknak a lehető leggyorsabban kell eljárnia akkor is, ha e rendelet nem ír elő külön határidőt az eljárás egy konkrét szakaszára vonatkozóan. |
| --- | --- |

(23)

Mivel e rendelet célja a kis értékű követelések elbírálásának egyszerűsítése és felgyorsítása, a bíróságoknak a lehető leggyorsabban kell eljárnia akkor is, ha e rendelet nem ír elő külön határidőt az eljárás egy konkrét szakaszára vonatkozóan.

| (24) | Az e rendeletben előírt határidők kiszámítására az időtartamokra, időpontokra és határidőkre vonatkozó szabályok meghatározásáról szóló, 1971. június 3-i 1182/71/EGK, Euratom tanácsi rendeletet (10) kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(24)

Az e rendeletben előírt határidők kiszámítására az időtartamokra, időpontokra és határidőkre vonatkozó szabályok meghatározásáról szóló, 1971. június 3-i 1182/71/EGK, Euratom tanácsi rendeletet (10) kell alkalmazni.

| (25) | A kis értékű követelések behajtásának felgyorsítása érdekében az ítéletnek végrehajthatónak kell lennie a lehetséges jogorvoslattól függetlenül, és biztosítéknyújtási feltétel nélkül, kivéve, ha e rendelet másképp rendelkezik. |
| --- | --- |

(25)

A kis értékű követelések behajtásának felgyorsítása érdekében az ítéletnek végrehajthatónak kell lennie a lehetséges jogorvoslattól függetlenül, és biztosítéknyújtási feltétel nélkül, kivéve, ha e rendelet másképp rendelkezik.

| (26) | Az e rendeletben a jogorvoslatra történő bármely hivatkozásnak magában kell foglalnia a nemzeti jog alapján rendelkezésre álló valamennyi jogorvoslati lehetőséget. |
| --- | --- |

(26)

Az e rendeletben a jogorvoslatra történő bármely hivatkozásnak magában kell foglalnia a nemzeti jog alapján rendelkezésre álló valamennyi jogorvoslati lehetőséget.

| (27) | A bíróságnak tagja kell legyen egy a nemzeti joggal összhangban bírói képesítéssel rendelkező személy is. |
| --- | --- |

(27)

A bíróságnak tagja kell legyen egy a nemzeti joggal összhangban bírói képesítéssel rendelkező személy is.

| (28) | Ha a bíróságnak határidőt kell szabnia, az érintett felet tájékoztatni kell a határidő elmulasztásának következményeiről. |
| --- | --- |

(28)

Ha a bíróságnak határidőt kell szabnia, az érintett felet tájékoztatni kell a határidő elmulasztásának következményeiről.

| (29) | Az eljárás költségeit a pervesztes fél viseli. Az eljárás költségeit a nemzeti jognak megfelelően kell meghatározni. Tekintettel az egyszerűség és a költséghatékonyság célkitűzéseire, a bíróság a pervesztes felet csak az eljárás azon költségeinek megfizetésére kötelezheti – beleértve például az abból adódó költségeket, hogy a másik felet ügyvéd vagy más jogi képviselő képviselte, vagy az iratok kézbesítésével vagy fordításával kapcsolatos esetleges költségeket –, amelyek a követelés értékével arányosak, vagy indokoltan merültek fel. |
| --- | --- |

(29)

Az eljárás költségeit a pervesztes fél viseli. Az eljárás költségeit a nemzeti jognak megfelelően kell meghatározni. Tekintettel az egyszerűség és a költséghatékonyság célkitűzéseire, a bíróság a pervesztes felet csak az eljárás azon költségeinek megfizetésére kötelezheti – beleértve például az abból adódó költségeket, hogy a másik felet ügyvéd vagy más jogi képviselő képviselte, vagy az iratok kézbesítésével vagy fordításával kapcsolatos esetleges költségeket –, amelyek a követelés értékével arányosak, vagy indokoltan merültek fel.

| (30) | Az ítélet elismerésének és végrehajtásának megkönnyítése érdekében a valamely tagállamban a kis értékű követelések európai eljárása keretében hozott ítéletet a többi tagállamban végrehajthatóvá nyilvánítási eljárás és az elismerés kifogásolásának bármilyen lehetősége nélkül el kell ismerni és végre kell hajtani. |
| --- | --- |

(30)

Az ítélet elismerésének és végrehajtásának megkönnyítése érdekében a valamely tagállamban a kis értékű követelések európai eljárása keretében hozott ítéletet a többi tagállamban végrehajthatóvá nyilvánítási eljárás és az elismerés kifogásolásának bármilyen lehetősége nélkül el kell ismerni és végre kell hajtani.

| (31) | Minimumszabályokról kell rendelkezni az ítélet felülvizsgálatára azokban az esetekben, amikor az alperesnek nem állt módjában vitatni a követelést. |
| --- | --- |

(31)

Minimumszabályokról kell rendelkezni az ítélet felülvizsgálatára azokban az esetekben, amikor az alperesnek nem állt módjában vitatni a követelést.

| (32) | Tekintettel az egyszerűség és a költséghatékonyság céljaira, a végrehajtást kérő fél nem kötelezhető arra, hogy rendelkezzen – a tagállam nemzeti jogával összhangban a végrehajtási eljárásra jogosult képviselőkön kívül – meghatalmazott képviselővel vagy lakcímmel a végrehajtás szerinti tagállamban. |
| --- | --- |

(32)

Tekintettel az egyszerűség és a költséghatékonyság céljaira, a végrehajtást kérő fél nem kötelezhető arra, hogy rendelkezzen – a tagállam nemzeti jogával összhangban a végrehajtási eljárásra jogosult képviselőkön kívül – meghatalmazott képviselővel vagy lakcímmel a végrehajtás szerinti tagállamban.

| (33) | E rendelet III. fejezetét az e rendeletben meghatározott eljárásban hozott ítélet alapján a költségeknek és kiadásoknak bírósági tisztviselő általi meghatározására is alkalmazni kell. |
| --- | --- |

(33)

E rendelet III. fejezetét az e rendeletben meghatározott eljárásban hozott ítélet alapján a költségeknek és kiadásoknak bírósági tisztviselő általi meghatározására is alkalmazni kell.

| (34) | Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (11) összhangban kell elfogadni. |
| --- | --- |

(34)

Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (11) összhangban kell elfogadni.

| (35) | A Bizottságot fel kell hatalmazni különösen arra, hogy elfogadja az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a mellékletekben szereplő formanyomtatványok frissítésével és technikai kiigazításával kapcsolatban. Mivel ezek az intézkedések általános hatályúak, és e rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására, illetve törlésére irányulnak, azokat az 1999/468/EK határozat 5a. cikkében meghatározott ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni. |
| --- | --- |

(35)

A Bizottságot fel kell hatalmazni különösen arra, hogy elfogadja az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a mellékletekben szereplő formanyomtatványok frissítésével és technikai kiigazításával kapcsolatban. Mivel ezek az intézkedések általános hatályúak, és e rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására, illetve törlésére irányulnak, azokat az 1999/468/EK határozat 5a. cikkében meghatározott ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

| (36) | Mivel e rendelet céljait – nevezetesen a határokon átnyúló ügyekben a kis értékű követelések elbírálásának egyszerűsítését és gyorsítását, valamint a költségek csökkentését szolgáló eljárás létrehozását – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért e rendelet léptéke és hatása miatt azok közösségi szinten jobban megvalósíthatóak, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően e rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(36)

Mivel e rendelet céljait – nevezetesen a határokon átnyúló ügyekben a kis értékű követelések elbírálásának egyszerűsítését és gyorsítását, valamint a költségek csökkentését szolgáló eljárás létrehozását – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért e rendelet léptéke és hatása miatt azok közösségi szinten jobban megvalósíthatóak, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően e rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket.

| (37) | Az Egyesült Királyság és Írország helyzetéről szóló, az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt jegyzőkönyv 3. cikkének megfelelően az Egyesült Királyság és Írország bejelentették azon óhajukat, hogy részt kívánnak venni e rendelet elfogadásában és alkalmazásában. |
| --- | --- |

(37)

Az Egyesült Királyság és Írország helyzetéről szóló, az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt jegyzőkönyv 3. cikkének megfelelően az Egyesült Királyság és Írország bejelentették azon óhajukat, hogy részt kívánnak venni e rendelet elfogadásában és alkalmazásában.

| (38) | A Dánia helyzetéről szóló, az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt jegyzőkönyv 1. és 2. cikkének megfelelően Dánia nem vesz részt e rendelet elfogadásában, és az rá nézve nem kötelező, illetve nem alkalmazható, |
| --- | --- |

(38)

A Dánia helyzetéről szóló, az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt jegyzőkönyv 1. és 2. cikkének megfelelően Dánia nem vesz részt e rendelet elfogadásában, és az rá nézve nem kötelező, illetve nem alkalmazható,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. FEJEZET

TÁRGY ÉS HATÁLY

1. cikk

Tárgy

E rendelet létrehoz egy a kis értékű követelések esetén alkalmazható európai eljárást (továbbiakban: kis értékű követelések európai eljárása), amelynek célja a határokon átnyúló, kis értékű követelésekkel kapcsolatos ügyek elbírálásának egyszerűsítése és felgyorsítása, továbbá a költségek csökkentése. A kis értékű követelések esetén alkalmazható európai eljárás a tagállami jogszabályok szerinti eljárások alternatívájaként áll a peres felek rendelkezésére.

E rendelet kiküszöböli továbbá azokat a közbenső eljárásokat, amelyek a kis értékű követelések európai eljárása keretében az egyik tagállamban hozott ítéletnek a többi tagállamban történő elismeréséhez és végrehajtásához szükségesek.

2. cikk

Hatály

(1)   E rendeletet – tekintet nélkül az eljáró bíróság jellegére – azokban a határokon átnyúló polgári és kereskedelmi ügyekben kell alkalmazni, amelyeknél a követelés értéke a keresetlevél hatáskörrel és illetékességgel rendelkező bíróság általi kézhezvételekor nem haladja meg a 2 000 EUR összeget, az összes kamat, kiadás és költség nélkül. E rendelet hatálya nem terjed ki különösen az adó-, vám- és közigazgatási ügyekre, vagy az államnak az államhatalom gyakorlása során hozott aktusai vagy elkövetett mulasztásai miatti felelősségére („acta jure imperii”).

(2)   Ez a rendelet nem alkalmazható a következők tekintetében:

| a) | természetes személyek személyi állapota, jog- és cselekvőképessége; |
| --- | --- |

a)

természetes személyek személyi állapota, jog- és cselekvőképessége;

| b) | házassági vagyonjogon, tartási kötelezettségeken, valamint végrendeleten és öröklésen alapuló jogok; |
| --- | --- |

b)

házassági vagyonjogon, tartási kötelezettségeken, valamint végrendeleten és öröklésen alapuló jogok;

| c) | csődeljárás, fizetésképtelen társaságok vagy más jogi személyek felszámolására vonatkozó eljárások, csődegyezség, kényszeregyezség és hasonló eljárások; |
| --- | --- |

c)

csődeljárás, fizetésképtelen társaságok vagy más jogi személyek felszámolására vonatkozó eljárások, csődegyezség, kényszeregyezség és hasonló eljárások;

| d) | szociális biztonság; |
| --- | --- |

d)

szociális biztonság;

| e) | választottbíráskodás; |
| --- | --- |

e)

választottbíráskodás;

| f) | munkajog; |
| --- | --- |

f)

munkajog;

| g) | ingatlan bérlete, a pénzbeli követelésekre irányuló keresetek kivételével; vagy |
| --- | --- |

g)

ingatlan bérlete, a pénzbeli követelésekre irányuló keresetek kivételével; vagy

| h) | a magánélet tiszteletben tartásához való jog és a személyiségi jogok megsértése, beleértve a rágalmazást is. |
| --- | --- |

h)

a magánélet tiszteletben tartásához való jog és a személyiségi jogok megsértése, beleértve a rágalmazást is.

(3)   E rendelet alkalmazásában a „tagállam” kifejezés a tagállamokat jelenti, Dánia kivételével.

3. cikk

Határokon átnyúló ügyek

(1)   E rendelet alkalmazásában határokon átnyúló ügynek minősül az, amelyben legalább az egyik fél az eljáró bíróság székhelye szerinti tagállamtól eltérő tagállamban rendelkezik állandó lakóhellyel vagy szokásos tartózkodási hellyel.

(2)   Az állandó lakóhelyet a 44/2001/EK rendelet 59. és 60. cikkével összhangban kell meghatározni.

(3)   Annak meghatározásához, hogy határokon átnyúló ügyről van-e szó, a keresetlevélnek a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező bírósághoz e rendelettel összhangban történő benyújtásának időpontja irányadó.

II. FEJEZET

A KIS ÉRTÉKŰ KÖVETELÉSEK EURÓPAI ELJÁRÁSA

4. cikk

Az eljárás megindítása

(1)   A felperes a kis értékű követelések európai eljárását az I. mellékletben meghatározott egységesített „A” keresetlevél kitöltésével, és annak a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező bírósághoz történő közvetlen – postai úton, illetve bármilyen egyéb, az eljárás megindításának helye szerinti tagállam által elfogadott kommunikációs eszközzel, például faxon vagy e-mailben – benyújtásával indítja meg. A keresetlevél tartalmazza a követelést alátámasztó bizonyítékok leírását, és ahhoz csatolni kell amennyiben szükséges az azt alátámasztó egyéb iratokat.

(2)   A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot arról, hogy mely kommunikációs eszközök használatát tekintik elfogadhatónak. A Bizottság nyilvánosan hozzáférhetővé teszi az erre vonatkozó információkat.

(3)   Amennyiben a kereset az e rendelet hatályán kívül eső ügyre vonatkozik, a bíróság erről tájékoztatja a felperest. Ha a felperes nem vonja vissza keresetét, a bíróság azon tagállam eljárási jogának megfelelően tárgyalja az ügyet, amely tagállamban az eljárást lefolytatják.

(4)   Amennyiben a bíróság megállapítja, hogy a felperes által szolgáltatott információk nem megfelelők, illetve nem elég egyértelműek, vagy ha a keresetlevél hiányos, a bíróság lehetőséget ad a felperesnek a keresetlevél kiegészítésére vagy kijavítására, illetve a bíróság által megjelölt további információk vagy iratok benyújtására, vagy a kereset visszavonására, a bíróság által előírt határidőn belül, kivéve, ha a követelés nyilvánvalóan alaptalan, vagy a kérelem nem elfogadható. A bíróság e célra a II. mellékletben meghatározott „B” formanyomtatványt használja.

Ha a követelés nyilvánvalóan alaptalan, vagy a kérelem nem elfogadható, vagy ha a felperes az előírt határidőn belül a keresetlevelet nem egészíti ki vagy nem javítja ki, a bíróság a keresetet elutasítja.

(5)   A tagállamok biztosítják, hogy a keresetlevél mintája valamennyi olyan bíróságon hozzáférhető legyen, amely előtt a kis értékű követelések európai eljárása megindítható.

5. cikk

Az eljárás lefolytatása

(1)   A kis értékű követelések európai eljárása írásbeli eljárás. A bíróság tárgyalást tart, amennyiben ezt szükségesnek ítéli, vagy ha valamelyik fél ezt kérelmezi. A bíróság az erre vonatkozó kérelmet elutasíthatja, ha úgy ítéli meg, hogy tekintettel a körülményekre az ügy tisztességes elbírálásához nyilvánvalóan nincs szükség tárgyalásra. Az elutasítást írásban meg kell indokolni. Az elutasítás ellen külön fellebbezésnek nincs helye.

(2)   A megfelelően kitöltött keresetlevél kézhezvételét követően a bíróság kitölti a III. mellékletben meghatározott „C” válasz-formanyomtatvány I. részét.

A keresetlevél – és adott esetben az azt alátámasztó iratok – egy példányát, valamint a kitöltött válasz-formanyomtatványt a 13. cikknek megfelelően kézbesíteni kell az alperesnek. Ezen iratokat a megfelelően kitöltött keresetlevél kézhezvételétől számított 14 napon belül kell megküldeni.

(3)   Az alperes a keresetlevél és a válasz-formanyomtatvány kézbesítését követő 30 napon belül, a „C” válasz-formanyomtatvány II. részének kitöltésével – csatolva adott esetben az azt alátámasztó iratokat – és a bírósághoz történő eljuttatásával vagy a válasz-formanyomtatvány mellőzésével egyéb megfelelő módon válaszol.

(4)   Az alperes válaszának a bírósághoz való beérkezését követő 14 napon belül a válasz és az esetleges azt alátámasztó iratok egy példányát a bíróság megküldi a felperesnek.

(5)   Amennyiben válaszában az alperes kijelenti, hogy valamely nem pénzügyi követelés értéke meghaladja a 2. cikk (1) bekezdésében megállapított összeghatárt, a bíróság 30 napon belül azt követően, hogy a választ megküldték a felperesnek, megállapítja, hogy a követelés e rendelet hatálya alá tartozik-e. E döntés ellen külön fellebbezésnek nincs helye.

(6)   Az „A” formanyomtatványon benyújtandó esetleges viszontkeresetet, valamint az esetleges azt alátámasztó iratok egy példányát a 13. cikknek megfelelően kézbesíteni kell a felperesnek. Ezen iratokat a kézhezvételtől számított 14 napon belül kell megküldeni.

A felperesnek a kézbesítéstől számítva 30 nap áll a rendelkezésére az esetleges viszontkereset megválaszolására.

(7)   Amennyiben a viszontkereset meghaladja a 2. cikk (1) bekezdésében foglalt összeghatárt, a keresetet és a viszontkeresetet nem a kis értékű követelések európai eljárása keretében kell elbírálni, hanem azon tagállam eljárási jogának megfelelően, amelyben az eljárást lefolytatják.

A 2. és 4. cikket, valamint e cikk (3), (4) és (5) bekezdését értelemszerűen alkalmazni kell a viszontkeresetekre.

6. cikk

Nyelvek

(1)   A keresetlevelet, a választ, az esetleges viszontkeresetet, a viszontkeresetre adott esetleges választ és adott esetben az azt alátámasztó iratok leírását a bíróság nyelvén vagy nyelveinek valamelyikén kell benyújtani.

(2)   Amennyiben a bírósághoz beérkező bármely további okirat nem az eljárás nyelvén készült, a bíróság kizárólag akkor kérheti ezen okirat lefordítását, ha az szükségesnek tűnik az ítélet meghozatalához.

(3)   Amennyiben az egyik fél megtagadja valamely irat átvételét, mert az nem a következő nyelvek egyikén készült:

| a) | az átvevő tagállam hivatalos nyelve, vagy amennyiben annak a tagállamnak több hivatalos nyelve is van, a kézbesítés helyének vagy annak a helynek a hivatalos nyelve vagy hivatalos nyelveinek egyike, ahová az iratot küldeni kell; vagy |
| --- | --- |

a)

az átvevő tagállam hivatalos nyelve, vagy amennyiben annak a tagállamnak több hivatalos nyelve is van, a kézbesítés helyének vagy annak a helynek a hivatalos nyelve vagy hivatalos nyelveinek egyike, ahová az iratot küldeni kell; vagy

| b) | a címzett számára érthető nyelv, |
| --- | --- |

b)

a címzett számára érthető nyelv,

a bíróság tájékoztatja erről a másik felet abból a célból, hogy ez utóbbi fél gondoskodjon az irat lefordításáról.

7. cikk

Az eljárás lezárása

(1)   Az alperes vagy a felperes válaszának az 5. cikk (3) vagy (6) bekezdésében foglalt határidőn belül a bírósághoz történő beérkezésétől számított 30 napon belül a bíróság ítéletet hoz, vagy:

| a) | felhívja a feleket, hogy meghatározott – 30 napot meg nem haladó – határidőn belül nyújtsanak be további információkat a követeléssel kapcsolatban; |
| --- | --- |

a)

felhívja a feleket, hogy meghatározott – 30 napot meg nem haladó – határidőn belül nyújtsanak be további információkat a követeléssel kapcsolatban;

| b) | a 9. cikkel összhangban bizonyításfelvételt folytat le; vagy |
| --- | --- |

b)

a 9. cikkel összhangban bizonyításfelvételt folytat le; vagy

| c) | tárgyalásra idézi a feleket, amelyet az idézéstől számított 30 napon belül kell megtartani. |
| --- | --- |

c)

tárgyalásra idézi a feleket, amelyet az idézéstől számított 30 napon belül kell megtartani.

(2)   A bíróság a tárgyalástól vagy az ítélet meghozatalához szükséges valamennyi információ beérkezésétől számított 30 napon belül meghozza az ítéletet. Az ítéletet a 13. cikknek megfelelően kézbesíteni kell a feleknek.

(3)   Amennyiben a bíróság az 5. cikk (3) vagy (6) bekezdésében foglalt határidőn belül nem kapja meg az érintett fél válasz-formanyomtatványát, a keresettel vagy a viszontkeresettel kapcsolatban ítéletet hoz.

8. cikk

Tárgyalás

A bíróság a tárgyalást videokonferencia vagy egyéb kommunikációs technológia igénybevételével is lefolytathatja, amennyiben a technikai eszközök rendelkezésre állnak.

9. cikk

Bizonyításfelvétel

(1)   A bíróság a bizonyíték elfogadhatóságára vonatkozó szabályok alapján meghatározza a bizonyításfelvétel eszközeit és az ítélethozatalhoz szükséges bizonyításfelvétel terjedelmét. A bíróság megengedheti a tanúk, szakértők vagy felek írásbeli vallomástétele útján zajló bizonyításfelvételt. Elfogadhatja továbbá a videokonferencia vagy egyéb kommunikációs technológia igénybevételével történő bizonyításfelvételt, amennyiben a technikai eszközök rendelkezésre állnak.

(2)   A bíróság kizárólag abban az esetben alkalmazhat szakértői bizonyítást vagy szóbeli vallomástételt, ha ez az ítélethozatalhoz szükséges. A bíróság az erről szóló döntés meghozatalakor figyelembe veszi a költségeket.

(3)   A bíróságnak a bizonyításfelvétel legegyszerűbb és legkevésbé terhelő módját kell használnia.

10. cikk

A felek képviselete

Az ügyvéd vagy más jogász általi képviselet nem kötelező.

11. cikk

A feleknek nyújtott segítség

A tagállamok biztosítják, hogy a felek gyakorlati segítséget kapjanak a nyomtatványok kitöltéséhez.

12. cikk

A bíróság feladata

(1)   A bíróság nem kötelezheti a feleket a követelés jogi minősítésére.

(2)   A bíróság, amennyiben szükséges, tájékoztatja a feleket az eljárási kérdésekről.

(3)   A bíróság adott esetben a felek közötti egyezségre törekszik.

13. cikk

Az iratok kézbesítése

(1)   Az iratokat postai úton – a kézhezvétel időpontját is tartalmazó átvételi elismervény ellenében – kell kézbesíteni.

(2)   Amennyiben az (1) bekezdésnek megfelelően nem lehetséges a kézbesítés, a 805/2004/EK rendelet 13. vagy 14. cikke szerinti módok egyike is alkalmazható e célból.

14. cikk

Határidők

(1)   Amennyiben a bíróság határidőt szab, az érintett felet tájékoztatni kell a határidő elmulasztásának következményeiről.

(2)   A bíróság kivételes esetben meghosszabbíthatja a 4. cikk (4) bekezdésében, az 5. cikk (3) és (6) bekezdésében és a 7. cikk (1) bekezdésében foglalt határidőket, amennyiben ez szükséges a felek jogainak védelméhez.

(3)   Amennyiben a bíróság kivételes esetben nem tudja betartani az 5. cikk (2)–(6) bekezdéseiben, valamint a 7. cikkben előírt határidőket, a lehető leghamarabb megteszi az e rendelkezésekben megkövetelt lépéseket.

15. cikk

Az ítélet végrehajthatósága

(1)   Az ítélet a lehetséges jogorvoslati eszközöktől függetlenül végrehajtható. Biztosíték nyújtása nem követelhető.

(2)   A 23. cikk abban az esetben is alkalmazandó, ha az ítéletet abban a tagállamban kell végrehajtani, amelyben azt meghozták.

16. cikk

Költségek

Az eljárás költségeit a pervesztes fél viseli. A bíróság azonban nem ítéli meg a pernyertes fél javára a költségeket annyiban, amennyiben azok indokolatlanul merültek fel, vagy a követeléshez képest aránytalanok voltak.

17. cikk

Jogorvoslat

(1)   A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot arról, hogy eljárási joguk lehetővé teszi-e a kis értékű követelések európai eljárásában hozott ítélettel szembeni jogorvoslatot, valamint közlik azt a határidőt, amelyen belül a jogorvoslatot a bírósághoz be kell nyújtani. A Bizottság nyilvánosan hozzáférhetővé teszi az erre vonatkozó információkat.

(2)   A 16. cikket a jogorvoslatokra is alkalmazni kell.

18. cikk

Az ítélet felülvizsgálatára vonatkozó minimumszabályok

(1)   Az alperes kérelmezheti a kis értékű követelések európai eljárásában hozott ítélet felülvizsgálatát az ítéletet meghozó tagállam hatáskörrel és illetékességgel rendelkező bírósága előtt, amennyiben:

| a) | i. | a keresetlevelet vagy a tárgyalásra szóló idézést a 805/2004/EK rendelet 14. cikkében foglaltaknak megfelelően olyan módon kézbesítették, amely nem nyújt bizonyítékot a személyes kézhezvételre; valamint |
| --- | --- | --- |

a)

i.

a keresetlevelet vagy a tárgyalásra szóló idézést a 805/2004/EK rendelet 14. cikkében foglaltaknak megfelelően olyan módon kézbesítették, amely nem nyújt bizonyítékot a személyes kézhezvételre; valamint

| ii. | a kézbesítésre számára fel nem róható okból nem megfelelő időben került sor ahhoz, hogy a védekezéshez szükséges előkészületeket meg tudja tenni; |
| --- | --- |

ii.

a kézbesítésre számára fel nem róható okból nem megfelelő időben került sor ahhoz, hogy a védekezéshez szükséges előkészületeket meg tudja tenni;

vagy

| b) | az alperes a kereset ellen vis maior, vagy rendkívüli körülmények miatt, számára fel nem róható okból nem tudott kifogást emelni, |
| --- | --- |

b)

az alperes a kereset ellen vis maior, vagy rendkívüli körülmények miatt, számára fel nem róható okból nem tudott kifogást emelni,

feltéve bármelyik esetben, hogy haladéktalanul cselekszik.

(2)   Ha a bíróság elutasítja a felülvizsgálatot azon az alapon, hogy az (1) bekezdésben említett okok egyike sem áll fenn, az ítélet hatályban marad.

Ha a bíróság úgy határoz, hogy a felülvizsgálat az (1) bekezdésben megállapított okok valamelyike alapján indokolt, a kis értékű követelések európai eljárásában hozott ítélet semmis.

19. cikk

Alkalmazandó eljárási jog

E rendelet eltérő rendelkezése hiányában a kis értékű követelések európai eljárására azon tagállam eljárási joga alkalmazandó, amelyben az eljárást lefolytatják.

III. FEJEZET

MÁSIK TAGÁLLAMBAN VALÓ ELISMERÉS ÉS VÉGREHAJTÁS

20. cikk

Elismerés és végrehajtás

(1)   A valamely tagállamban a kis értékű követelések európai eljárásában hozott ítéletet a többi tagállamban végrehajthatóvá nyilvánítási eljárás és az elismerés kifogásolásának bármilyen lehetősége nélkül el kell ismerni, és végre kell hajtani.

(2)   A bíróság bármelyik fél kérésére térítésmentesen kiállítja a kis értékű követelések európai eljárásában hozott ítéletre vonatkozó tanúsítványt a IV. mellékletben meghatározott „D” formanyomtatvány kitöltésével.

21. cikk

Végrehajtási eljárás

(1)   Az e fejezetben foglalt rendelkezések sérelme nélkül a végrehajtási eljárásra a végrehajtás szerinti tagállam jogszabályai vonatkoznak.

A kis értékű követelések európai eljárásában hozott bármely ítéletet ugyanolyan feltételekkel kell végrehajtani, mint a végrehajtás szerinti tagállamban hozott ítéletet.

(2)   A végrehajtást kérő fél a következő iratokat köteles benyújtani:

| a) | az ítélet egy példánya, amely megfelel a hitelesség megállapításához szükséges feltételeknek; valamint |
| --- | --- |

a)

az ítélet egy példánya, amely megfelel a hitelesség megállapításához szükséges feltételeknek; valamint

| b) | a 20. cikk (2) bekezdésében említett tanúsítvány egy példánya, valamint szükség esetén annak fordítása a végrehajtás szerinti tagállam hivatalos nyelvére, vagy – amennyiben az adott tagállamban több hivatalos nyelv is van – a kért végrehajtás helyén az adott tagállam jogának megfelelően bírósági eljárásokban alkalmazott hivatalos nyelvre vagy hivatalos nyelvek valamelyikére, vagy valamely egyéb nyelvre, amelyről a végrehajtás szerinti tagállam jelezte, hogy elfogadja. Minden tagállam megjelölheti, hogy saját nyelvén kívül az Európai Unió intézményeinek mely hivatalos nyelvét vagy nyelveit tudja elfogadni a kis értékű követelések esetén alkalmazható európai eljárás céljaira. A „D” formanyomtatvány tartalmát a tagállamban erre feljogosított személynek kell lefordítania. |
| --- | --- |

b)

a 20. cikk (2) bekezdésében említett tanúsítvány egy példánya, valamint szükség esetén annak fordítása a végrehajtás szerinti tagállam hivatalos nyelvére, vagy – amennyiben az adott tagállamban több hivatalos nyelv is van – a kért végrehajtás helyén az adott tagállam jogának megfelelően bírósági eljárásokban alkalmazott hivatalos nyelvre vagy hivatalos nyelvek valamelyikére, vagy valamely egyéb nyelvre, amelyről a végrehajtás szerinti tagállam jelezte, hogy elfogadja. Minden tagállam megjelölheti, hogy saját nyelvén kívül az Európai Unió intézményeinek mely hivatalos nyelvét vagy nyelveit tudja elfogadni a kis értékű követelések esetén alkalmazható európai eljárás céljaira. A „D” formanyomtatvány tartalmát a tagállamban erre feljogosított személynek kell lefordítania.

(3)   A valamely másik tagállamban a kis értékű követelések európai eljárásban hozott ítélet végrehajtását kérő fél nem kötelezhető arra, hogy a végrehajtási eljárásra jogosult képviselőkön kívül:

| a) | meghatalmazott képviselővel; vagy |
| --- | --- |

a)

meghatalmazott képviselővel; vagy

| b) | levelezési címmel |
| --- | --- |

b)

levelezési címmel

rendelkezzen a végrehajtás szerinti tagállamban.

(4)   Az egyik tagállamban a kis értékű követelések európai eljárásában hozott ítéletnek egy másik tagállamban történő végrehajtását kérelmező jogosulttól nem követelhető – függetlenül annak elnevezésétől – biztosíték, óvadék vagy letét azzal az indokkal, hogy külföldi állampolgár, vagy hogy nem rendelkezik állandó lakóhellyel vagy tartózkodási hellyel a végrehajtás szerinti tagállamban.

22. cikk

A végrehajtás megtagadása

(1)   A végrehajtást azon személy kérelme alapján, aki ellen a végrehajtást kérték, a végrehajtás szerinti tagállam hatáskörrel és illetékességgel rendelkező bírósága elutasítja, amennyiben a kis értékű követelések európai eljárásában hozott ítélet összeegyeztethetetlen a valamely tagállamban vagy harmadik országban hozott bármely korábbi ítélettel, feltéve, hogy:

| a) | a korábbi ítélet ugyanazon jogalap tárgyában, ugyanazon felek között született; |
| --- | --- |

a)

a korábbi ítélet ugyanazon jogalap tárgyában, ugyanazon felek között született;

| b) | a korábbi ítéletet a végrehajtás szerinti tagállamban hozták, vagy az megfelel a végrehajtás szerinti tagállamban való elismeréséhez szükséges feltételeknek; valamint |
| --- | --- |

b)

a korábbi ítéletet a végrehajtás szerinti tagállamban hozták, vagy az megfelel a végrehajtás szerinti tagállamban való elismeréséhez szükséges feltételeknek; valamint

| c) | az összeegyeztethetetlenséget a kis értékű követelések európai eljárása során hozott ítéletet meghozó tagállamban a bírósági eljárás keretében nem hozták fel kifogásként, és nem is lehetett volna azt kifogásként felhozni. |
| --- | --- |

c)

az összeegyeztethetetlenséget a kis értékű követelések európai eljárása során hozott ítéletet meghozó tagállamban a bírósági eljárás keretében nem hozták fel kifogásként, és nem is lehetett volna azt kifogásként felhozni.

(2)   A végrehajtás szerinti tagállamban a kis értékű követelések európai eljárásában hozott ítélet érdemi felülvizsgálatának nincs helye.

23. cikk

A végrehajtás felfüggesztése vagy korlátozása

Amennyiben valamelyik fél jogorvoslattal élt a kis értékű követelések európai eljárásában hozott ítélettel szemben vagy ilyen jogorvoslat még lehetséges, vagy a fél a 18. cikk értelmében felülvizsgálati kérelemmel élt, a végrehajtás szerinti tagállam hatáskörrel és illetékességgel rendelkező bírósága vagy illetékes hatósága azon fél kérelmére, aki ellen a végrehajtást kérték:

| a) | a végrehajtási eljárást biztosítási intézkedésekre korlátozhatja; |
| --- | --- |

a)

a végrehajtási eljárást biztosítási intézkedésekre korlátozhatja;

| b) | a végrehajtást az általa meghatározott biztosíték nyújtásától teheti függővé; vagy |
| --- | --- |

b)

a végrehajtást az általa meghatározott biztosíték nyújtásától teheti függővé; vagy

| c) | kivételes körülmények fennállása esetén felfüggesztheti a végrehajtási eljárást. |
| --- | --- |

c)

kivételes körülmények fennállása esetén felfüggesztheti a végrehajtási eljárást.

IV. FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

24. cikk

Tájékoztatás

A tagállamok – különösen a 2001/470/EK határozattal összhangban létrehozott, polgári és kereskedelmi ügyekben illetékes Európai Igazságügyi Hálózat útján – együttműködnek annak érdekében, hogy a nyilvánosságot és a szakmai köröket tájékoztassák a kis értékű követelések európai eljárásáról, beleértve a költségeket is.

25. cikk

A joghatóságra, kommunikációs eszközökre és a jogorvoslatokra vonatkozó tájékoztatás

(1)   A tagállamok 2008. január 1-ig tájékoztatják a Bizottságot az alábbiakról:

| a) | mely bíróságok rendelkeznek hatáskörrel és illetékességgel a kis értékű követelések európai eljárásában ítélethozatalra; |
| --- | --- |

a)

mely bíróságok rendelkeznek hatáskörrel és illetékességgel a kis értékű követelések európai eljárásában ítélethozatalra;

| b) | a kis értékű követelések európai eljárásának céljaira elfogadott, és a bíróságok rendelkezésére álló kommunikációs eszközök, a 4. cikk (1) bekezdésével összhangban; |
| --- | --- |

b)

a kis értékű követelések európai eljárásának céljaira elfogadott, és a bíróságok rendelkezésére álló kommunikációs eszközök, a 4. cikk (1) bekezdésével összhangban;

| c) | a 17. cikkel összhangban eljárási joguk értelmében,, lehetőség van-e jogorvoslatra, és azt mely bírósághoz kell benyújtani; |
| --- | --- |

c)

a 17. cikkel összhangban eljárási joguk értelmében,, lehetőség van-e jogorvoslatra, és azt mely bírósághoz kell benyújtani;

| d) | a 21. cikk (2) bekezdésének b) pontja értelmében elfogadott nyelvek; valamint |
| --- | --- |

d)

a 21. cikk (2) bekezdésének b) pontja értelmében elfogadott nyelvek; valamint

| e) | mely hatóságoknak van hatásköre a végrehajtásra, és mely hatóságoknak van hatásköre a 23. cikk alkalmazására. |
| --- | --- |

e)

mely hatóságoknak van hatásköre a végrehajtásra, és mely hatóságoknak van hatásköre a 23. cikk alkalmazására.

A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot az ezen adatokat érintő bármely változásról.

(2)   A Bizottság az (1) bekezdéssel összhangban megküldött információkat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzététel révén és bármely más megfelelő eszköz útján nyilvánosan hozzáférhetővé teszi.

26. cikk

Végrehajtási intézkedések

Az e rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására – beleértve a kiegészítéssel történő módosítást is – vonatkozó intézkedéseket, amelyek a mellékletekben foglalt formanyomtatványokat frissítik vagy technikailag kiigazítják, a 27. cikk (2) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

27. cikk

A bizottság

(1)   A Bizottság munkáját egy bizottság segíti.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (1)–(4) bekezdését és 7. cikkét kell alkalmazni, 8. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel.

28. cikk

Felülvizsgálat

A Bizottság 2014. január 1-jéig részletes jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak a kis értékű követelések európai eljárása működésének felülvizsgálatáról, kitérve a követelés értékével kapcsolatban a 2. cikk (1) bekezdésében említett felső határértékre is. A jelentés tartalmazza az eljárás addigi működésének értékelését és egy kibővített hatástanulmányt minden tagállammal kapcsolatban.

Ebből a célból, valamint annak biztosítása érdekében, hogy megfelelően figyelembe vegyék az Európai Unióban létező legjobb gyakorlatot, amely tükrözi a jobb jogszabályalkotás elveit, a tagállamok tájékoztatják a Bizottságot a kis értékű követelések európai eljárásának határokon átnyúló működésével kapcsolatban. E tájékoztatásnak ki kell terjednie a bírósági illetékekre, az eljárás gyorsaságára, hatékonyságára, könnyű alkalmazhatóságára, valamint a tagállamok kis értékű követelésekkel kapcsolatos belső eljárásaira.

A Bizottság jelentéséhez adott esetben kiigazításra irányuló javaslatokat kell csatolni.

29. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon hatályba.

Ezt a rendeletet 2009. január 1-jétől kell alkalmazni, a 25. cikk kivételével, amelyet 2008. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban az Európai Közösséget létrehozó szerződésnek megfelelően.

Kelt Strasbourgban, 2007. július 11-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

H.-G. PÖTTERING

a Tanács részéről

az elnök

M. LOBO ANTUNES

---

(1)  HL C 88., 2006.4.11., 61. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2006. december 14-i véleménye (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2007. június 13-i határozata.

2

(3)  HL L 160., 2000.6.30., 37. o.

3

(4)  HL L 12., 2001.1.16., 1. o. A legutóbb az 1791/2006/EK rendelettel (HL L 363., 2006.12.20., 1. o.) módosított rendelet.

4

(5)  HL L 174., 2001.6.27., 25. o.

5

(6)  HL L 143., 2004.4.30., 15. o. A legutóbb az 1869/2005/EK bizottsági rendelettel (HL L 300., 2005.11.17., 6. o.) módosított rendelet.

6

(7)  HL L 399., 2006.12.30., 1. o.)

7

(8)  HL C 12., 2001.1.15., 1. o.

8

(9)  HL C 53., 2005.3.3., 1. o.

9

(10)  HL L 124., 1971.6.8., 1. o.

10

(11)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o. A 2006/512/EK határozattal (HL L 200., 2006.7.22., 11. o.) módosított határozat.

11

---

I. MELLÉKLET

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

---

II. MELLÉKLET

Image

Image

---

III. MELLÉKLET

Image

Image

---

IV. MELLÉKLET

Image

Image

---

| 31.7.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 199/23 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 199/23

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 862/2007/EK RENDELETE

(2007. július 11.)

a migrációra és a nemzetközi védelemre vonatkozó közösségi statisztikákról, valamint a külföldi állampolgárságú munkavállalókra vonatkozó statisztikák összeállításáról szóló 311/76/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 285. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

a Szerződés 251. cikkében meghatározott eljárással összhangban (2),

mivel:

| (1) | A Bel- és Igazságügyi Tanács 2001. május 28–29-i következtetéseiben – tekintettel a közös vizsgálatra, valamint a menekültügyre és a migrációra vonatkozó statisztikák javuló cseréjére – úgy értékelte, hogy a statisztikák javítására vonatkozó jövőbeni fellépésekhez szükség van egy átfogó és összefüggő keretre. |
| --- | --- |

(1)

A Bel- és Igazságügyi Tanács 2001. május 28–29-i következtetéseiben – tekintettel a közös vizsgálatra, valamint a menekültügyre és a migrációra vonatkozó statisztikák javuló cseréjére – úgy értékelte, hogy a statisztikák javítására vonatkozó jövőbeni fellépésekhez szükség van egy átfogó és összefüggő keretre.

| (2) | 2003 áprilisában a Bizottság közleményt adott ki a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek, amelyben cselekvési tervet határozott meg a migráció területére vonatkozó közösségi statisztikák összegyűjtésére és elemzésére. Ez számos jelentős változtatást foglalt magában, amelyek e statisztikák teljességének és összehangoltsági fokának a javítását célozták. A cselekvési terven belül a Bizottság a migrációra és menekültügyre vonatkozó közösségi statisztikák területére vonatkozó jogszabály-alkotási javaslatot tett. |
| --- | --- |

(2)

2003 áprilisában a Bizottság közleményt adott ki a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek, amelyben cselekvési tervet határozott meg a migráció területére vonatkozó közösségi statisztikák összegyűjtésére és elemzésére. Ez számos jelentős változtatást foglalt magában, amelyek e statisztikák teljességének és összehangoltsági fokának a javítását célozták. A cselekvési terven belül a Bizottság a migrációra és menekültügyre vonatkozó közösségi statisztikák területére vonatkozó jogszabály-alkotási javaslatot tett.

| (3) | A 2003. június 19–20-i thesszaloniki Európai Tanács megállapította, hogy több hatékony mechanizmusra van szükség a migrációra és a menekültügyre vonatkozó információk összegyűjtéséhez és elemzéséhez az Európai Unióban. |
| --- | --- |

(3)

A 2003. június 19–20-i thesszaloniki Európai Tanács megállapította, hogy több hatékony mechanizmusra van szükség a migrációra és a menekültügyre vonatkozó információk összegyűjtéséhez és elemzéséhez az Európai Unióban.

| (4) | Az Európai Parlament a fent említett bizottsági közleményről szóló, 2003. november 6-i állásfoglalásában (3) megjegyezte, hogy a jogalkotás szükséges a helyes és hatékony közösségi migrációs politika fejlődéséhez szükséges átfogó statisztikák készítésének biztosítására. Az állásfoglalás támogatja a Bizottságot a migrációs és a menekültügyi statisztika területére vonatkozó jogalkotási javaslat megtételében. |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Parlament a fent említett bizottsági közleményről szóló, 2003. november 6-i állásfoglalásában (3) megjegyezte, hogy a jogalkotás szükséges a helyes és hatékony közösségi migrációs politika fejlődéséhez szükséges átfogó statisztikák készítésének biztosítására. Az állásfoglalás támogatja a Bizottságot a migrációs és a menekültügyi statisztika területére vonatkozó jogalkotási javaslat megtételében.

| (5) | Az Európai Unió bővítése újabb földrajzi és politikai dimenziót hozott a migrációhoz kapcsolódó jelenségek mértékéhez. Ez újabb ösztönzést is adott a pontos, időben történő és összehangolt statisztikai információ iránti igényre. Továbbá növekvő igény mutatkozik a bevándorlók szakmájára, iskolai végzettségére, képesítéseire és tevékenységi körére vonatkozó statisztikai információk iránt. |
| --- | --- |

(5)

Az Európai Unió bővítése újabb földrajzi és politikai dimenziót hozott a migrációhoz kapcsolódó jelenségek mértékéhez. Ez újabb ösztönzést is adott a pontos, időben történő és összehangolt statisztikai információ iránti igényre. Továbbá növekvő igény mutatkozik a bevándorlók szakmájára, iskolai végzettségére, képesítéseire és tevékenységi körére vonatkozó statisztikai információk iránt.

| (6) | A migrációra és a menekültügyre vonatkozó összehangolt és összehasonlítható közösségi statisztikák alapvető fontosságúak a bevándorlásra és a menekültügyre vonatkozó közösségi jogszabályok fejlődéséhez és nyomon követéséhez, továbbá a személyek szabad mozgásához. |
| --- | --- |

(6)

A migrációra és a menekültügyre vonatkozó összehangolt és összehasonlítható közösségi statisztikák alapvető fontosságúak a bevándorlásra és a menekültügyre vonatkozó közösségi jogszabályok fejlődéséhez és nyomon követéséhez, továbbá a személyek szabad mozgásához.

| (7) | Szükséges a menekültügyre és a migrációra vonatkozó statisztikai információcsere megerősítése, és a közösségi statisztikai gyűjtemények és eredmények, amelyek mindezidáig egy sor szóbeli megállapodáson alapultak, minőségének a javítása. |
| --- | --- |

(7)

Szükséges a menekültügyre és a migrációra vonatkozó statisztikai információcsere megerősítése, és a közösségi statisztikai gyűjtemények és eredmények, amelyek mindezidáig egy sor szóbeli megállapodáson alapultak, minőségének a javítása.

| (8) | Lényeges, hogy az információ legyen elérhető az Európai Unió egészében, a közösségi szabályozás és politika fejlődésének és végrehajtásának nyomon követése céljából. A jelenlegi fő gyakorlat nem biztosítja megfelelően az összehangolt adatok egységes módon történő rendszeres, időbeni és gyors átadását és terjesztését. |
| --- | --- |

(8)

Lényeges, hogy az információ legyen elérhető az Európai Unió egészében, a közösségi szabályozás és politika fejlődésének és végrehajtásának nyomon követése céljából. A jelenlegi fő gyakorlat nem biztosítja megfelelően az összehangolt adatok egységes módon történő rendszeres, időbeni és gyors átadását és terjesztését.

| (9) | Az illegálisan a tagállamokban tartózkodó személyek számára vonatkozó becslések nem tartoznak e rendelet hatálya alá. A tagállamoknak nem kell a Bizottság (Eurostat) számára becsléseket vagy adatokat szolgáltatniuk az ilyen személyekről, noha ők a felmérésekben a népességállomány részét képezhetik. |
| --- | --- |

(9)

Az illegálisan a tagállamokban tartózkodó személyek számára vonatkozó becslések nem tartoznak e rendelet hatálya alá. A tagállamoknak nem kell a Bizottság (Eurostat) számára becsléseket vagy adatokat szolgáltatniuk az ilyen személyekről, noha ők a felmérésekben a népességállomány részét képezhetik.

| (10) | Ahol csak lehetséges, az e rendelet alkalmazásában használt fogalommeghatározások az Egyesült Nemzeteknek a nemzetközi migrációval kapcsolatos statisztikákra vonatkozó ajánlásaiból, az Egyesült Nemzeteknek az ECE-régióban végzett népszámlálásokra és lakásösszeírásokra vonatkozó ajánlásaiból, illetve az EK jogszabályaiból kerülnek átvételre, és azokat a vonatkozó eljárásokat követően aktualizálni kell. |
| --- | --- |

(10)

Ahol csak lehetséges, az e rendelet alkalmazásában használt fogalommeghatározások az Egyesült Nemzeteknek a nemzetközi migrációval kapcsolatos statisztikákra vonatkozó ajánlásaiból, az Egyesült Nemzeteknek az ECE-régióban végzett népszámlálásokra és lakásösszeírásokra vonatkozó ajánlásaiból, illetve az EK jogszabályaiból kerülnek átvételre, és azokat a vonatkozó eljárásokat követően aktualizálni kell.

| (11) | A migrációra és a menekültügyre vonatkozó statisztikák területén megjelent új közösségi szükségletek elavulttá tették a külföldi állampolgárságú munkavállalókra vonatkozó statisztikák összeállításáról szóló, 1976. február 9-i 311/76/EGK tanácsi rendelet (4) rendelkezéseit. |
| --- | --- |

(11)

A migrációra és a menekültügyre vonatkozó statisztikák területén megjelent új közösségi szükségletek elavulttá tették a külföldi állampolgárságú munkavállalókra vonatkozó statisztikák összeállításáról szóló, 1976. február 9-i 311/76/EGK tanácsi rendelet (4) rendelkezéseit.

| (12) | Ezért a 311/76/EGK rendeletet hatályon kívül kell helyezni. |
| --- | --- |

(12)

Ezért a 311/76/EGK rendeletet hatályon kívül kell helyezni.

| (13) | Mivel e rendelet célját, nevezetesen a migrációval és a nemzetközi védelemmel kapcsolatos közösségi statisztikák összegyűjtésének és szerkesztésének közös szabályai meghatározását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért azok az intézkedés terjedelme miatt közösségi szinten jobban elérhetők, a Közösség a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvével összhangban intézkedéseket hozhat. Az említett cikkben meghatározott arányosság elvével összhangban ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(13)

Mivel e rendelet célját, nevezetesen a migrációval és a nemzetközi védelemmel kapcsolatos közösségi statisztikák összegyűjtésének és szerkesztésének közös szabályai meghatározását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért azok az intézkedés terjedelme miatt közösségi szinten jobban elérhetők, a Közösség a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvével összhangban intézkedéseket hozhat. Az említett cikkben meghatározott arányosság elvével összhangban ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.

| (14) | A közösségi statisztikákról szóló, 1997. február 17-i 322/97/EK tanácsi rendelet (5) képezi e rendelet előírásainak hivatkozási alapját. Ez különösen megköveteli a pártatlanság, a megbízhatóság, az objektivitás, a tudományos függetlenség, a költséghatékonyság és a statisztikai adatokra vonatkozó titoktartás szabályainak betartását. |
| --- | --- |

(14)

A közösségi statisztikákról szóló, 1997. február 17-i 322/97/EK tanácsi rendelet (5) képezi e rendelet előírásainak hivatkozási alapját. Ez különösen megköveteli a pártatlanság, a megbízhatóság, az objektivitás, a tudományos függetlenség, a költséghatékonyság és a statisztikai adatokra vonatkozó titoktartás szabályainak betartását.

| (15) | Az e rendelet átültetéséhez szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (6) összhangban kell elfogadni. |
| --- | --- |

(15)

Az e rendelet átültetéséhez szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (6) összhangban kell elfogadni.

| (16) | A Bizottságot fel kell hatalmazni különösen arra, hogy frissítse a fogalommeghatározásokat, hogy döntést hozzon az adatok csoportosításáról és további bontásáról és hogy szabályokat alkosson a pontosságra és a minőségi előírásokra vonatkozóan. Mivel ezek az intézkedések általános hatályúak és e rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására, illetve e rendelet új, nem alapvető fontosságú elemekkel történő kiegészítésére irányulnak, azokat az 1999/468/EK határozat 5a. cikkében meghatározott, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni. |
| --- | --- |

(16)

A Bizottságot fel kell hatalmazni különösen arra, hogy frissítse a fogalommeghatározásokat, hogy döntést hozzon az adatok csoportosításáról és további bontásáról és hogy szabályokat alkosson a pontosságra és a minőségi előírásokra vonatkozóan. Mivel ezek az intézkedések általános hatályúak és e rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására, illetve e rendelet új, nem alapvető fontosságú elemekkel történő kiegészítésére irányulnak, azokat az 1999/468/EK határozat 5a. cikkében meghatározott, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

| (17) | Az Európai Közösségek statisztikai programbizottságának létrehozásáról szóló, 1989. június 19-i 89/382/EGK, Euratom tanácsi határozattal (7) létrehozott statisztikai programbizottsággal az említett rendelet 3. cikkével összhangban való konzultációt követően, |
| --- | --- |

(17)

Az Európai Közösségek statisztikai programbizottságának létrehozásáról szóló, 1989. június 19-i 89/382/EGK, Euratom tanácsi határozattal (7) létrehozott statisztikai programbizottsággal az említett rendelet 3. cikkével összhangban való konzultációt követően,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Tárgy

E rendelet a közösségi statisztikák összegyűjtésének és szerkesztésének közös szabályait határozza meg a következő területeken:

| a) | a tagállamokba való bevándorlás és az azokból történő kivándorlás, beleértve az egyik tagállam területéről egy másikéba történő, illetve a tagállamok és harmadik országok közötti áramlást; |
| --- | --- |

a)

a tagállamokba való bevándorlás és az azokból történő kivándorlás, beleértve az egyik tagállam területéről egy másikéba történő, illetve a tagállamok és harmadik országok közötti áramlást;

| b) | a tagállamok területén szokásosan tartózkodó személyek állampolgársága és születési helye; |
| --- | --- |

b)

a tagállamok területén szokásosan tartózkodó személyek állampolgársága és születési helye;

| c) | a tagállamoknak a bevándorlásra, a tartózkodási engedély megadására, az állampolgárságra, a menedékjogra és a nemzetközi védelem egyéb formáira, valamint az illegális bevándorlás megelőzésére vonatkozó közigazgatási és bírósági eljárásai és folyamatai. |
| --- | --- |

c)

a tagállamoknak a bevándorlásra, a tartózkodási engedély megadására, az állampolgárságra, a menedékjogra és a nemzetközi védelem egyéb formáira, valamint az illegális bevándorlás megelőzésére vonatkozó közigazgatási és bírósági eljárásai és folyamatai.

2. cikk

Fogalommeghatározások

(1)   E rendelet alkalmazásában a következő meghatározásokat kell alkalmazni:

| a) | „szokásos tartózkodási hely”: az a hely, ahol a személy rendesen a pihenőidejét tölti, tekintet nélkül a kikapcsolódás, nyaralás, baráti és rokonlátogatások, üzleti, orvosi kezelési vagy vallásos zarándoklat céljából való ideiglenes távollétekre, vagy ennek hiányában, a jogszerű vagy bejegyzett lakóhely; |
| --- | --- |

a)

„szokásos tartózkodási hely”: az a hely, ahol a személy rendesen a pihenőidejét tölti, tekintet nélkül a kikapcsolódás, nyaralás, baráti és rokonlátogatások, üzleti, orvosi kezelési vagy vallásos zarándoklat céljából való ideiglenes távollétekre, vagy ennek hiányában, a jogszerű vagy bejegyzett lakóhely;

| b) | „bevándorlás”: az a cselekmény, amely során a személy – akinek a korábbi szokásos tartózkodási helye egy másik tagállamban vagy harmadik államban volt – a szokásos tartózkodási helyét egy tagállam területére teszi át, amely tartózkodás időtartama legalább 12 hónapos, vagy várhatóan legalább annyi; |
| --- | --- |

b)

„bevándorlás”: az a cselekmény, amely során a személy – akinek a korábbi szokásos tartózkodási helye egy másik tagállamban vagy harmadik államban volt – a szokásos tartózkodási helyét egy tagállam területére teszi át, amely tartózkodás időtartama legalább 12 hónapos, vagy várhatóan legalább annyi;

| c) | „kivándorlás”: az a cselekmény, amely során a korábbi szokásos tartózkodási helyét az egyik tagállamban elhagyó személy azt egy másik tagállamba teszi át legalább 12 hónapos, vagy várhatóan legalább ilyen hosszú időtartamra; |
| --- | --- |

c)

„kivándorlás”: az a cselekmény, amely során a korábbi szokásos tartózkodási helyét az egyik tagállamban elhagyó személy azt egy másik tagállamba teszi át legalább 12 hónapos, vagy várhatóan legalább ilyen hosszú időtartamra;

| d) | „állampolgárság”: az az egyén és állama közötti sajátos jogi kötelék, amelyet születés vagy honosítás útján szerez meg, akár nyilatkozat, választás vagy házasságkötés révén, illetve a nemzeti jogszabályoknak megfelelően más módon; |
| --- | --- |

d)

„állampolgárság”: az az egyén és állama közötti sajátos jogi kötelék, amelyet születés vagy honosítás útján szerez meg, akár nyilatkozat, választás vagy házasságkötés révén, illetve a nemzeti jogszabályoknak megfelelően más módon;

| e) | „születési hely”: az anya lakóhelye szerinti ország a születés időpontjában (ha rendelkezésre áll az adat, a jelenlegi határok szerint), vagy ennek hiányában az az ország (ha rendelkezésre áll az adat, a jelenlegi határok szerint), ahol a születés megtörtént; |
| --- | --- |

e)

„születési hely”: az anya lakóhelye szerinti ország a születés időpontjában (ha rendelkezésre áll az adat, a jelenlegi határok szerint), vagy ennek hiányában az az ország (ha rendelkezésre áll az adat, a jelenlegi határok szerint), ahol a születés megtörtént;

| f) | „bevándorló”: az a személy, aki bevándorlásra vállalkozik; |
| --- | --- |

f)

„bevándorló”: az a személy, aki bevándorlásra vállalkozik;

| g) | „kivándorló”: az a személy, aki kivándorlásra vállalkozik; |
| --- | --- |

g)

„kivándorló”: az a személy, aki kivándorlásra vállalkozik;

| h) | „huzamos tartózkodási engedéllyel rendelkező”: a harmadik országok huzamos tartózkodási engedéllyel rendelkező állampolgárainak jogállásáról szóló, 2003. november 25-i 2003/109/EK tanácsi irányelv (8) 2. cikkének b) pontja értelmében a huzamos tartózkodási engedéllyel rendelkező; |
| --- | --- |

h)

„huzamos tartózkodási engedéllyel rendelkező”: a harmadik országok huzamos tartózkodási engedéllyel rendelkező állampolgárainak jogállásáról szóló, 2003. november 25-i 2003/109/EK tanácsi irányelv (8) 2. cikkének b) pontja értelmében a huzamos tartózkodási engedéllyel rendelkező;

| i) | „harmadik ország állampolgára”: mindazon személyek, akik a Szerződés 17. cikke (1) bekezdésének értelmében nem az Unió polgárai, beleértve a hontalanokat is; |
| --- | --- |

i)

„harmadik ország állampolgára”: mindazon személyek, akik a Szerződés 17. cikke (1) bekezdésének értelmében nem az Unió polgárai, beleértve a hontalanokat is;

| j) | „nemzetközi védelem iránti kérelem”: a harmadik országok állampolgárainak, illetve a hontalan személyeknek menekültként vagy a más okból nemzetközi védelemre jogosultként való elismerésének feltételeiről és az e státusok tartalmára vonatkozó minimumszabályokról szóló, 2004. április 29-i 2004/83/EK tanácsi irányelv (9) 2. cikkének g) pontja értelmében a nemzetközi védelem iránti kérelem; |
| --- | --- |

j)

„nemzetközi védelem iránti kérelem”: a harmadik országok állampolgárainak, illetve a hontalan személyeknek menekültként vagy a más okból nemzetközi védelemre jogosultként való elismerésének feltételeiről és az e státusok tartalmára vonatkozó minimumszabályokról szóló, 2004. április 29-i 2004/83/EK tanácsi irányelv (9) 2. cikkének g) pontja értelmében a nemzetközi védelem iránti kérelem;

| k) | „menekültjogállás” a 2004/83/EK irányelv 2. cikkének d) pontja értelmében a menekültjogállás; |
| --- | --- |

k)

„menekültjogállás” a 2004/83/EK irányelv 2. cikkének d) pontja értelmében a menekültjogállás;

| l) | „kiegészítő védelmi jogállás”: a 2004/83/EK irányelv 2. cikkének f) pontja értelmében a kiegészítő védelmi jogállás; |
| --- | --- |

l)

„kiegészítő védelmi jogállás”: a 2004/83/EK irányelv 2. cikkének f) pontja értelmében a kiegészítő védelmi jogállás;

| m) | „családtag”: az egy harmadik ország állampolgára által a tagállamok egyikében benyújtott menedékjog iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló, 2003. február 18-i 343/2003/EK tanácsi rendelet (10) 2. cikkének i) pontjában meghatározott minden családtag; |
| --- | --- |

m)

„családtag”: az egy harmadik ország állampolgára által a tagállamok egyikében benyújtott menedékjog iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló, 2003. február 18-i 343/2003/EK tanácsi rendelet (10) 2. cikkének i) pontjában meghatározott minden családtag;

| n) | „átmeneti védelem”: a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek tömeges beáramlása esetén nyújtandó átmeneti védelem minimumkövetelményeiről, valamint a tagállamok e személyek befogadása és a befogadás következményeinek viselése tekintetében tett erőfeszítései közötti egyensúly előmozdítására irányuló intézkedésekről szóló, 2001. július 20-i 2001/55/EK tanácsi irányelv (11) 2. cikke a) pontjában meghatározott átmeneti védelem; |
| --- | --- |

n)

„átmeneti védelem”: a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek tömeges beáramlása esetén nyújtandó átmeneti védelem minimumkövetelményeiről, valamint a tagállamok e személyek befogadása és a befogadás következményeinek viselése tekintetében tett erőfeszítései közötti egyensúly előmozdítására irányuló intézkedésekről szóló, 2001. július 20-i 2001/55/EK tanácsi irányelv (11) 2. cikke a) pontjában meghatározott átmeneti védelem;

| o) | „kísérő nélküli kiskorú”: a 2004/83/EK tanácsi irányelv 2. cikkének i) pontja értelmében a kísérő nélküli kiskorú; |
| --- | --- |

o)

„kísérő nélküli kiskorú”: a 2004/83/EK tanácsi irányelv 2. cikkének i) pontja értelmében a kísérő nélküli kiskorú;

| p) | „külső határok”: a személyek határátlépésére irányadó szabályok közösségi kódexének (Schengeni határ-ellenőrzési kódex) létrehozásáról szóló, 2006. március 15-i 562/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (12) 2. cikkének (2) bekezdésében meghatározottak szerinti külső határok; |
| --- | --- |

p)

„külső határok”: a személyek határátlépésére irányadó szabályok közösségi kódexének (Schengeni határ-ellenőrzési kódex) létrehozásáról szóló, 2006. március 15-i 562/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (12) 2. cikkének (2) bekezdésében meghatározottak szerinti külső határok;

| q) | „harmadik országbeli állampolgárok, akiktől megtagadták a belépést”: olyan harmadik országbeli állampolgárok, akiktől a külső határon megtagadják a belépést, mivel nem tesznek eleget az 562/2006/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében megállapított valamennyi belépési feltételnek, és nem tartoznak azon rendelet 5. cikke (4) bekezdésében említett személyek kategóriáiba; |
| --- | --- |

q)

„harmadik országbeli állampolgárok, akiktől megtagadták a belépést”: olyan harmadik országbeli állampolgárok, akiktől a külső határon megtagadják a belépést, mivel nem tesznek eleget az 562/2006/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében megállapított valamennyi belépési feltételnek, és nem tartoznak azon rendelet 5. cikke (4) bekezdésében említett személyek kategóriáiba;

| r) | „harmadik országbeli állampolgárok, akikről megállapították, hogy illegálisan tartózkodó személyek”: olyan harmadik országbeli állampolgárok, akikről hivatalosan megállapították, hogy valamely tagállam területén tartózkodnak, és nem tesznek eleget, vagy már nem tesznek eleget az adott tagállamban a tartózkodás vagy letelepedés feltételeinek; |
| --- | --- |

r)

„harmadik országbeli állampolgárok, akikről megállapították, hogy illegálisan tartózkodó személyek”: olyan harmadik országbeli állampolgárok, akikről hivatalosan megállapították, hogy valamely tagállam területén tartózkodnak, és nem tesznek eleget, vagy már nem tesznek eleget az adott tagállamban a tartózkodás vagy letelepedés feltételeinek;

| s) | „áttelepítés”: a nemzetközi védelem és a tartós megoldás iránti igényeik értékelése alapján harmadik országok állampolgárainak vagy hontalan személyeknek az átadása valamely tagállam számára, ahol biztos jogállással engedélyezett számukra a tartózkodás. |
| --- | --- |

s)

„áttelepítés”: a nemzetközi védelem és a tartós megoldás iránti igényeik értékelése alapján harmadik országok állampolgárainak vagy hontalan személyeknek az átadása valamely tagállam számára, ahol biztos jogállással engedélyezett számukra a tartózkodás.

(2)   A tagállamok jelentést tesznek a Bizottságnak (Eurostat) a becsléseknek és a nemzeti fogalommeghatározásokon alapuló statisztikák kiigazítása egyéb módszereinek alkalmazásáról és valószínű hatásairól az (1) bekezdésben szereplő harmonizált fogalommeghatározásoknak való megfelelés érdekében.

(3)   A 2008-as referenciaév esetében az e rendelet értelmében a Bizottságnak (Eurostat) eljuttatott statisztikák még alapulhatnak más (nemzeti) fogalommeghatározásokon. Ilyen esetekben a tagállamoknak értesíteniük kell a Bizottságot (Eurostat) ezen alternatív fogalommeghatározásokról.

(4)   Ha valamely tagállamot az (1) bekezdésben szereplő egy vagy több jogszabály valamelyike nem köti, akkor az adott tagállamnak az e rendeletben előírt statisztikákkal összehasonlítható statisztikákat kell rendelkezésre bocsátania, amennyiben erre mód van a létező jogalkotási és/vagy közigazgatási eljárások alapján.

3. cikk

A nemzetközi migrációra, a szokásos tartózkodási hellyel rendelkező népességre és az állampolgárság megszerzésére vonatkozó statisztikák

(1)   A tagállamok eljuttatják a Bizottságnak (Eurostat) a következők számarányára vonatkozó statisztikákat:

| a) | a tagállam területére költözött bevándorlók a következő bontásban:






  i. | állampolgárság csoportjai kor és nem szerint; |
| --- | --- | --- |

a)

a tagállam területére költözött bevándorlók a következő bontásban:

i.

állampolgárság csoportjai kor és nem szerint;

| ii. | születési hely csoportjai kor és nem szerint; |
| --- | --- |

ii.

születési hely csoportjai kor és nem szerint;

| iii. | a korábbi szokásos tartózkodási hely szerinti ország csoportjai kor és nem szerint; |
| --- | --- |

iii.

a korábbi szokásos tartózkodási hely szerinti ország csoportjai kor és nem szerint;

| b) | a tagállam területéről elköltözött kivándorlók a következő bontásban:






  i. | állampolgárságok csoportjai szerint; |
| --- | --- | --- |

b)

a tagállam területéről elköltözött kivándorlók a következő bontásban:

i.

állampolgárságok csoportjai szerint;

| ii. | életkor szerint; |
| --- | --- |

ii.

életkor szerint;

| iii. | nem szerint; |
| --- | --- |

iii.

nem szerint;

| iv. | a következő szokásos tartózkodási hely szerinti országok csoportjai szerint; |
| --- | --- |

iv.

a következő szokásos tartózkodási hely szerinti országok csoportjai szerint;

| c) | a referencia-időszak végén a tagállamban szokásos tartózkodási hellyel rendelkező személyek a következő bontásban:






  i. | állampolgárság csoportjai kor és nem szerint; |
| --- | --- | --- |

c)

a referencia-időszak végén a tagállamban szokásos tartózkodási hellyel rendelkező személyek a következő bontásban:

i.

állampolgárság csoportjai kor és nem szerint;

| ii. | születési hely csoportjai kor és nem szerint; |
| --- | --- |

ii.

születési hely csoportjai kor és nem szerint;

| d) | a tagállam területén szokásos tartózkodási hellyel rendelkező és a referenciaév során a tagállamban állampolgárságot szerzett személyek, akik korábban más tagállam vagy harmadik ország állampolgárságával rendelkeztek, vagy korábban hontalanok voltak, kor és nem, az érintett személyek korábbi állampolgársága és a korábban hontalan személyek szerinti bontásban. |
| --- | --- |

d)

a tagállam területén szokásos tartózkodási hellyel rendelkező és a referenciaév során a tagállamban állampolgárságot szerzett személyek, akik korábban más tagállam vagy harmadik ország állampolgárságával rendelkeztek, vagy korábban hontalanok voltak, kor és nem, az érintett személyek korábbi állampolgársága és a korábban hontalan személyek szerinti bontásban.

(2)   Az (1) bekezdésben említett statisztikáknak egy naptári év referencia-időszakra kell vonatkozniuk, és a referenciaév elmúltát követő tizenkét hónapon belül el kell juttatni a Bizottságnak (Eurostat). Az első referenciaév 2008.

4. cikk

A nemzetközi védelemre vonatkozó statisztikák

(1)   A tagállamok eljuttatják a Bizottságnak (Eurostat) a következők számarányára vonatkozó statisztikákat:

| a) | a referencia-időszak alatt nemzetközi védelem iránti kérelmet benyújtott személyek, vagy ilyen kérelembe családtagként belefoglalt személyek; |
| --- | --- |

a)

a referencia-időszak alatt nemzetközi védelem iránti kérelmet benyújtott személyek, vagy ilyen kérelembe családtagként belefoglalt személyek;

| b) | azon személyek, akik a referencia-időszak végén a felelős nemzeti hatóság előtt elbírálás alatt álló nemzetközi védelem iránti kérelmek alanyai; |
| --- | --- |

b)

azon személyek, akik a referencia-időszak végén a felelős nemzeti hatóság előtt elbírálás alatt álló nemzetközi védelem iránti kérelmek alanyai;

| c) | a referencia-időszak alatt visszavont nemzetközi védelem iránti kérelmek. |
| --- | --- |

c)

a referencia-időszak alatt visszavont nemzetközi védelem iránti kérelmek.

E statisztikákat kor és nem, valamint az érintett személyek állampolgársága szerinti bontásban kell megadni. A statisztikáknak egy naptári hónap referencia-időszakra kell vonatkozniuk, és azokat a referencia-hónap végét követő két hónapon belül kell eljuttatni a Bizottságnak (Eurostat). Az első referencia-hónap 2008 januárja.

(2)   A tagállamok eljuttatják a Bizottságnak (Eurostat) a következők számarányára vonatkozó statisztikákat:

| a) | a referencia-időszak alatt a közigazgatási vagy bírósági szervek által hozott, a nemzetközi védelem iránti kérelmet elutasító elsőfokú határozatok, például a kérelmeket elfogadhatatlannak vagy megalapozatlannak ítélő, valamint az elsőbbségi és gyorsított eljárások keretében hozott határozatok hatálya alá tartozó személyek; |
| --- | --- |

a)

a referencia-időszak alatt a közigazgatási vagy bírósági szervek által hozott, a nemzetközi védelem iránti kérelmet elutasító elsőfokú határozatok, például a kérelmeket elfogadhatatlannak vagy megalapozatlannak ítélő, valamint az elsőbbségi és gyorsított eljárások keretében hozott határozatok hatálya alá tartozó személyek;

| b) | a referencia-időszak alatt a közigazgatási vagy bírósági szervek által hozott, menekült jogállást megadó vagy visszavonó elsőfokú határozatok hatálya alá tartozó személyek; |
| --- | --- |

b)

a referencia-időszak alatt a közigazgatási vagy bírósági szervek által hozott, menekült jogállást megadó vagy visszavonó elsőfokú határozatok hatálya alá tartozó személyek;

| c) | a referencia-időszak alatt a közigazgatási vagy bírósági szervek által hozott, kiegészítő védelmet megadó vagy visszavonó elsőfokú határozatok hatálya alá tartozó személyek; |
| --- | --- |

c)

a referencia-időszak alatt a közigazgatási vagy bírósági szervek által hozott, kiegészítő védelmet megadó vagy visszavonó elsőfokú határozatok hatálya alá tartozó személyek;

| d) | a referencia-időszak alatt a közigazgatási vagy bírósági szervek által hozott, átmeneti védelmet megadó vagy visszavonó elsőfokú határozatok hatálya alá tartozó személyek; |
| --- | --- |

d)

a referencia-időszak alatt a közigazgatási vagy bírósági szervek által hozott, átmeneti védelmet megadó vagy visszavonó elsőfokú határozatok hatálya alá tartozó személyek;

| e) | a referencia-időszak alatt a közigazgatási vagy bírósági szervek által hozott, a nemzetközi védelemre vonatkozó nemzeti jog alapján humanitárius okok miatti tartózkodás engedélyezését megadó vagy azt visszavonó más elsőfokú határozatok hatálya alá tartozó személyek. |
| --- | --- |

e)

a referencia-időszak alatt a közigazgatási vagy bírósági szervek által hozott, a nemzetközi védelemre vonatkozó nemzeti jog alapján humanitárius okok miatti tartózkodás engedélyezését megadó vagy azt visszavonó más elsőfokú határozatok hatálya alá tartozó személyek.

E statisztikákat kor és nem, valamint az érintett személyek állampolgársága szerinti bontásban kell megadni. A statisztikáknak három naptári hónap időtartamú referencia-időszakra kell vonatkozniuk, és azokat a referencia-időszak végét követő két hónapon belül kell eljuttatni a Bizottságnak (Eurostat). Az első referencia-időszak 2008 januárjától márciusáig tart.

(3)   A tagállamok eljuttatják a Bizottságnak (Eurostat) a következők számarányára vonatkozó statisztikákat:

| a) | a referencia-időszak alatt az illetékes nemzeti hatóság által kísérő nélküli kiskorúnak tekintett nemzetközi védelem iránti kérelmező; |
| --- | --- |

a)

a referencia-időszak alatt az illetékes nemzeti hatóság által kísérő nélküli kiskorúnak tekintett nemzetközi védelem iránti kérelmező;

| b) | a referencia-időszak alatt a közigazgatási vagy bírósági szervek által fellebbezés vagy felülvizsgálat során hozott, a nemzetközi védelem iránti kérelmet visszautasító jogerős határozatok, például a kérelmet elfogadhatatlannak vagy megalapozatlannak ítélő, valamint az elsőbbségi és gyorsított eljárások keretében hozott határozatok hatálya alá tartozó személyek; |
| --- | --- |

b)

a referencia-időszak alatt a közigazgatási vagy bírósági szervek által fellebbezés vagy felülvizsgálat során hozott, a nemzetközi védelem iránti kérelmet visszautasító jogerős határozatok, például a kérelmet elfogadhatatlannak vagy megalapozatlannak ítélő, valamint az elsőbbségi és gyorsított eljárások keretében hozott határozatok hatálya alá tartozó személyek;

| c) | a referencia-időszak alatt a közigazgatási vagy bírósági szervek által fellebbezés vagy felülvizsgálat során hozott, a menekültjogállás megadásáról vagy visszavonásáról szóló jogerős határozatok hatálya alá tartozó személyek; |
| --- | --- |

c)

a referencia-időszak alatt a közigazgatási vagy bírósági szervek által fellebbezés vagy felülvizsgálat során hozott, a menekültjogállás megadásáról vagy visszavonásáról szóló jogerős határozatok hatálya alá tartozó személyek;

| d) | a referencia-időszak alatt a közigazgatási vagy bírósági szervek által fellebbezés vagy felülvizsgálat során hozott, kiegészítő védelem megadásáról vagy visszavonásáról szóló jogerős határozatok hatálya alá tartozó személyek; |
| --- | --- |

d)

a referencia-időszak alatt a közigazgatási vagy bírósági szervek által fellebbezés vagy felülvizsgálat során hozott, kiegészítő védelem megadásáról vagy visszavonásáról szóló jogerős határozatok hatálya alá tartozó személyek;

| e) | a referencia-időszak alatt a közigazgatási vagy bírósági szervek által fellebbezés vagy felülvizsgálat során hozott, átmeneti védelem megadásáról vagy visszavonásáról szóló jogerős határozatok hatálya alá tartozó személyek; |
| --- | --- |

e)

a referencia-időszak alatt a közigazgatási vagy bírósági szervek által fellebbezés vagy felülvizsgálat során hozott, átmeneti védelem megadásáról vagy visszavonásáról szóló jogerős határozatok hatálya alá tartozó személyek;

| f) | a referencia-időszak alatt a közigazgatási vagy bírósági szervek által fellebbezés vagy felülvizsgálat során a nemzetközi védelemre vonatkozó nemzeti jog alapján hozott, humanitárius okokból tartózkodás engedélyezésének megadásáról vagy visszavonásáról szóló jogerős határozatok hatálya alá tartozó személyek; |
| --- | --- |

f)

a referencia-időszak alatt a közigazgatási vagy bírósági szervek által fellebbezés vagy felülvizsgálat során a nemzetközi védelemre vonatkozó nemzeti jog alapján hozott, humanitárius okokból tartózkodás engedélyezésének megadásáról vagy visszavonásáról szóló jogerős határozatok hatálya alá tartozó személyek;

| g) | azon személyek, akik a referencia-időszak alatt nemzeti vagy közösségi áttelepítési program keretében engedélyt kaptak a tagállamban való tartózkodásra, amennyiben a tagállamban ilyen programot hajtanak végre. |
| --- | --- |

g)

azon személyek, akik a referencia-időszak alatt nemzeti vagy közösségi áttelepítési program keretében engedélyt kaptak a tagállamban való tartózkodásra, amennyiben a tagállamban ilyen programot hajtanak végre.

E statisztikákat kor és nem, valamint az érintett személyek állampolgársága szerinti bontásban kell megadni. A statisztikáknak egy naptári év referencia-időszakra kell vonatkozniuk, és azokat a referenciaév végét követő három hónapon belül kell eljuttatni a Bizottságnak (Eurostat). Az első referenciaév 2008.

(4)   A tagállamok eljuttatják a Bizottságnak (Eurostat) a 343/2003/EK rendelet és a 343/2003/EK tanácsi rendelet részletes alkalmazási szabályainak megállapításáról szóló, 2003. szeptember 2-i 1560/2003/EK bizottsági rendelet (13) alkalmazásával kapcsolatos következő statisztikákat:

| a) | a menedékkérők visszavételére vagy a róluk való gondoskodásra irányuló kérelmek száma; |
| --- | --- |

a)

a menedékkérők visszavételére vagy a róluk való gondoskodásra irányuló kérelmek száma;

| b) | a rendelkezések, amelyeken az a) pontban említett kérelmek alapulnak; |
| --- | --- |

b)

a rendelkezések, amelyeken az a) pontban említett kérelmek alapulnak;

| c) | az a) pontban említett kérelmekre adott válaszként hozott határozatok; |
| --- | --- |

c)

az a) pontban említett kérelmekre adott válaszként hozott határozatok;

| d) | az átadások száma, amelyekhez a c) pontban említett határozatok vezetnek; |
| --- | --- |

d)

az átadások száma, amelyekhez a c) pontban említett határozatok vezetnek;

| e) | az információkérések száma. |
| --- | --- |

e)

az információkérések száma.

E statisztikáknak egy naptári év időtartamú referencia-időszakra kell vonatkozniuk, és azokat a referenciaév végét követő három hónapon belül kell eljuttatni a Bizottságnak (Eurostat). Az első referenciaév 2008.

5. cikk

Az illegális belépés és tartózkodás megelőzésére vonatkozó statisztikák

(1)   A tagállamok eljuttatják a Bizottságnak (Eurostat) a következők számarányára vonatkozó statisztikákat:

| a) | harmadik ország állampolgárának a külső határon a tagállamok területére való belépésének elutasítása; |
| --- | --- |

a)

harmadik ország állampolgárának a külső határon a tagállamok területére való belépésének elutasítása;

| b) | harmadik ország állampolgárai, akikről megállapították, hogy a bevándorlásra vonatkozó nemzeti jogszabályok alapján a tagállam területén illegálisan tartózkodnak. |
| --- | --- |

b)

harmadik ország állampolgárai, akikről megállapították, hogy a bevándorlásra vonatkozó nemzeti jogszabályok alapján a tagállam területén illegálisan tartózkodnak.

Az a) pont szerinti statisztikákat az 562/2006/EK rendelet 13. cikke (5) bekezdésének megfelelő bontásban kell megadni.

A b) pont szerinti statisztikákat kor és nem, valamint az érintett személyek állampolgársága szerinti bontásban kell megadni.

(2)   Egy naptári év referencia-időszakra kell vonatkozniuk, és a referenciaév végét követő három hónapon belül el kell juttatni a Bizottságnak (Eurostat). Az első referenciaév 2008.

6. cikk

A tartózkodási engedélyre és harmadik országok állampolgárainak tartózkodására vonatkozó statisztikák

(1)   A tagállamok eljuttatják a Bizottságnak (Eurostat) a következőkre vonatkozó statisztikákat:

| a) | harmadik országok állampolgárai számára kiállított tartózkodási engedélyek száma a következő bontásban:






  i. | a referencia-időszakban kiállított engedélyek, amely révén a személy először kap engedélyt tartózkodásra, állampolgárság, az engedély kiállításának oka, és az engedély érvényességének időtartama szerinti bontásban; |
| --- | --- | --- |

a)

harmadik országok állampolgárai számára kiállított tartózkodási engedélyek száma a következő bontásban:

i.

a referencia-időszakban kiállított engedélyek, amely révén a személy először kap engedélyt tartózkodásra, állampolgárság, az engedély kiállításának oka, és az engedély érvényességének időtartama szerinti bontásban;

| ii. | a referencia-időszakban kiállított, és a személy bevándorlói jogállása vagy a tartózkodási ok megváltozása alkalmával megadott engedélyek állampolgárság, az engedély kiállításának oka és az engedély érvényességének időtartama szerinti bontásban; |
| --- | --- |

ii.

a referencia-időszakban kiállított, és a személy bevándorlói jogállása vagy a tartózkodási ok megváltozása alkalmával megadott engedélyek állampolgárság, az engedély kiállításának oka és az engedély érvényességének időtartama szerinti bontásban;

| iii. | a referencia-időszak végén érvényes engedélyek (a vissza nem vont és le nem járt kiállított engedélyek száma) állampolgárság, az engedély kiállításának oka és az engedély érvényességének időtartama szerinti bontásban; |
| --- | --- |

iii.

a referencia-időszak végén érvényes engedélyek (a vissza nem vont és le nem járt kiállított engedélyek száma) állampolgárság, az engedély kiállításának oka és az engedély érvényességének időtartama szerinti bontásban;

| b) | a referencia-időszak végén hosszú távú tartózkodásra jogosító vízummal rendelkezők száma állampolgárság szerinti bontásban. |
| --- | --- |

b)

a referencia-időszak végén hosszú távú tartózkodásra jogosító vízummal rendelkezők száma állampolgárság szerinti bontásban.

(2)   Amennyiben a tagállam nemzeti jogszabályai vagy közigazgatási gyakorlata lehetővé teszi a tartózkodási engedély helyett a hosszú távú tartózkodásra jogosító vízum vagy a bevándorló jogállás különleges kategóriáinak megadását, az ilyen vízumok és jogállások megadását bele kell érteni az (1) bekezdésben előírt statisztikákba.

(3)   Az (1) bekezdésben meghatározott statisztikák egy naptári év referencia-időszakra vonatkoznak, és a referenciaév végét követő hat hónapon belül el kell juttatni azokat Bizottságnak (Eurostat). Az első referenciaév 2008.

7. cikk

A visszatérésekre vonatkozó statisztikák

(1)   A tagállamok statisztikákat juttatnak el a Bizottsághoz (Eurostat):

| a) | harmadik országok azon állampolgárainak számáról, akikről megállapítják, hogy illegálisan tartózkodnak a tagállam területén, és akik a tartózkodásukat illegálisnak minősítő vagy nyilvánító, a tagállam területének elhagyására vonatkozó kötelezettséget előíró közigazgatási vagy bírósági határozat vagy aktus tárgyát képezik, az érintett személyek állampolgársága szerinti bontásban; |
| --- | --- |

a)

harmadik országok azon állampolgárainak számáról, akikről megállapítják, hogy illegálisan tartózkodnak a tagállam területén, és akik a tartózkodásukat illegálisnak minősítő vagy nyilvánító, a tagállam területének elhagyására vonatkozó kötelezettséget előíró közigazgatási vagy bírósági határozat vagy aktus tárgyát képezik, az érintett személyek állampolgársága szerinti bontásban;

| b) | harmadik országok azon állampolgárainak számáról, akik az a) pontban említett közigazgatási vagy bírósági határozatot vagy aktust követően ténylegesen elhagyták a tagállam területét, a visszatért személyek állampolgársága szerinti bontásban. |
| --- | --- |

b)

harmadik országok azon állampolgárainak számáról, akik az a) pontban említett közigazgatási vagy bírósági határozatot vagy aktust követően ténylegesen elhagyták a tagállam területét, a visszatért személyek állampolgársága szerinti bontásban.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott statisztikák egy naptári év referencia-időszakra vonatkoznak, és azokat a referenciaév végét követő három hónapon belül kell eljuttatni a Bizottságnak (Eurostat). Az első referenciaév 2008.

(3)   Az (1) bekezdésben említett statisztikák nem foglalják magukban azokat a harmadik országbeli állampolgárokat, akiket a 343/2003/EK rendeletben és az 1560/2003/EK rendeletben megállapított mechanizmus keretében ad át egyik tagállam egy másiknak.

8. cikk

További bontások

(1)   A Bizottság az alábbiak szerinti további bontások meghatározásával kapcsolatos intézkedéseket fogadhat el a következő statisztikákra vonatkozóan:

| a) | a 4. cikkben előírt statisztikák összessége esetében a következők szerinti bontások:






  i. | a kérelem benyújtásának éve; |
| --- | --- | --- |

a)

a 4. cikkben előírt statisztikák összessége esetében a következők szerinti bontások:

i.

a kérelem benyújtásának éve;

| b) | a 4. cikk (4) bekezdésében előírt statisztikák esetében a következők szerinti bontások:






  i. | a kérelem, határozat vagy átadás által érintett személyek száma; |
| --- | --- | --- |

b)

a 4. cikk (4) bekezdésében előírt statisztikák esetében a következők szerinti bontások:

i.

a kérelem, határozat vagy átadás által érintett személyek száma;

| c) | a 5. cikk (1) bekezdésének a) pontjában előírt statisztikák esetében a következők szerinti bontások:






  i. | kor; |
| --- | --- | --- |

c)

a 5. cikk (1) bekezdésének a) pontjában előírt statisztikák esetében a következők szerinti bontások:

i.

kor;

| ii. | nem; |
| --- | --- |

ii.

nem;

| d) | az 5. cikk (1) bekezdésének b) pontjában előírt statisztikák esetében a következők szerinti bontások:






  i. | az elfogás jogcíme; |
| --- | --- | --- |

d)

az 5. cikk (1) bekezdésének b) pontjában előírt statisztikák esetében a következők szerinti bontások:

i.

az elfogás jogcíme;

| ii. | az elfogás helye; |
| --- | --- |

ii.

az elfogás helye;

| e) | a 6. cikkben előírt statisztikák esetében a következők szerinti bontások:






  i. | az az év, amikor a tartózkodási engedélyt először megadták; |
| --- | --- | --- |

e)

a 6. cikkben előírt statisztikák esetében a következők szerinti bontások:

i.

az az év, amikor a tartózkodási engedélyt először megadták;

| ii. | kor; |
| --- | --- |

ii.

kor;

| iii. | nem; |
| --- | --- |

iii.

nem;

| f) | a 7. cikkben előírt statisztikák esetében a következő szerinti bontás:






  i. | a távozási kötelezettséget előíró határozat vagy aktus oka; |
| --- | --- | --- |

f)

a 7. cikkben előírt statisztikák esetében a következő szerinti bontás:

i.

a távozási kötelezettséget előíró határozat vagy aktus oka;

| ii. | kor; |
| --- | --- |

ii.

kor;

| iii. | nem. |
| --- | --- |

iii.

nem.

(2)   Az (1) bekezdésben említett további bontásokat csak külön kell benyújtani, és nem kell együtt osztályozni a 4–7. cikkben előírt bontásokkal.

(3)   Amikor arról születik döntés, hogy az (1) bekezdéssel összhangban szükségesek-e további bontások, a Bizottságnak meg kell ítélnie ezen információnak a közösségi politikák fejlődése és nyomon követése céljaihoz való szükségességét, valamint értékelnie kell a megfelelő adatforrások hozzáférhetőségét és az ehhez kapcsolódó költségeket.

A 4–7. cikk alkalmazásához esetlegesen szükséges további bontásokra vonatkozóan legkésőbb 2009. augusztus 20-ig tárgyalásokat kell kezdeményezni. A további bontások elkészítésének legkorábbi referenciaéve 2010.

9. cikk

Adatforrások és minőségi előírások

(1)   A statisztikáknak a következő adatforrásokon kell alapulniuk azoknak a tagállamokban való hozzáférhetősége szerint, valamint a nemzeti jogszabályokkal és a gyakorlattal összhangban:

| a) | a közigazgatási és a bírósági intézkedések nyilvántartásai; |
| --- | --- |

a)

a közigazgatási és a bírósági intézkedések nyilvántartásai;

| b) | a közigazgatási intézkedésekkel kapcsolatos nyilvántartások; |
| --- | --- |

b)

a közigazgatási intézkedésekkel kapcsolatos nyilvántartások;

| c) | a személyek népességére vagy e népesség valamely alcsoportjára vonatkozó nyilvántartások; |
| --- | --- |

c)

a személyek népességére vagy e népesség valamely alcsoportjára vonatkozó nyilvántartások;

| d) | népszámlálások; |
| --- | --- |

d)

népszámlálások;

| e) | mintavételes felmérések; |
| --- | --- |

e)

mintavételes felmérések;

| f) | más megfelelő források. |
| --- | --- |

f)

más megfelelő források.

A statisztikák készítésének folyamán tudományosan megalapozott és jól dokumentált statisztikai becslési módszerek alkalmazhatók.

(2)   A tagállamoknak jelentést kell készíteniük a Bizottság (Eurostat) számára a felhasznált adatforrásokról, a források kiválasztásának indokairól és a kiválasztott adatforrásoknak a statisztikák minőségére gyakorolt hatásáról, valamint az alkalmazott becslési módszerekről, és folyamatosan tájékoztatniuk kell a Bizottságot (Eurostat) az ezekben bekövetkező változásokról.

(3)   A Bizottság (Eurostat) kérésére a tagállamok a statisztikai információk minőségének, összehasonlíthatóságának és teljességének értékeléséhez szükséges minden tájékoztatást megadnak.

(4)   A tagállamok késedelem nélkül tájékoztatják a Bizottságot (Eurostat) az e rendelet értelmében szolgáltatott statisztikák felülvizsgálatáról és kijavításáról, valamint a felhasznált módszerek és adatforrások bármilyen változásáról.

(5)   Az adattovábbítás megfelelő formáinak meghatározásával kapcsolatos intézkedéseket a 11. cikk (2) bekezdésében említett szabályozási bizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

10. cikk

Végrehajtási intézkedések

(1)   Az e rendelet végrehajtásához szükséges, a 9. cikkben meghatározott adattovábbítás megfelelő módjait meghatározó szabályokat megállapító intézkedéseket a 11. cikk (2) bekezdésében meghatározott szabályozási eljárással összhangban kell elfogadni.

(2)   Az e rendelet végrehajtásához szükséges alábbi intézkedéseket, amelyek a rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek – többek között annak kiegészítése által történő – módosítására szolgálnak, a 11. cikk (3) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni:

| a) | a 2. cikk (1) bekezdésében meghatározott fogalommeghatározások aktualizálása; |
| --- | --- |

a)

a 2. cikk (1) bekezdésében meghatározott fogalommeghatározások aktualizálása;

| b) | a születési hely csoportjai, a korábbi és a következő tartózkodási hely csoportjai, valamint az állampolgárság csoportjai kategóriáinak meghatározása a 3. cikk (1) bekezdésében előírtak szerint; |
| --- | --- |

b)

a születési hely csoportjai, a korábbi és a következő tartózkodási hely csoportjai, valamint az állampolgárság csoportjai kategóriáinak meghatározása a 3. cikk (1) bekezdésében előírtak szerint;

| c) | az engedélykiállítás okai kategóriáinak meghatározása a 6. cikk (1) bekezdésének a) pontjában foglaltak szerint; |
| --- | --- |

c)

az engedélykiállítás okai kategóriáinak meghatározása a 6. cikk (1) bekezdésének a) pontjában foglaltak szerint;

| d) | a változókra alkalmazandó további bontásokat és bontási szintek meghatározása a 8. cikkben foglaltak szerint; |
| --- | --- |

d)

a változókra alkalmazandó további bontásokat és bontási szintek meghatározása a 8. cikkben foglaltak szerint;

| e) | a pontosságra és a minőségi előírásokra vonatkozó szabályok meghatározása. |
| --- | --- |

e)

a pontosságra és a minőségi előírásokra vonatkozó szabályok meghatározása.

11. cikk

A bizottság

(1)   A Bizottságot a 89/382/EGK, Euratom határozattal létrehozott statisztikai programbizottság segíti a végrehajtási intézkedések elfogadásában.

(2)   Amikor e bekezdésre történik hivatkozás, az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkét kell alkalmazni, tekintettel annak 8. cikke rendelkezéseire.

Az 1999/468/EK határozat 5. cikkének (6) bekezdésében meghatározott határidő három hónap.

(3)   Amikor e bekezdésre történik hivatkozás, az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (1)–(4) bekezdését és 7. cikkét kell alkalmazni, tekintettel annak 8. cikke rendelkezéseire.

12. cikk

Jelentés

2012. augusztus 20-ig és azután háromévenként a Bizottság jelentést készít az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az e rendelet értelmében összeállított statisztikákról és azok minőségéről.

13. cikk

Hatályon kívül helyezés

A 311/76/EGK rendeletet hatályát veszti.

14. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Strasbourgban, 2007. július 11-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

H.-G. PÖTTERING

a Tanács részéről

az elnök

M. LOBO ANTUNES

---

(1)  HL C 185., 2006.8.8., 31. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2007. március 14-i véleménye (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2007. június 12-i határozata.

2

(3)  HL C 83. E, 2004.4.2., 94. o.

3

(4)  HL L 39., 1976.2.14., 1. o.

4

(5)  HL L 52., 1997.2.22., 1. o. Az 1882/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított rendelet.

5

(6)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o. A 2006/512/EK határozattal (HL L 200., 2006.7.22., 11. o.) módosított határozat.

6

(7)  HL L 181., 1989.6.28., 47. o.

7

(8)  HL L 16., 2004.1.23., 44. o.

8

(9)  HL L 304., 2004.9.30., 12. o.

9

(10)  HL L 50., 2003.2.25., 1. o.

10

(11)  HL L 212., 2001.8.7., 12. o.

11

(12)  HL L 105., 2006.4.13., 1. o.

12

(13)  HL L 222., 2003.9.5., 3. o.

13

---

| 31.7.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 199/30 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 199/30

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 863/2007/EK RENDELETE

(2007. július 11.)

a gyorsreagálású határvédelmi csapatok felállítására szolgáló eljárás bevezetéséről, valamint a 2007/2004/EK tanácsi rendeletnek ezen eljárás tekintetében történő módosításáról és a kiküldött határőrök feladatai és hatáskörei szabályozásáról

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 62. cikke 2.a) pontjára és 66. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (1),

mivel:

| (1) | 2004. október 26-án a Tanács elfogadta az Európai Unió tagállamai külső határain való operatív együttműködési igazgatásért felelős európai ügynökség (a továbbiakban: az ügynökség) felállításáról szóló 2007/2004/EK rendeletet (2). |
| --- | --- |

(1)

2004. október 26-án a Tanács elfogadta az Európai Unió tagállamai külső határain való operatív együttműködési igazgatásért felelős európai ügynökség (a továbbiakban: az ügynökség) felállításáról szóló 2007/2004/EK rendeletet (2).

| (2) | Az a tagállam, amely a külső határain megerősített technikai és operatív támogatást szükségessé tevő körülményekkel szembesül, a Szerződés 64. cikke (2) bekezdésének sérelme nélkül és a 2007/2004/EK rendelet 7–8. cikkével összhangban koordinációs támogatást kérhet az ügynökségtől, amennyiben más tagállamok is érintettek. |
| --- | --- |

(2)

Az a tagállam, amely a külső határain megerősített technikai és operatív támogatást szükségessé tevő körülményekkel szembesül, a Szerződés 64. cikke (2) bekezdésének sérelme nélkül és a 2007/2004/EK rendelet 7–8. cikkével összhangban koordinációs támogatást kérhet az ügynökségtől, amennyiben más tagállamok is érintettek.

| (3) | A külső határok forgalomellenőrzés és őrizet révén történő eredményes igazgatásának elő kell segítenie az illegális bevándorlás és az emberkereskedelem elleni küzdelmet, és meg kell előznie a tagállamok belső biztonságát, közrendjét, közegészségügyét és nemzetközi kapcsolatait fenyegető veszélyeket. A határellenőrzés végrehajtása nem csupán azoknak a tagállamoknak az érdeke, amelyek külső határainál azt elvégzik, hanem valamennyi olyan tagállamé, amely belső határain megszüntette a határellenőrzést. |
| --- | --- |

(3)

A külső határok forgalomellenőrzés és őrizet révén történő eredményes igazgatásának elő kell segítenie az illegális bevándorlás és az emberkereskedelem elleni küzdelmet, és meg kell előznie a tagállamok belső biztonságát, közrendjét, közegészségügyét és nemzetközi kapcsolatait fenyegető veszélyeket. A határellenőrzés végrehajtása nem csupán azoknak a tagállamoknak az érdeke, amelyek külső határainál azt elvégzik, hanem valamennyi olyan tagállamé, amely belső határain megszüntette a határellenőrzést.

| (4) | A külső határok ellenőrzésének felelőssége a tagállamokat terheli. Szem előtt tartva, hogy a tagállamoknak a külső határaikon időnként válsághelyzetekkel kell szembenézniük, különösen akkor, ha a külső határok egyes pontjaira nagy számban olyan harmadik országbeli állampolgárok érkeznek, akik a tagállamok területére illegálisan próbálnak belépni, szükséges lehet – megfelelő és kielégítő források, különösen személyzet biztosítása révén – támogatni a tagállamokat. |
| --- | --- |

(4)

A külső határok ellenőrzésének felelőssége a tagállamokat terheli. Szem előtt tartva, hogy a tagállamoknak a külső határaikon időnként válsághelyzetekkel kell szembenézniük, különösen akkor, ha a külső határok egyes pontjaira nagy számban olyan harmadik országbeli állampolgárok érkeznek, akik a tagállamok területére illegálisan próbálnak belépni, szükséges lehet – megfelelő és kielégítő források, különösen személyzet biztosítása révén – támogatni a tagállamokat.

| (5) | A külső határokon való személyforgalom-ellenőrzéshez és a külső határőrizethez európai szinten nyújtható hatékony gyakorlati támogatás jelenlegi lehetőségei nem tekinthetők kielégítőnek, különösen azokban az esetekben, amikor a tagállamoknak nagyszámú, területükre illegálisan belépni próbáló, harmadik országbeli állampolgár érkezésével kell szembenézniük. |
| --- | --- |

(5)

A külső határokon való személyforgalom-ellenőrzéshez és a külső határőrizethez európai szinten nyújtható hatékony gyakorlati támogatás jelenlegi lehetőségei nem tekinthetők kielégítőnek, különösen azokban az esetekben, amikor a tagállamoknak nagyszámú, területükre illegálisan belépni próbáló, harmadik országbeli állampolgár érkezésével kell szembenézniük.

| (6) | A tagállamok számára ennek megfelelően lehetővé kell tenni, hogy az ügynökség keretében nemzeti határőreik ideiglenes támogatása érdekében olyan gyorsreagálású határvédelmi csapatok bevetését kérjék a területükön, amelyek más tagállamok különlegesen képzett szakértőiből állnak. A gyorsreagálású határvédelmi csapatok kiküldése hozzájárul a tagállamok közötti szolidaritás és kölcsönös segítségnyújtás erősítéséhez. |
| --- | --- |

(6)

A tagállamok számára ennek megfelelően lehetővé kell tenni, hogy az ügynökség keretében nemzeti határőreik ideiglenes támogatása érdekében olyan gyorsreagálású határvédelmi csapatok bevetését kérjék a területükön, amelyek más tagállamok különlegesen képzett szakértőiből állnak. A gyorsreagálású határvédelmi csapatok kiküldése hozzájárul a tagállamok közötti szolidaritás és kölcsönös segítségnyújtás erősítéséhez.

| (7) | A gyorsreagálású határvédelmi csapatok korlátozott ideig történő segítségnyújtás céljából való kiküldésére kivételes és sürgős helyzetekben kerül sor. Ilyen helyzet akkor áll elő, amikor valamely tagállam a területére illegálisan belépni próbáló harmadik országbeli állampolgárok olyan tömeges áradatával szembesül, ami azonnali reagálást tesz szükségessé, és amely esetben egy gyorsreagálású határvédelmi csapat kiküldése hozzájárulást jelentene a hatékony reagáláshoz. A gyorsreagálású határvédelmi csapatoknak nem a hosszú távú segítségnyújtás a rendeltetésük. |
| --- | --- |

(7)

A gyorsreagálású határvédelmi csapatok korlátozott ideig történő segítségnyújtás céljából való kiküldésére kivételes és sürgős helyzetekben kerül sor. Ilyen helyzet akkor áll elő, amikor valamely tagállam a területére illegálisan belépni próbáló harmadik országbeli állampolgárok olyan tömeges áradatával szembesül, ami azonnali reagálást tesz szükségessé, és amely esetben egy gyorsreagálású határvédelmi csapat kiküldése hozzájárulást jelentene a hatékony reagáláshoz. A gyorsreagálású határvédelmi csapatoknak nem a hosszú távú segítségnyújtás a rendeltetésük.

| (8) | A gyorsreagálású határvédelmi csapatok kialakítása a tervezett feladatoktól, a rendelkezésre álló határőrök számától és a kiküldetés gyakoriságától függ. A gyorsreagálású határvédelmi csapatok eredményes működésének biztosítása érdekében a tagállamoknak megfelelő számú határőrt (gyorsreagálású bázis) kell rendelkezésre bocsátaniuk, amely tükrözi különösen a saját határvédelmi szervezetük szakosodását és méretét. A tagállamoknak ezért nemzeti szakértői bázisokat kell létrehozniuk, hogy segítsék ezzel a rendelet hatékonyságának növelését. A tagállamok eltérő méretét és a határvédelmi szervezetük technikai specializációját az ügynökség figyelembe veszi. |
| --- | --- |

(8)

A gyorsreagálású határvédelmi csapatok kialakítása a tervezett feladatoktól, a rendelkezésre álló határőrök számától és a kiküldetés gyakoriságától függ. A gyorsreagálású határvédelmi csapatok eredményes működésének biztosítása érdekében a tagállamoknak megfelelő számú határőrt (gyorsreagálású bázis) kell rendelkezésre bocsátaniuk, amely tükrözi különösen a saját határvédelmi szervezetük szakosodását és méretét. A tagállamoknak ezért nemzeti szakértői bázisokat kell létrehozniuk, hogy segítsék ezzel a rendelet hatékonyságának növelését. A tagállamok eltérő méretét és a határvédelmi szervezetük technikai specializációját az ügynökség figyelembe veszi.

| (9) | Számos tagállam legjobb gyakorlata bizonyítja azt, hogy a rendelkezésre álló határőrök profiljának (képességek, képzettség) a kiküldetés előtti ismerete jelentősen hozzájárul a műveletek hatékony tervezéséhez és lefolytatásához. Az ügynökségnek ezért meg kell határoznia a gyorsreagálású határvédelmi csapatok számára biztosítandó határőrök profilját és teljes létszámát. |
| --- | --- |

(9)

Számos tagállam legjobb gyakorlata bizonyítja azt, hogy a rendelkezésre álló határőrök profiljának (képességek, képzettség) a kiküldetés előtti ismerete jelentősen hozzájárul a műveletek hatékony tervezéséhez és lefolytatásához. Az ügynökségnek ezért meg kell határoznia a gyorsreagálású határvédelmi csapatok számára biztosítandó határőrök profilját és teljes létszámát.

| (10) | Meg kell határozni a gyorsreagálású határvédelmi csapatok létrehozásának eljárását, amely mind az ügynökség, mind a tagállamok számára elegendő rugalmasságot kínál, és biztosítja a műveletek elvégzésének magas fokú hatékonyságát és eredményességét. |
| --- | --- |

(10)

Meg kell határozni a gyorsreagálású határvédelmi csapatok létrehozásának eljárását, amely mind az ügynökség, mind a tagállamok számára elegendő rugalmasságot kínál, és biztosítja a műveletek elvégzésének magas fokú hatékonyságát és eredményességét.

| (11) | Az ügynökségnek többek között koordinálnia kell a gyorsreagálású határvédelmi csapatok összeállítását, kiképzését és kiküldését. A 2007/2004/EK rendeletet ezért az ügynökség e csapatokkal kapcsolatos feladatai tekintetében új rendelkezésekkel kell kiegészíteni. |
| --- | --- |

(11)

Az ügynökségnek többek között koordinálnia kell a gyorsreagálású határvédelmi csapatok összeállítását, kiképzését és kiküldését. A 2007/2004/EK rendeletet ezért az ügynökség e csapatokkal kapcsolatos feladatai tekintetében új rendelkezésekkel kell kiegészíteni.

| (12) | Amikor valamely tagállam a területére illegálisan belépni próbáló harmadik országbeli állampolgárok olyan tömeges áradatával vagy egyéb olyan rendkívüli helyzettel szembesül, amely jelentősen érinti a nemzeti feladatok ellátását, akkor eltekinthet nemzeti határőreinek kiküldés céljára való rendelkezésre bocsátásától. |
| --- | --- |

(12)

Amikor valamely tagállam a területére illegálisan belépni próbáló harmadik országbeli állampolgárok olyan tömeges áradatával vagy egyéb olyan rendkívüli helyzettel szembesül, amely jelentősen érinti a nemzeti feladatok ellátását, akkor eltekinthet nemzeti határőreinek kiküldés céljára való rendelkezésre bocsátásától.

| (13) | A nemzeti határőrökkel folytatott munka eredményessége érdekében a csapatok tagjai számára lehetővé kell tenni, hogy a segítségüket kérő tagállamok területére való kiküldetésük során végezhessenek a külső határokon történő személyellenőrzéssel és a külső határok őrizetével összefüggő feladatokat. |
| --- | --- |

(13)

A nemzeti határőrökkel folytatott munka eredményessége érdekében a csapatok tagjai számára lehetővé kell tenni, hogy a segítségüket kérő tagállamok területére való kiküldetésük során végezhessenek a külső határokon történő személyellenőrzéssel és a külső határok őrizetével összefüggő feladatokat.

| (14) | Ugyanígy az ügynökség által összehangolt közös műveletek hatékonyságát is tovább kell növelni azáltal, hogy más tagállamok kiküldött határőrei számára ideiglenesen lehetővé teszik a külső határokon történő személyellenőrzéssel és a külső határok őrizetével összefüggő feladatok végzését. |
| --- | --- |

(14)

Ugyanígy az ügynökség által összehangolt közös műveletek hatékonyságát is tovább kell növelni azáltal, hogy más tagállamok kiküldött határőrei számára ideiglenesen lehetővé teszik a külső határokon történő személyellenőrzéssel és a külső határok őrizetével összefüggő feladatok végzését.

| (15) | A 2007/2004/EK rendeletet ezért a valamely tagállam kérésére annak területére az ügynökség keretében kiküldött határőrök feladatai és hatáskörei tekintetében új rendelkezésekkel kell kiegészíteni. |
| --- | --- |

(15)

A 2007/2004/EK rendeletet ezért a valamely tagállam kérésére annak területére az ügynökség keretében kiküldött határőrök feladatai és hatáskörei tekintetében új rendelkezésekkel kell kiegészíteni.

| (16) | E rendelet hozzájárul a személyek határátlépésére irányadó szabályok közösségi kódexének létrehozásáról szóló, 2006. március 15-i 562/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (Schengeni határ-ellenőrzési kódex) (3) helyes alkalmazását. E célból a csapatok tagjai és a kiküldött határőrök számára határforgalom-ellenőrzési és határőrizeti feladataik elvégzése során tilos a személyek nem, faji vagy etnikai származás, vallás vagy világnézet, életkor vagy szexuális irányultság alapján való hátrányos megkülönböztetése. A feladataik ellátása során hozott valamennyi intézkedésnek az ilyen intézkedésekkel elérni kívánt céllal arányosnak kell lennie. |
| --- | --- |

(16)

E rendelet hozzájárul a személyek határátlépésére irányadó szabályok közösségi kódexének létrehozásáról szóló, 2006. március 15-i 562/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (Schengeni határ-ellenőrzési kódex) (3) helyes alkalmazását. E célból a csapatok tagjai és a kiküldött határőrök számára határforgalom-ellenőrzési és határőrizeti feladataik elvégzése során tilos a személyek nem, faji vagy etnikai származás, vallás vagy világnézet, életkor vagy szexuális irányultság alapján való hátrányos megkülönböztetése. A feladataik ellátása során hozott valamennyi intézkedésnek az ilyen intézkedésekkel elérni kívánt céllal arányosnak kell lennie.

| (17) | Ez a rendelet tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és figyelemmel van különösen az Európai Unió alapjogi chartája által elismert elvekre. E rendeletet a tagállamoknak a nemzetközi védelemre és a visszaküldés tilalmára vonatkozó kötelezettségeire tekintettel kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(17)

Ez a rendelet tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és figyelemmel van különösen az Európai Unió alapjogi chartája által elismert elvekre. E rendeletet a tagállamoknak a nemzetközi védelemre és a visszaküldés tilalmára vonatkozó kötelezettségeire tekintettel kell alkalmazni.

| (18) | E rendeletet a nemzetközi tengerjogból eredő – különösen a felkutatásra és mentésre vonatkozó – kötelezettségek teljes tiszteletben tartása mellett kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(18)

E rendeletet a nemzetközi tengerjogból eredő – különösen a felkutatásra és mentésre vonatkozó – kötelezettségek teljes tiszteletben tartása mellett kell alkalmazni.

| (19) | A személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és a tanácsi irányelvet (4) alkalmazni kell a személyes adatok tagállamok általi, e rendelet alkalmazása során történő feldolgozására. |
| --- | --- |

(19)

A személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és a tanácsi irányelvet (4) alkalmazni kell a személyes adatok tagállamok általi, e rendelet alkalmazása során történő feldolgozására.

| (20) | Izland és Norvégia tekintetében ez a rendelet az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság között létrejött, e két államnak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás (5) értelmében vett schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését jelenti, amelyek az említett megállapodás alkalmazását szolgáló egyes szabályokról szóló 1999/437/EK tanácsi határozat (6) 1. cikkének A. pontjában említett területhez tartoznak. |
| --- | --- |

(20)

Izland és Norvégia tekintetében ez a rendelet az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság között létrejött, e két államnak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás (5) értelmében vett schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését jelenti, amelyek az említett megállapodás alkalmazását szolgáló egyes szabályokról szóló 1999/437/EK tanácsi határozat (6) 1. cikkének A. pontjában említett területhez tartoznak.

| (21) | Svájc tekintetében ez a rendelet az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról aláírt megállapodás értelmében vett schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztése, amelyek a 2004/849/EK (7) és a 2004/860/EK (8) tanácsi határozatok 4. cikkének (1) bekezdésével összefüggésben az 1999/437/EK határozat 1. cikkének A. pontjában említett területhez tartoznak. |
| --- | --- |

(21)

Svájc tekintetében ez a rendelet az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról aláírt megállapodás értelmében vett schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztése, amelyek a 2004/849/EK (7) és a 2004/860/EK (8) tanácsi határozatok 4. cikkének (1) bekezdésével összefüggésben az 1999/437/EK határozat 1. cikkének A. pontjában említett területhez tartoznak.

| (22) | Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt e rendelet elfogadásában, és a rendelet vagy annak alkalmazása rá nézve nem kötelező. Mivel ez a rendelet az Európai Közösséget létrehozó szerződés harmadik része IV. címének rendelkezései szerinti schengeni vívmányokra épül, az említett jegyzőkönyv 5. cikkével összhangban Dánia e rendelet elfogadásának időpontját követő hat hónapon belül dönt arról, hogy nemzeti jogába átülteti-e azt. |
| --- | --- |

(22)

Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt e rendelet elfogadásában, és a rendelet vagy annak alkalmazása rá nézve nem kötelező. Mivel ez a rendelet az Európai Közösséget létrehozó szerződés harmadik része IV. címének rendelkezései szerinti schengeni vívmányokra épül, az említett jegyzőkönyv 5. cikkével összhangban Dánia e rendelet elfogadásának időpontját követő hat hónapon belül dönt arról, hogy nemzeti jogába átülteti-e azt.

| (23) | Ez a rendelet a schengeni vívmányok azon rendelkezéseit fejleszti tovább, amelyek alkalmazásában az Egyesült Királyság a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának a schengeni vívmányok egyes rendelkezéseinek alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről szóló, 2000. május 29-i 2000/365/EK tanácsi határozatnak (9) megfelelően nem vesz részt. Az Egyesült Királyság ezért nem vesz részt annak elfogadásában, és a rendelet vagy annak alkalmazása rá nézve nem kötelező. |
| --- | --- |

(23)

Ez a rendelet a schengeni vívmányok azon rendelkezéseit fejleszti tovább, amelyek alkalmazásában az Egyesült Királyság a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának a schengeni vívmányok egyes rendelkezéseinek alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről szóló, 2000. május 29-i 2000/365/EK tanácsi határozatnak (9) megfelelően nem vesz részt. Az Egyesült Királyság ezért nem vesz részt annak elfogadásában, és a rendelet vagy annak alkalmazása rá nézve nem kötelező.

| (24) | E rendelet a schengeni vívmányok azon rendelkezéseit fejleszti tovább, amelyek alkalmazásában Írország az Írországnak a schengeni vívmányok egyes rendelkezései alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről szóló, 2002. február 28-i 2002/192/EK tanácsi határozattal (10) összhangban nem vesz részt. Írország ezért nem vesz részt a rendelet elfogadásában, és a rendelet vagy annak alkalmazása rá nézve nem kötelező. |
| --- | --- |

(24)

E rendelet a schengeni vívmányok azon rendelkezéseit fejleszti tovább, amelyek alkalmazásában Írország az Írországnak a schengeni vívmányok egyes rendelkezései alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről szóló, 2002. február 28-i 2002/192/EK tanácsi határozattal (10) összhangban nem vesz részt. Írország ezért nem vesz részt a rendelet elfogadásában, és a rendelet vagy annak alkalmazása rá nézve nem kötelező.

| (25) | Az e rendelet 6. cikke (8) és (9) bekezdésében foglalt rendelkezések, amennyiben a Schengeni Információs Rendszerhez való hozzáférésre vonatkoznak, a 2003-as csatlakozási okmány 3. cikkének (2) bekezdése és a 2005-ös csatlakozási okmány 4. cikkének (2) bekezdése értelmében a schengeni vívmányokon alapuló vagy azokkal egyéb módon összefüggő rendelkezéseket jelentenek, |
| --- | --- |

(25)

Az e rendelet 6. cikke (8) és (9) bekezdésében foglalt rendelkezések, amennyiben a Schengeni Információs Rendszerhez való hozzáférésre vonatkoznak, a 2003-as csatlakozási okmány 3. cikkének (2) bekezdése és a 2005-ös csatlakozási okmány 4. cikkének (2) bekezdése értelmében a schengeni vívmányokon alapuló vagy azokkal egyéb módon összefüggő rendelkezéseket jelentenek,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Tárgy

(1)   Ez a rendelet egy eljárást hoz létre gyorsreagálású határvédelmi csapatok (a továbbiakban: a csapatok) felállítására korlátozott időtartamra szóló gyors operatív segítségnyújtás céljából arra az esetre, ha ezt sürgős és kivételes megterhelést jelentő helyzettel szembesülő tagállam kérelmezi, különösen, ha a külső határok bizonyos pontjaira nagyszámú olyan harmadik országbeli állampolgár érkezik, akik a tagállam területére illegálisan próbálnak belépni. Ez a rendelet meghatározza továbbá a csapatok tagjainak a tagállamuktól eltérő más tagállamban végrehajtandó műveleteik során elvégzendő feladatait és fennálló hatásköreit.

(2)   A rendelet az (1) bekezdésben említett eljárás létrehozása alapján, valamint a tagállamok más tagállamokban végrehajtott közös műveletekben és kísérleti projektekben részt vevő határőreinek hatáskörei és feladatai meghatározására tekintettel módosítja a 2007/2004/EK rendeletet.

(3)   A kérelmező tagállam számára a 2007/2004/EK rendelet 7. és 8. cikkével összhangban kell a szükséges technikai segítséget biztosítani.

2. cikk

Hatály

E rendeletet a menekültek és a nemzetközi védelmet kérők – különösen a visszaküldési tilalom tekintetében fennálló – jogainak sérelme nélkül kell alkalmazni.

I. FEJEZET

GYORSREAGÁLÁSÚ HATÁRVÉDELMI CSAPATOK

3. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

| 1. | „az ügynökség”: az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség; |
| --- | --- |

1.

„az ügynökség”: az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség;

| 2. | „a csapatok tagjai”: a gyorsreagálású határvédelmi csapatokban szolgálatot teljesítő tagállami határőrök, akik nem a fogadó tagállam határőrei; |
| --- | --- |

2.

„a csapatok tagjai”: a gyorsreagálású határvédelmi csapatokban szolgálatot teljesítő tagállami határőrök, akik nem a fogadó tagállam határőrei;

| 3. | „kérelmező tagállam”: az a tagállam, amelynek illetékes hatóságai az ügynökségtől a tagállam területére gyorsreagálású határvédelmi csapatok kiküldését kérik; |
| --- | --- |

3.

„kérelmező tagállam”: az a tagállam, amelynek illetékes hatóságai az ügynökségtől a tagállam területére gyorsreagálású határvédelmi csapatok kiküldését kérik;

| 4. | „fogadó tagállam”: az a tagállam, amelynek területére egy gyorsreagálású határvédelmi csapatot küldenek ki; |
| --- | --- |

4.

„fogadó tagállam”: az a tagállam, amelynek területére egy gyorsreagálású határvédelmi csapatot küldenek ki;

| 5. | „származási tagállam”: az a tagállam, amelynek a csapat egy tagja nemzeti határőre. |
| --- | --- |

5.

„származási tagállam”: az a tagállam, amelynek a csapat egy tagja nemzeti határőre.

4. cikk

A gyorsreagálású határvédelmi csapatok összetétele és kiküldése

(1)   A csapatok összetételét az ügynökség határozza meg az e rendelettel módosított 2007/2004/EK rendelet 8b. cikkével összhangban. Kiküldetésükre az említett rendelet 8d. cikkét kell alkalmazni.

(2)   Az ügynökség ügyvezető igazgatója javaslatára az ügynökség igazgatótanácsa tagjainak háromnegyedes többségével határoz a csapatok számára rendelkezésre bocsátandó határőrök profiljáról és összlétszámáról (gyorsreagálású bázis). A gyorsreagálású bázisba tartozó határőrök profiljában és összlétszámában beálló további változások tekintetében ugyanezen eljárás alkalmazandó. A gyorsreagálású bázishoz a tagállamok a különféle meghatározott profilokon alapuló nemzeti szakértői bázison keresztül járulnak hozzá, a kívánt profiloknak megfelelő határőrök kinevezésével.

(3)   A tagállamok az ügynökség kérésére a határőröket kiküldés céljából rendelkezésre bocsátják, kivéve, ha a tagállam a nemzeti feladatok ellátását jelentősen érintő rendkívüli helyzettel szembesül. A származási tagállamnak a személyzet kiválasztása és a kiküldetésük időtartama tekintetében fennálló autonómiáját ez nem érinti.

(4)   Az (1) bekezdésben említett tevékenységekkel kapcsolatos költségeket az ügynökség fedezi a 2007/2004/EK rendelet 8h. cikkével összhangban.

5. cikk

A gyorsreagálású határvédelmi csapatoknak adott utasítások

(1)   A csapatok kiküldetése során a csapatok számára az utasításokat a 2007/2004/EK rendelet 8e. cikkében említett operatív tervvel összhangban a fogadó tagállam adja ki.

(2)   Az ügynökség a 2007/2004/EK rendelet 8g. cikkében említett koordinátora útján közölheti a fogadó tagállammal ezen utasításokkal kapcsolatos véleményét. Amennyiben így jár el, a fogadó tagállam figyelembe veszi ezt a véleményt.

(3)   A 2007/2004/EK rendelet 8g. cikkével összhangban a fogadó tagállam minden szükséges támogatást megad az ügynökség koordinátorának, ideértve a csapatokhoz való korlátlan hozzáférést a kiküldetés teljes időtartama alatt.

6. cikk

A csapatok tagjainak hatásköre és feladata

(1)   A csapatok tagjainak képeseknek kell lenniük valamennyi olyan, határforgalom-ellenőrzésekhez vagy határőrizethez szükséges feladat elvégzésére és hatáskör gyakorlására az 562/2006/EK rendelettel összhangban, amely szükséges az említett rendelet céljainak megvalósításához. Az egyes kiküldetések részleteit a 2007/2004/EK rendelet 8e. cikkével összhangban az adott kiküldetés műveleti tervében kell meghatározni.

(2)   A csapatok tagjai a feladataik ellátása során kötelesek az emberi méltóságot teljes mértékben tiszteletben tartani. A feladataik ellátása során hozott valamennyi intézkedésnek az ilyen intézkedésekkel elérni kívánt céllal arányosnak kell lennie. A csapatok tagjai számára feladataik ellátása és hatáskörük gyakorlása során tilos a személyek nem, faji vagy etnikai származás, vallás vagy világnézet, életkor vagy szexuális irányultság alapján való hátrányos megkülönböztetése.

(3)   A csapattagok kizárólag a fogadó tagállam határőrének utasítására, és általános szabályként ilyen határőr jelenlétében végzik feladataikat és gyakorolják hatáskörüket.

(4)   A csapatok tagjai feladataik ellátása és hatáskörük gyakorlása során saját egyenruhájukat viselik. Egyenruhájukon az Európai Unió és az ügynökség jelével ellátott kék karszalagot viselnek, amely jelzi, hogy a csapatok kiküldetésében vesznek részt. A csapatok tagjai a fogadó tagállam nemzeti hatóságai és polgárai általi azonosítás céljából mindig maguknál tartják a 8. cikk szerinti akkreditációs igazolványt, amelyet kérésre felmutatnak.

(5)   A csapatok tagjai feladataik ellátása és hatáskörük gyakorlása során a fogadó tagállam nemzeti joga által engedélyezetteknek megfelelően szolgálati fegyvert, lőszert és felszerelést viselhetnek, illetve tarthatnak maguknál. A fogadó tagállam azonban megtilthatja bizonyos szolgálati fegyverek, lőszerek és felszerelés viselését, illetve tartását, feltéve, hogy saját joga ugyanígy rendelkezik saját határőreire vonatkozóan. Ennek a tagállamnak a csapatok kiküldése előtt értesítenie kell az ügynökséget az engedélyezhető szolgálati fegyverekről, lőszerekről és felszerelésről, valamint használatuk feltételeiről. Az ügynökség ezt az információt a kiküldetésben részt vevő valamennyi tagállamnak rendelkezésére bocsátja.

(6)   A csapatok tagjai a feladataik ellátása és hatáskörük gyakorlása során a származási és a fogadó tagállam beleegyezésével, a fogadó tagállam határőreinek jelenlétében és nemzeti jogával összhangban alkalmazhatnak erőszakot, a szolgálati fegyverek, lőszerek és felszerelések használatát is ideértve.

(7)   A (6) bekezdéstől eltérve, a fogadó tagállam nemzeti jogával összhangban a szolgálati fegyverek, lőszer és felszerelés használata a jogos önvédelem, valamint a csapatok tagjai és mások jogos védelme érdekében engedélyezett.

(8)   Ezen rendelet alkalmazásában a fogadó tagállam engedélyezheti a csapatok tagjainak, hogy a határforgalom-ellenőrzéshez és a határőrizethez szükséges nemzeti és európai adatbázisaiba betekinthessenek. A csapatok tagjai csak a feladataik ellátásához és hatáskörük gyakorlásához szükséges adatokba tekinthetnek be. A fogadó tagállamok a csapatok kiküldése előtt értesítik az ügynökséget azon nemzeti és európai adatbázisokról, amelyekbe be lehet tekinteni. Az ügynökség ezt az információt a kiküldetésben részt vevő valamennyi tagállamnak rendelkezésére bocsátja.

(9)   A (8) bekezdésben említett betekintést az adatvédelemre vonatkozó közösségi joggal, valamint a fogadó tagállam e területen hatályos nemzeti jogszabályaival összhangban kell végezni.

(10)   A beléptetésnek az 562/2006/EK rendelet 13. cikke szerinti megtagadásáról kizárólag a fogadó tagállam határőre dönthet.

7. cikk

A csapatok tagjainak jogállása, jogai és kötelezettségei

(1)   A csapatok tagjai származási tagállamuk nemzeti határőrei maradnak, és illetményüket tagállamuktól kapják.

(2)   Azok a határőrök, akiket e rendelet 4. cikke alapján a gyorsreagálású bázis rendelkezésére bocsátottak, részt vesznek az ügynökség által a 2007/2004/EK rendelet 8c. cikkével összhangban nyújtott, feladataikkal és hatáskörükkel összefüggő továbbképzéseken, valamint rendszeres gyakorlatokon.

(3)   A határőrök az ügynökség által szervezett képzéseken és gyakorlatokon való részvétel, valamint a kiküldetés időtartamára a 2007/2004/EK rendelet 8h. cikkével összhangban a szállásköltségekre is kiterjedő napidíjat kapnak.

8. cikk

Akkreditációs igazolvány

(1)   Az ügynökség, a fogadó tagállammal együttműködésben, a fogadó tagállam nyelvén és az Európai Unió intézményeinek valamely másik hivatalos nyelvén igazolványt állít ki a csapattagok részére, amelynek révén azonosítani lehet őket, és amely bizonyítja a tulajdonosnak a 6. cikk (1) bekezdésében említett feladatok ellátására és hatáskörök gyakorlására való jogosultságát. Az igazolvány a csapat tagjára vonatkozóan az alábbiakat tartalmazza:

| a) | név és állampolgárság; |
| --- | --- |

a)

név és állampolgárság;

| b) | rendfokozat; és |
| --- | --- |

b)

rendfokozat; és

| c) | nemrégiben készült digitális fénykép. |
| --- | --- |

c)

nemrégiben készült digitális fénykép.

(2)   Az igazolványt a csapat kiküldetésének végeztével vissza kell szolgáltatni az ügynökségnek.

9. cikk

Alkalmazandó jog

(1)   A 6. cikk (1) bekezdésében említett feladatok ellátása és hatáskörök gyakorlása során a csapatok tagjai betartják a közösségi jogszabályokat, valamint a fogadó tagállam nemzeti jogát.

(2)   A 6. cikk (1) bekezdésében említett feladatok ellátása és hatáskörök gyakorlása során a csapatok tagjaira származási tagállamuk fegyelmi eljárásai vonatkoznak.

(3)   A szolgálati fegyver, lőszer és felszerelés viselésére és használatára, valamint az erőszak használatára vonatkozó különös szabályokat a 6. cikk (5), (6) és (7) bekezdése határozza meg.

(4)   A polgári jogi és büntetőjogi felelősségre vonatkozó különös szabályokat a 10., illetve a 11. cikk határozza meg.

10. cikk

Felelősség

(1)   Amikor valamely csapat tagjai egy fogadó államban működnek, a műveleteik teljesítése során általuk okozott minden kárért a fogadó tagállam felel, nemzeti jogával összhangban.

(2)   Amennyiben e kár súlyos gondatlanság vagy szándékos kötelezettségszegés eredménye, a fogadó tagállam a származási tagállamhoz fordulhat a sértetteknek vagy a nevükben eljárni jogosult személyeknek a származás szerinti tagállam által fizetett összegek visszatérítéséért.

(3)   Harmadik személyekkel szemben fennálló jogai gyakorlásának sérelme nélkül és a súlyos gondatlanság vagy a szándékos kötelezettségszegés esetei kivételével minden tagállam lemond az esetleg elszenvedett károk megtérítése iránti, fogadó tagállammal vagy bármely egyéb tagállammal szembeni valamennyi követeléséről.

(4)   A tagállamok között a (2) és (3) bekezdés alkalmazásával kapcsolatban felmerülő, egymás között tárgyalás útján nem rendezhető vitás kérdéseket a tagállamok a Szerződés 239. cikkével összhangban az Európai Bíróság elé terjesztik.

(5)   A kiküldetés időtartama alatt az ügynökség felszerelésében okozott kárral kapcsolatos költségeket – a harmadik személyekkel szemben fennálló jogok gyakorlásának sérelme nélkül – az ügynökség fedezi, a súlyos gondatlanság vagy szándékos kötelezettségszegés eseteinek kivételével.

11. cikk

Büntetőjogi felelősség

A csapatok kiküldetése során a csapatok tagjai bármely, ellenük vagy általuk elkövetett bűncselekmény tekintetében a fogadó tagállam tisztviselőivel azonos elbírálás alá esnek.

II. FEJEZET

A 2007/2004/EK RENDELET MÓDOSÍTÁSAI

12. cikk

Módosítások

A 2007/2004/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. cikk (4) bekezdését el kell hagyni. |
| --- | --- |

1.

Az 1. cikk (4) bekezdését el kell hagyni.

| 2. | A következő cikkel egészül ki:
  „1a. cikk
  Meghatározások
  E rendelet alkalmazásában a következő fogalommeghatározások érvényesek:






  1. | »tagállamok külső határai«: a tagállamok azon szárazföldi és tengeri határai, repülőterei és tengeri kikötői, amelyek a külső határok személyek által történő átlépésére vonatkozó közösségi jogszabályok hatálya alá tartoznak; |
| --- | --- | --- |

2.

A következő cikkel egészül ki:

„1a. cikk

Meghatározások

E rendelet alkalmazásában a következő fogalommeghatározások érvényesek:

1.

»tagállamok külső határai«: a tagállamok azon szárazföldi és tengeri határai, repülőterei és tengeri kikötői, amelyek a külső határok személyek által történő átlépésére vonatkozó közösségi jogszabályok hatálya alá tartoznak;

| 2. | »fogadó tagállam«: az a tagállam, amelynek területére egy gyorsreagálású határvédelmi csapatot küldenek ki, vagy amelynek területén közös művelet vagy kísérleti projekt végrehajtására kerül sor; |
| --- | --- |

2.

»fogadó tagállam«: az a tagállam, amelynek területére egy gyorsreagálású határvédelmi csapatot küldenek ki, vagy amelynek területén közös művelet vagy kísérleti projekt végrehajtására kerül sor;

| 3. | »származási tagállam«: az a tagállam, amelynek a csapat tagja vagy a kiküldött határőr a nemzeti határőre; |
| --- | --- |

3.

»származási tagállam«: az a tagállam, amelynek a csapat tagja vagy a kiküldött határőr a nemzeti határőre;

| 4. | »a csapatok tagjai«: a gyorsreagálású határvédelmi csapatokban szolgálatot teljesítő tagállami határőrök, akik nem a fogadó tagállam határőrei; |
| --- | --- |

4.

»a csapatok tagjai«: a gyorsreagálású határvédelmi csapatokban szolgálatot teljesítő tagállami határőrök, akik nem a fogadó tagállam határőrei;

| 5. | »kérelmező tagállam«: az a tagállam, amelynek illetékes hatóságai az ügynökségtől a tagállam területére gyorsreagálású határvédelmi csapatok kiküldését kérik; |
| --- | --- |

5.

»kérelmező tagállam«: az a tagállam, amelynek illetékes hatóságai az ügynökségtől a tagállam területére gyorsreagálású határvédelmi csapatok kiküldését kérik;

| 6. | »kiküldött határőr«: a fogadó tagállamtól eltérő tagállam határőrei, akik közös műveletekben és kísérleti projektekben vesznek részt.” |
| --- | --- |

6.

»kiküldött határőr«: a fogadó tagállamtól eltérő tagállam határőrei, akik közös műveletekben és kísérleti projektekben vesznek részt.”

| 3. | A 2. cikk (1) bekezdése a következő ponttal egészül ki:






  „g) | a gyorsreagálású határvédelmi csapatok tagállamokba történő kiküldése a gyorsreagálású határvédelmi csapatok felállítására szolgáló eljárás bevezetéséről, valamint a 2007/2004/EK tanácsi rendeletnek ezen eljárás tekintetében történö módosításáról és a kiküldött határőrök feladatai és hatáskörei szabályozásáról szóló, 2007. július 11-i 863/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (11) összhangban. |
| --- | --- | --- |

3.

A 2. cikk (1) bekezdése a következő ponttal egészül ki:

„g)

a gyorsreagálású határvédelmi csapatok tagállamokba történő kiküldése a gyorsreagálású határvédelmi csapatok felállítására szolgáló eljárás bevezetéséről, valamint a 2007/2004/EK tanácsi rendeletnek ezen eljárás tekintetében történö módosításáról és a kiküldött határőrök feladatai és hatáskörei szabályozásáról szóló, 2007. július 11-i 863/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (11) összhangban.

| 4. | A 8. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   Az ügynökség a külső határok ellenőrzéséhez és őrizetéhez technikai felszerelést szerezhet be, amelyet szakértői a gyorsreagálású határvédelmi csapatok keretében a kiküldetésük ideje alatt használnak fel.” |
| --- | --- |

4.

A 8. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   Az ügynökség a külső határok ellenőrzéséhez és őrizetéhez technikai felszerelést szerezhet be, amelyet szakértői a gyorsreagálású határvédelmi csapatok keretében a kiküldetésük ideje alatt használnak fel.”

| 5. | A rendelet a következő cikkekkel egészül ki:
  „8a. cikk
  Gyorsreagálású határvédelmi csapatok
  Sürgős és kivételes megterhelést jelentő helyzetben lévő tagállam kérésére, különösen akkor, ha a külső határok bizonyos pontjaira nagyszámú olyan harmadik országbeli állampolgár érkezik, aki az adott tagállam területére illegálisan próbál belépni, az ügynökség korlátozott időtartamra egy vagy több gyorsreagálású határvédelmi csapatot (a továbbiakban: a csapat(ok)) küldhet megfelelő időtartamra a kérelmező tagállam területére a 863/2007/EK rendelet 4. cikkével összhangban.
  8b. cikk
  A gyorsreagálású határvédelmi csapatok összetétele
  (1)   A 8a. cikkben leírt helyzetben a tagállamok az ügynökség kérelmére haladéktalanul közlik azon határőrök számát, nevét és profilját, akiket nemzeti bázisukból csapatok felállítása céljából öt napon belül rendelkezésre tudnak bocsátani. A tagállamok az ügynökség kérésére a határőröket kiküldés céljából rendelkezésre bocsátják, kivéve ha a nemzeti feladatok ellátását jelentősen érintő rendkívüli helyzettel szembesülnek.
  (2)   Az ügyvezető igazgató a kiküldendő csapatok összetételének meghatározásakor figyelembe veszi azokat a különös körülményeket, amelyekkel a kérelmező tagállamnak szembe kell néznie. A csapat összetételének összhangban kell lennie a 8e. cikk szerint elkészített operatív tervvel.
  8c. cikk
  Képzés és gyakorlatok
  A 863/2007/EK rendelet 4. cikkének (2) bekezdésében említett gyorsreagálású bázis tagjai közé tartozó határőrök számára az ügynökség a feladataikkal összefüggő továbbképzéseket biztosít, valamint a továbbképzéseknek és gyakorlatoknak az ügynökség éves munkaprogramjában említett ütemtervével összhangban rendszeres gyakorlatokat is tart.
  8d. cikk
  A csapatok kiküldetésére vonatkozó döntéshozatali eljárás
  (1)   A csapatok kiküldésére vonatkozó, 8a. cikk szerinti kérelemnek tartalmaznia kell a helyzet leírását, a lehetséges célokat és a kiküldéssel kapcsolatos tervezett igényeket. Az ügyvezető igazgató a kérelmező tagállam külső határain fennálló helyzet felmérésére szükség esetén szakértőket küldhet az ügynökségtől.
  (2)   Az ügyvezető igazgató haladéktalanul tájékoztatja az igazgatótanácsot a csapatok kiküldetésére irányuló tagállami kérelmekről.
  (3)   Valamely tagállam kérelméről való döntés során az ügyvezető igazgató figyelembe veszi az ügynökség kockázatelemzéseinek eredményeit, valamint a kérelmező tagállam és bármely más tagállam által szolgáltatott minden más vonatkozó információt.
  (4)   Az ügyvezető igazgató a csapatok kiküldetésére irányuló kérelemről a lehető leghamarabb, de legkésőbb a kérelem megérkezésétől számított öt munkanapon belül dönt. Az ügyvezető igazgató a kérelmező tagállamot és az igazgatótanácsot határozatáról egyidejűleg, írásban értesíti. A határozat tartalmazza az alapjául szolgáló főbb indokokat.
  (5)   Amennyiben az ügyvezető igazgató egy vagy több csapat kiküldéséről dönt, úgy az ügynökség és a kérelmező tagállam a 8e. cikkel összhangban haladéktalanul operatív tervet készít.
  (6)   Az operatív terv elfogadását követően az ügyvezető igazgató tájékoztatja a tagállamokat a csapatok keretében kiküldendő határőrök kért számáról és profiljáról. Ezt a tájékoztatást írásban kell elküldeni a 8f. cikk alapján felállított nemzeti kapcsolattartóknak, és meg kell jelölni a kiküldetés tervezett időpontját. Egyidejűleg meg kell küldeni számukra az operatív terv másolatát is.
  (7)   Az ügyvezető igazgató távolléte vagy akadályoztatása esetén a csapatok kiküldetésével kapcsolatos határozatokat az ügyvezető igazgató helyettese hozza meg.
  (8)   A tagállamok az ügynökség kérésére a határőröket kiküldés céljából rendelkezésre bocsátják, kivéve, ha a nemzeti feladatok ellátását jelentősen érintő rendkívüli helyzettel szembesülnek.
  (9)   A csapatokat legkésőbb öt munkanappal azt követően küldik ki, hogy az ügyvezető igazgató és a kérelmező tagállam az operatív tervet elfogadta.
  8e. cikk
  Operatív terv
  (1)   Az ügyvezető igazgató és a kérelmező tagállam operatív tervet fogad el, amely részletesen meghatározza a csapatok kiküldetésének pontos feltételeit. Az operatív tervet tartalmazza az alábbiakat:






  a) | a helyzet leírása, a kiküldetés eljárási módjával és céljaival együtt, a műveleti célt is beleértve; |
| --- | --- | --- |

5.

A rendelet a következő cikkekkel egészül ki:

„8a. cikk

Gyorsreagálású határvédelmi csapatok

Sürgős és kivételes megterhelést jelentő helyzetben lévő tagállam kérésére, különösen akkor, ha a külső határok bizonyos pontjaira nagyszámú olyan harmadik országbeli állampolgár érkezik, aki az adott tagállam területére illegálisan próbál belépni, az ügynökség korlátozott időtartamra egy vagy több gyorsreagálású határvédelmi csapatot (a továbbiakban: a csapat(ok)) küldhet megfelelő időtartamra a kérelmező tagállam területére a 863/2007/EK rendelet 4. cikkével összhangban.

8b. cikk

A gyorsreagálású határvédelmi csapatok összetétele

(1)   A 8a. cikkben leírt helyzetben a tagállamok az ügynökség kérelmére haladéktalanul közlik azon határőrök számát, nevét és profilját, akiket nemzeti bázisukból csapatok felállítása céljából öt napon belül rendelkezésre tudnak bocsátani. A tagállamok az ügynökség kérésére a határőröket kiküldés céljából rendelkezésre bocsátják, kivéve ha a nemzeti feladatok ellátását jelentősen érintő rendkívüli helyzettel szembesülnek.

(2)   Az ügyvezető igazgató a kiküldendő csapatok összetételének meghatározásakor figyelembe veszi azokat a különös körülményeket, amelyekkel a kérelmező tagállamnak szembe kell néznie. A csapat összetételének összhangban kell lennie a 8e. cikk szerint elkészített operatív tervvel.

8c. cikk

Képzés és gyakorlatok

A 863/2007/EK rendelet 4. cikkének (2) bekezdésében említett gyorsreagálású bázis tagjai közé tartozó határőrök számára az ügynökség a feladataikkal összefüggő továbbképzéseket biztosít, valamint a továbbképzéseknek és gyakorlatoknak az ügynökség éves munkaprogramjában említett ütemtervével összhangban rendszeres gyakorlatokat is tart.

8d. cikk

A csapatok kiküldetésére vonatkozó döntéshozatali eljárás

(1)   A csapatok kiküldésére vonatkozó, 8a. cikk szerinti kérelemnek tartalmaznia kell a helyzet leírását, a lehetséges célokat és a kiküldéssel kapcsolatos tervezett igényeket. Az ügyvezető igazgató a kérelmező tagállam külső határain fennálló helyzet felmérésére szükség esetén szakértőket küldhet az ügynökségtől.

(2)   Az ügyvezető igazgató haladéktalanul tájékoztatja az igazgatótanácsot a csapatok kiküldetésére irányuló tagállami kérelmekről.

(3)   Valamely tagállam kérelméről való döntés során az ügyvezető igazgató figyelembe veszi az ügynökség kockázatelemzéseinek eredményeit, valamint a kérelmező tagállam és bármely más tagállam által szolgáltatott minden más vonatkozó információt.

(4)   Az ügyvezető igazgató a csapatok kiküldetésére irányuló kérelemről a lehető leghamarabb, de legkésőbb a kérelem megérkezésétől számított öt munkanapon belül dönt. Az ügyvezető igazgató a kérelmező tagállamot és az igazgatótanácsot határozatáról egyidejűleg, írásban értesíti. A határozat tartalmazza az alapjául szolgáló főbb indokokat.

(5)   Amennyiben az ügyvezető igazgató egy vagy több csapat kiküldéséről dönt, úgy az ügynökség és a kérelmező tagállam a 8e. cikkel összhangban haladéktalanul operatív tervet készít.

(6)   Az operatív terv elfogadását követően az ügyvezető igazgató tájékoztatja a tagállamokat a csapatok keretében kiküldendő határőrök kért számáról és profiljáról. Ezt a tájékoztatást írásban kell elküldeni a 8f. cikk alapján felállított nemzeti kapcsolattartóknak, és meg kell jelölni a kiküldetés tervezett időpontját. Egyidejűleg meg kell küldeni számukra az operatív terv másolatát is.

(7)   Az ügyvezető igazgató távolléte vagy akadályoztatása esetén a csapatok kiküldetésével kapcsolatos határozatokat az ügyvezető igazgató helyettese hozza meg.

(8)   A tagállamok az ügynökség kérésére a határőröket kiküldés céljából rendelkezésre bocsátják, kivéve, ha a nemzeti feladatok ellátását jelentősen érintő rendkívüli helyzettel szembesülnek.

(9)   A csapatokat legkésőbb öt munkanappal azt követően küldik ki, hogy az ügyvezető igazgató és a kérelmező tagállam az operatív tervet elfogadta.

8e. cikk

Operatív terv

(1)   Az ügyvezető igazgató és a kérelmező tagállam operatív tervet fogad el, amely részletesen meghatározza a csapatok kiküldetésének pontos feltételeit. Az operatív tervet tartalmazza az alábbiakat:

a)

a helyzet leírása, a kiküldetés eljárási módjával és céljaival együtt, a műveleti célt is beleértve;

| b) | a csapatok kiküldetésének előrelátható időtartama; |
| --- | --- |

b)

a csapatok kiküldetésének előrelátható időtartama;

| c) | a kérelmező tagállam hatáskörébe tartozó földrajzi területek meghatározása, ahol a csapatokat bevetik; |
| --- | --- |

c)

a kérelmező tagállam hatáskörébe tartozó földrajzi területek meghatározása, ahol a csapatokat bevetik;

| d) | a feladatok és a különleges utasítások leírása a csapatok tagjai számára, ideértve a fogadó tagállamban az adatbázisokba való engedélyezhető betekintésre és a viselhető, illetve tartható, engedélyezhető szolgálati fegyverekre, lőszerekre és felszerelésekre vonatkozókat is; |
| --- | --- |

d)

a feladatok és a különleges utasítások leírása a csapatok tagjai számára, ideértve a fogadó tagállamban az adatbázisokba való engedélyezhető betekintésre és a viselhető, illetve tartható, engedélyezhető szolgálati fegyverekre, lőszerekre és felszerelésekre vonatkozókat is;

| e) | a csapatok összetétele; |
| --- | --- |

e)

a csapatok összetétele;

| f) | a fogadó állam azon határőreinek neve és rendfokozata, akik a csapatokkal való együttműködésért felelnek, különösen azon határőröké, akik a kiküldetés időtartama alatt a csapatok parancsnoki tisztét betöltik, valamint a csapatok helye a parancsnoklási rendben; |
| --- | --- |

f)

a fogadó állam azon határőreinek neve és rendfokozata, akik a csapatokkal való együttműködésért felelnek, különösen azon határőröké, akik a kiküldetés időtartama alatt a csapatok parancsnoki tisztét betöltik, valamint a csapatok helye a parancsnoklási rendben;

| g) | a csapatokkal együtt a 8. cikkel összhangban kiküldendő technikai felszerelés. |
| --- | --- |

g)

a csapatokkal együtt a 8. cikkel összhangban kiküldendő technikai felszerelés.

(2)   Az operatív terv bármilyen módosítását vagy kiigazítását az ügyvezető igazgatónak és a kérelmező tagállamnak egyaránt jóvá kell hagynia. A módosított vagy kiigazított operatív terv egy másolatát az ügynökség haladéktalanul megküldi a résztvevő tagállamoknak.

8f. cikk

Nemzeti kapcsolattartó

A tagállamok a csapatokkal kapcsolatos ügyekben az ügynökséggel folytatott kommunikáció céljából nemzeti kapcsolattartót jelölnek ki. A nemzeti kapcsolattartó bármikor elérhető.

8 g. cikk

Koordinátor

(1)   Az ügyvezető igazgató az ügynökség személyzetéből egy vagy több szakértőt koordinátornak jelöl ki. Az ügyvezető igazgató a fogadó tagállamot értesíti a kijelölésről.

(2)   A koordinátor a csapatok kiküldetésének valamennyi vonatkozásában az ügynökség nevében jár el. A koordinátor különösen:

| a) | az ügynökség és a fogadó tagállam közötti összekötőként tevékenykedik; |
| --- | --- |

a)

az ügynökség és a fogadó tagállam közötti összekötőként tevékenykedik;

| b) | az ügynökség és a csapatok tagjai közötti összekötőként tevékenykedik, és az ügynökség részéről az utóbbiaknak támogatást nyújt a csapatok kiküldetésének feltételeivel kapcsolatos kérdésekben; |
| --- | --- |

b)

az ügynökség és a csapatok tagjai közötti összekötőként tevékenykedik, és az ügynökség részéről az utóbbiaknak támogatást nyújt a csapatok kiküldetésének feltételeivel kapcsolatos kérdésekben;

| c) | figyelemmel kíséri az operatív terv helyes végrehajtását; |
| --- | --- |

c)

figyelemmel kíséri az operatív terv helyes végrehajtását;

| d) | jelentést tesz az ügynökségnek a csapatok kiküldetésének valamennyi aspektusáról. |
| --- | --- |

d)

jelentést tesz az ügynökségnek a csapatok kiküldetésének valamennyi aspektusáról.

(3)   A 25. cikk (3) bekezdésének f) pontjával összhangban az ügyvezető igazgató felhatalmazhatja a koordinátort, hogy közreműködjék a csapat operatív tervének végrehajtásával és a csapat kiküldetésével kapcsolatos nézeteltérések feloldásában.

(4)   A koordinátor feladatainak ellátása során utasításokat kizárólag az ügynökségtől fogadhat el.

8h. cikk

Költségek

(1)   Az ügynökség teljes mértékben fedezi a tagállamoknak a határőreik 8a. és 8c. cikkekben említett célokra való rendelkezésre bocsátásával kapcsolatban felmerült alábbi költségeit:

| a) | a származás szerinti tagállamból a fogadó tagállamba, valamint a fogadó tagállamból a származás szerinti tagállamba való utazás költségei; |
| --- | --- |

a)

a származás szerinti tagállamból a fogadó tagállamba, valamint a fogadó tagállamból a származás szerinti tagállamba való utazás költségei;

| b) | az oltásokkal kapcsolatos költségek; |
| --- | --- |

b)

az oltásokkal kapcsolatos költségek;

| c) | a külön biztosítással kapcsolatos költségek; |
| --- | --- |

c)

a külön biztosítással kapcsolatos költségek;

| d) | az egészségügyi ellátással kapcsolatos költségek; |
| --- | --- |

d)

az egészségügyi ellátással kapcsolatos költségek;

| e) | napidíjak, beleértve a szállásköltségeket is; |
| --- | --- |

e)

napidíjak, beleértve a szállásköltségeket is;

| f) | az ügynökség műszaki eszközeivel kapcsolatban felmerülő költségek. |
| --- | --- |

f)

az ügynökség műszaki eszközeivel kapcsolatban felmerülő költségek.

(2)   A csapatok tagjainak járó napidíj kifizetésére vonatkozó részletes szabályokat az igazgatótanács állapítja meg.”

| 6. | A 10. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „10. cikk
  A kiküldött határőrök feladatai és hatáskörei
  (1)   A kiküldött határőröknek képeseknek kell lenniük valamennyi olyan, határforgalom-ellenőrzésekhez vagy határőrizethez szükséges feladat elvégzésére és hatáskör gyakorlására, a személyek határátlépésére irányadó szabályok közösségi kódexének (Schengeni határ-ellenőrzési kódex) létrehozásáról szóló, 2006. március 15-i 562/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (12) összhangban, amely szükséges az említett rendelet céljainak megvalósításához.
  (2)   A kiküldött határőrök a közösségi joggal és a fogadó tagállam nemzeti jogával összhangban végzik el feladataikat és gyakorolják hatásköreiket.
  (3)   A kiküldött határőrök kizárólag a fogadó tagállam határőrének utasítására, és általános szabályként ilyen határőr jelenlétében végzik feladataikat és gyakorolják hatáskörüket.
  (4)   A kiküldött határőrök feladataik ellátása és hatáskörük gyakorlása során saját egyenruhájukat viselik. Az egyenruhán az Európai Unió és az ügynökség jelével ellátott kék karszalagot viselnek, amely jelzi, hogy közös műveletben vagy kísérleti projektben vesznek részt. A kiküldött határőrök a fogadó tagállam nemzeti hatóságaival és polgáraival szembeni azonosítás céljából mindig maguknál tartják a 10a. cikk szerinti akkreditációs igazolványt, amelyet kérésre felmutatnak.
  (5)   A (2) bekezdéstől eltérve, feladataik ellátása és hatáskörük gyakorlása során a kiküldött határőrök a fogadó tagállam nemzeti joga által engedélyezetteknek megfelelően szolgálati fegyvert, lőszert és felszerelést viselhetnek, illetve tarthatnak maguknál. A fogadó tagállam azonban megtilthatja bizonyos szolgálati fegyverek, lőszerek és felszerelés viselését, illetve tartását, feltéve, hogy saját joga ugyanígy rendelkezik saját határőreire vonatkozóan. A fogadó tagállam a kiküldött határőrök kiküldése előtt értesíti az ügynökséget az engedélyezhető szolgálati fegyverekről, lőszerekről és felszerelésről, valamint használatuk feltételeiről. Az ügynökség ezt az információt a tagállamok számára hozzáférhetővé teszi.
  (6)   A (2) bekezdéstől eltérően, a kiküldött határőrök feladataik ellátása és hatáskörük gyakorlása során a származás szerinti és a fogadó tagállam beleegyezésével, a fogadó tagállam határőreinek jelenlétében és nemzeti jogával összhangban alkalmazhatnak erőszakot, a szolgálati fegyverek, lőszerek és felszerelések használatát is ideértve.
  (7)   A (6) bekezdéstől eltérve, a fogadó tagállam nemzeti jogával összhangban a szolgálati fegyverek, lőszer és felszerelés használata a jogos önvédelem, valamint a kiküldött határőrök és mások jogos védelme érdekében engedélyezett.
  (8)   Ezen rendelet alkalmazásában a fogadó tagállam engedélyezheti a kiküldött határőröknek, hogy a határforgalom-ellenőrzéshez és a határőrizethez szükséges nemzeti és európai adatbázisaiba betekinthessenek. A kiküldött határőrök csak azokba az adatokba tekinthetnek be, amelyek feladataik ellátásához és hatáskörük gyakorlása szükségesek. A fogadó tagállam a kiküldött határőrök kiküldése előtt értesíti az ügynökséget azon nemzeti és európai adatbázisokról, amelyekbe be lehet tekinteni. Az ügynökség ezt az információt a kiküldetésben részt vevő valamennyi tagállamnak rendelkezésére bocsátja.
  (9)   A (8) bekezdésben említett betekintést az adatvédelemre vonatkozó közösségi joggal, valamint a fogadó tagállam e területen hatályos nemzeti jogszabályaival összhangban kell végezni.
  (10)   A beléptetésnek az 562/2006/EK rendelet 13. cikke szerinti megtagadásáról kizárólag a fogadó tagállam határőre dönthet.
  10a. cikk
  Akkreditációs igazolvány
  (1)   Az ügynökség, a fogadó tagállammal együttműködésben, a fogadó tagállam hivatalos nyelvén és az Európai Unió intézményeinek valamely másik hivatalos nyelvén igazolványt állít ki a kiküldött határőrök részére, amelynek révén azonosítani lehet őket, és amely bizonyítja a tulajdonosnak az 10. cikk (1) bekezdésében említett feladatok és hatáskörök ellátására, illetve gyakorlására való jogosultságát. Az igazolvány a kiküldött határőrre vonatkozóan az alábbi adatokat tartalmazza:






  a) | név és állampolgárság; |
| --- | --- | --- |

6.

A 10. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„10. cikk

A kiküldött határőrök feladatai és hatáskörei

(1)   A kiküldött határőröknek képeseknek kell lenniük valamennyi olyan, határforgalom-ellenőrzésekhez vagy határőrizethez szükséges feladat elvégzésére és hatáskör gyakorlására, a személyek határátlépésére irányadó szabályok közösségi kódexének (Schengeni határ-ellenőrzési kódex) létrehozásáról szóló, 2006. március 15-i 562/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (12) összhangban, amely szükséges az említett rendelet céljainak megvalósításához.

(2)   A kiküldött határőrök a közösségi joggal és a fogadó tagállam nemzeti jogával összhangban végzik el feladataikat és gyakorolják hatásköreiket.

(3)   A kiküldött határőrök kizárólag a fogadó tagállam határőrének utasítására, és általános szabályként ilyen határőr jelenlétében végzik feladataikat és gyakorolják hatáskörüket.

(4)   A kiküldött határőrök feladataik ellátása és hatáskörük gyakorlása során saját egyenruhájukat viselik. Az egyenruhán az Európai Unió és az ügynökség jelével ellátott kék karszalagot viselnek, amely jelzi, hogy közös műveletben vagy kísérleti projektben vesznek részt. A kiküldött határőrök a fogadó tagállam nemzeti hatóságaival és polgáraival szembeni azonosítás céljából mindig maguknál tartják a 10a. cikk szerinti akkreditációs igazolványt, amelyet kérésre felmutatnak.

(5)   A (2) bekezdéstől eltérve, feladataik ellátása és hatáskörük gyakorlása során a kiküldött határőrök a fogadó tagállam nemzeti joga által engedélyezetteknek megfelelően szolgálati fegyvert, lőszert és felszerelést viselhetnek, illetve tarthatnak maguknál. A fogadó tagállam azonban megtilthatja bizonyos szolgálati fegyverek, lőszerek és felszerelés viselését, illetve tartását, feltéve, hogy saját joga ugyanígy rendelkezik saját határőreire vonatkozóan. A fogadó tagállam a kiküldött határőrök kiküldése előtt értesíti az ügynökséget az engedélyezhető szolgálati fegyverekről, lőszerekről és felszerelésről, valamint használatuk feltételeiről. Az ügynökség ezt az információt a tagállamok számára hozzáférhetővé teszi.

(6)   A (2) bekezdéstől eltérően, a kiküldött határőrök feladataik ellátása és hatáskörük gyakorlása során a származás szerinti és a fogadó tagállam beleegyezésével, a fogadó tagállam határőreinek jelenlétében és nemzeti jogával összhangban alkalmazhatnak erőszakot, a szolgálati fegyverek, lőszerek és felszerelések használatát is ideértve.

(7)   A (6) bekezdéstől eltérve, a fogadó tagállam nemzeti jogával összhangban a szolgálati fegyverek, lőszer és felszerelés használata a jogos önvédelem, valamint a kiküldött határőrök és mások jogos védelme érdekében engedélyezett.

(8)   Ezen rendelet alkalmazásában a fogadó tagállam engedélyezheti a kiküldött határőröknek, hogy a határforgalom-ellenőrzéshez és a határőrizethez szükséges nemzeti és európai adatbázisaiba betekinthessenek. A kiküldött határőrök csak azokba az adatokba tekinthetnek be, amelyek feladataik ellátásához és hatáskörük gyakorlása szükségesek. A fogadó tagállam a kiküldött határőrök kiküldése előtt értesíti az ügynökséget azon nemzeti és európai adatbázisokról, amelyekbe be lehet tekinteni. Az ügynökség ezt az információt a kiküldetésben részt vevő valamennyi tagállamnak rendelkezésére bocsátja.

(9)   A (8) bekezdésben említett betekintést az adatvédelemre vonatkozó közösségi joggal, valamint a fogadó tagállam e területen hatályos nemzeti jogszabályaival összhangban kell végezni.

(10)   A beléptetésnek az 562/2006/EK rendelet 13. cikke szerinti megtagadásáról kizárólag a fogadó tagállam határőre dönthet.

10a. cikk

Akkreditációs igazolvány

(1)   Az ügynökség, a fogadó tagállammal együttműködésben, a fogadó tagállam hivatalos nyelvén és az Európai Unió intézményeinek valamely másik hivatalos nyelvén igazolványt állít ki a kiküldött határőrök részére, amelynek révén azonosítani lehet őket, és amely bizonyítja a tulajdonosnak az 10. cikk (1) bekezdésében említett feladatok és hatáskörök ellátására, illetve gyakorlására való jogosultságát. Az igazolvány a kiküldött határőrre vonatkozóan az alábbi adatokat tartalmazza:

a)

név és állampolgárság;

| b) | rendfokozat; és |
| --- | --- |

b)

rendfokozat; és

| c) | nemrégiben készült digitális fénykép. |
| --- | --- |

c)

nemrégiben készült digitális fénykép.

(2)   Az igazolványt a közös művelet vagy a kísérleti projekt befejeztével vissza kell szolgáltatni az ügynökségnek.

10b. cikk

Felelősség

(1)   Amikor kiküldött határőrök egy fogadó tagállamban működnek, a műveleteik teljesítése során általuk okozott minden kárért a fogadó tagállam felel, nemzeti jogával összhangban.

(2)   Amennyiben e kár súlyos gondatlanság vagy szándékos kötelezettségszegés eredménye, a fogadó tagállam a származás szerinti tagállamhoz fordulhat a sértetteknek vagy a nevükben eljárni jogosult személyeknek a származás szerinti tagállam által fizetett összegek visszatérítéséért.

(3)   Harmadik személyekkel szemben fennálló jogai gyakorlásának sérelme nélkül és a súlyos gondatlanság vagy a szándékos kötelezettségszegés esetei kivételével minden tagállam lemond az esetleg elszenvedett károk megtérítése iránti, fogadó tagállammal vagy bármely egyéb tagállammal szembeni valamennyi követeléséről.

(4)   A tagállamok között a (2) és (3) bekezdés alkalmazásával kapcsolatban felmerülő, egymás között tárgyalás útján nem rendezhető vitás kérdéseket a tagállamok a Szerződés 239. cikkével összhangban az Európai Közösségek Bírósága elé terjesztik.

(5)   A kiküldetés időtartama alatt az ügynökség felszerelésében okozott kárral kapcsolatos költségeket – a harmadik személyekkel szemben fennálló jogok gyakorlásának sérelme nélkül – az ügynökség fedezi, a súlyos gondatlanság vagy szándékos kötelezettségszegés eseteinek kivételével.

10c. cikk

Büntetőjogi felelősség

A közös művelet vagy a kísérleti projekt során a kiküldött tisztviselők bármely, ellenük vagy általuk elkövetett bűncselekmény tekintetében a fogadó tagállam tisztviselőivel azonos elbírálás alá esnek.

III. FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

13. cikk

Értékelés

A Bizottság e rendelet alkalmazását egy évvel a hatálybalépését követően értékeli, és – szükség esetén az e rendeletet módosító javaslatokkal együtt – jelentést terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé.

14. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó a tagállamokban az Európai Közösséget létrehozó szerződésnek megfelelően.

Kelt Strasbourgban, 2007. július 11-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

H.-G. PÖTTERING

a Tanács részéről

az elnök

M. LOBO ANTUNES

---

(1)  Az Európai Parlament 2007. április 26-i véleménye (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2007. június 12-i határozata.

1

(2)  HL L 349., 2004.11.25., 1. o.

2

(3)  HL L 105., 2006.4.13., 1. o.

3

(4)  HL L 281., 1995.11.23., 31. o. Az 1882/2003/EK rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított irányelv.

4

(5)  HL L 176., 1999.7.10., 36. o.

5

(6)  HL L 176., 1999.7.10., 31. o.

6

(7)  A Tanács 2004. október 25-i 2004/849/EK határozata az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról, valamint egyes rendelkezések ideiglenes alkalmazásáról (HL L 368., 2004.12.15., 26. o.).

7

(8)  A Tanács 2004. október 25-i 2004/860/EK határozata az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodásnak az Európai Közösség nevében történő aláírásáról, valamint egyes rendelkezések ideiglenes alkalmazásáról (HL L 370., 2004.12.17., 78. o.).

8

(9)  HL L 131., 2000.6.1., 43. o.

9

(10)  HL L 64., 2002.3.7., 20. o.

10

(11)  HL L 199., 2007.7.31., 30. o.”

11

(12)  HL L 105., 2006.4.13., 1. o.”

12

---

MELLÉKLET

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság nyilatkozata

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság hangsúlyozza, hogy egy olyan helyzetben, amikor a külső határokra nehezedő sürgető és kivételes nyomás a gyorsreagálású határvédelmi csapatok beavatkozását igényelné, és az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség (Frontex) költségvetése pénzügyi eszközeinek elégtelensége ezt nem tenné lehetővé, a szükséges pénzeszközök biztosításának valamennyi lehetőségét fel kell tárni. A Bizottság rendkívüli sürgősséggel megvizsgálja, hogy van-e lehetőség a pénzeszközök átcsoportosítására. Amennyiben szükségessé válik, hogy a költségvetési hatóság hozzon döntést, a Bizottság a költségvetési rendelet 23. és 24. cikke szerinti eljárást kezdeményez annak biztosítása érdekében, hogy a költségvetési hatóság két ága kellő időben határozzon a Frontex számára a gyorsreagálású határvédelmi csapatok bevetése céljából nyújtandó kiegészítő finanszírozás mértékéről. A költségvetési hatóság elkötelezi magát, hogy tekintetbe veszi a sürgősséget, és a lehető leggyorsabban cselekszik majd.

---

| 31.7.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 199/40 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 199/40

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 864/2007/EK RENDELETE

(2007. július 11.)

a szerződésen kívüli kötelmi viszonyokra alkalmazandó jogról („Róma II.”)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 61. cikke c) pontjára és 67. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően, az egyeztetőbizottság által 2007. június 25-én jóváhagyott közös szövegtervezet figyelembevételével (2),

mivel:

| (1) | A Közösség célul tűzte ki a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség fenntartását és fejlesztését. E térség fokozatos létrehozása érdekében a Közösség a belső piac megfelelő működéséhez szükséges mértékben intézkedéseket fogad el a határokon átnyúló hatású polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködéssel kapcsolatosan. |
| --- | --- |

(1)

A Közösség célul tűzte ki a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség fenntartását és fejlesztését. E térség fokozatos létrehozása érdekében a Közösség a belső piac megfelelő működéséhez szükséges mértékben intézkedéseket fogad el a határokon átnyúló hatású polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködéssel kapcsolatosan.

| (2) | A Szerződés 65. cikkének b) pontja szerint ezek az intézkedések magukban foglalják a tagállamokban alkalmazandó kollíziós, illetve joghatóságra vonatkozó szabályok összeegyeztethetőségének előmozdítását. |
| --- | --- |

(2)

A Szerződés 65. cikkének b) pontja szerint ezek az intézkedések magukban foglalják a tagállamokban alkalmazandó kollíziós, illetve joghatóságra vonatkozó szabályok összeegyeztethetőségének előmozdítását.

| (3) | Az Európai Tanács 1999. október 15-én és 16-án Tamperében tartott ülésén jóváhagyta az igazságügyi hatóságok ítéletei és egyéb határozatai kölcsönös elismerésének elvét, mint a polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés alapját, és felkérte a Tanácsot és a Bizottságot, hogy fogadjanak el egy programot a kölcsönös elismerés elvének végrehajtására irányuló intézkedésekről. |
| --- | --- |

(3)

Az Európai Tanács 1999. október 15-én és 16-án Tamperében tartott ülésén jóváhagyta az igazságügyi hatóságok ítéletei és egyéb határozatai kölcsönös elismerésének elvét, mint a polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés alapját, és felkérte a Tanácsot és a Bizottságot, hogy fogadjanak el egy programot a kölcsönös elismerés elvének végrehajtására irányuló intézkedésekről.

| (4) | 2000. november 30-án a Tanács elfogadta a Bizottságnak és a Tanácsnak a polgári és kereskedelmi ügyekben hozott határozatok kölcsönös elismerése elvének megvalósítására irányuló közös programját (3). A program a kollíziós szabályok harmonizációjához kapcsolódó olyan intézkedéseket határoz meg, amelyek elősegítik az ítéletek kölcsönös elismerését. |
| --- | --- |

(4)

2000. november 30-án a Tanács elfogadta a Bizottságnak és a Tanácsnak a polgári és kereskedelmi ügyekben hozott határozatok kölcsönös elismerése elvének megvalósítására irányuló közös programját (3). A program a kollíziós szabályok harmonizációjához kapcsolódó olyan intézkedéseket határoz meg, amelyek elősegítik az ítéletek kölcsönös elismerését.

| (5) | Az Európai Tanács által 2004. november 5-én elfogadott hágai program (4) a szerződésen kívüli kötelmi viszonyokra vonatkozó kollíziós szabályokkal („Róma II.”) kapcsolatos munka tevékeny folytatására szólított fel. |
| --- | --- |

(5)

Az Európai Tanács által 2004. november 5-én elfogadott hágai program (4) a szerződésen kívüli kötelmi viszonyokra vonatkozó kollíziós szabályokkal („Róma II.”) kapcsolatos munka tevékeny folytatására szólított fel.

| (6) | A belső piac megfelelő működése – annak érdekében, hogy előreláthatóbbá váljon a jogviták kimenetele, valamint hogy javuljon az alkalmazandó joggal kapcsolatos biztonság és az ítéletek szabad mozgása – szükségessé teszi azt, hogy a tagállamokban hatályos kollíziós szabályok ugyanazt a nemzeti jogot határozzák meg, függetlenül attól, hogy melyik országban található az a bíróság, amely előtt keresetet indítanak. |
| --- | --- |

(6)

A belső piac megfelelő működése – annak érdekében, hogy előreláthatóbbá váljon a jogviták kimenetele, valamint hogy javuljon az alkalmazandó joggal kapcsolatos biztonság és az ítéletek szabad mozgása – szükségessé teszi azt, hogy a tagállamokban hatályos kollíziós szabályok ugyanazt a nemzeti jogot határozzák meg, függetlenül attól, hogy melyik országban található az a bíróság, amely előtt keresetet indítanak.

| (7) | E rendelet tárgyi hatályának és rendelkezéseinek összhangban kell lenniük a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2000. december 22-i 44/2001/EK tanácsi rendelettel (5) (Brüsszel I.) és a szerződéses kötelmi viszonyokra alkalmazandó joggal foglalkozó jogi eszközökkel. |
| --- | --- |

(7)

E rendelet tárgyi hatályának és rendelkezéseinek összhangban kell lenniük a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2000. december 22-i 44/2001/EK tanácsi rendelettel (5) (Brüsszel I.) és a szerződéses kötelmi viszonyokra alkalmazandó joggal foglalkozó jogi eszközökkel.

| (8) | Ez a rendelet az eljáró bíróság jellegére tekintet nélkül alkalmazandó. |
| --- | --- |

(8)

Ez a rendelet az eljáró bíróság jellegére tekintet nélkül alkalmazandó.

| (9) | Az acta iure imperii elvéből fakadó követeléseknek magukban kell foglalniuk az állam nevében eljáró tisztviselőkkel szembeni követeléseket, valamint a hatósági intézkedésekkel kapcsolatos felelősséget, beleértve a hatóságilag kinevezett tisztségviselők felelősségét is. Ezért ezeket a kérdéseket ki kell zárni e rendelet hatálya alól. |
| --- | --- |

(9)

Az acta iure imperii elvéből fakadó követeléseknek magukban kell foglalniuk az állam nevében eljáró tisztviselőkkel szembeni követeléseket, valamint a hatósági intézkedésekkel kapcsolatos felelősséget, beleértve a hatóságilag kinevezett tisztségviselők felelősségét is. Ezért ezeket a kérdéseket ki kell zárni e rendelet hatálya alól.

| (10) | A családi kapcsolatok az egyenes ági rokonságot, a házasságot, a sógorságot és az oldalági rokonságot foglalják magukban. Az 1. cikk (2) bekezdésében említett, a házassághoz vagy egyéb családi kapcsolatokhoz hasonló joghatású kapcsolatokra vonatkozó utalást azon tagállam joga szerint kell értelmezni, ahol az eljáró bíróság található. |
| --- | --- |

(10)

A családi kapcsolatok az egyenes ági rokonságot, a házasságot, a sógorságot és az oldalági rokonságot foglalják magukban. Az 1. cikk (2) bekezdésében említett, a házassághoz vagy egyéb családi kapcsolatokhoz hasonló joghatású kapcsolatokra vonatkozó utalást azon tagállam joga szerint kell értelmezni, ahol az eljáró bíróság található.

| (11) | A szerződésen kívüli kötelmi viszonyok fogalma tagállamonként eltérő. Ezért e rendelet alkalmazásában a szerződésen kívüli kötelmet önálló fogalomként kell értelmezni. Az e rendeletben meghatározott kollíziós szabályok alkalmazandók az objektív felelősségen alapuló szerződésen kívüli kötelmi viszonyokra is. |
| --- | --- |

(11)

A szerződésen kívüli kötelmi viszonyok fogalma tagállamonként eltérő. Ezért e rendelet alkalmazásában a szerződésen kívüli kötelmet önálló fogalomként kell értelmezni. Az e rendeletben meghatározott kollíziós szabályok alkalmazandók az objektív felelősségen alapuló szerződésen kívüli kötelmi viszonyokra is.

| (12) | Az alkalmazandó jognak szabályoznia kell a jogellenes károkozásért való felelősségvállalás képességének kérdését is. |
| --- | --- |

(12)

Az alkalmazandó jognak szabályoznia kell a jogellenes károkozásért való felelősségvállalás képességének kérdését is.

| (13) | A közösségi jogviták felei közötti verseny torzulásának kockázata akkor hárítható el, ha egységes szabályokat alkalmaznak, tekintet nélkül a felek által választott jogra. |
| --- | --- |

(13)

A közösségi jogviták felei közötti verseny torzulásának kockázata akkor hárítható el, ha egységes szabályokat alkalmaznak, tekintet nélkül a felek által választott jogra.

| (14) | A jogbiztonság követelménye és az egyedi ügyekben az igazságtétel iránti igény a jog érvényesülésén alapuló térség alapvető elemei. E rendelet azon kapcsoló tényezőkről rendelkezik, amelyek e cél elérését a legmegfelelőbben biztosítják. Ezért e rendelet az általános szabály mellett különös szabályokról is rendelkezik, és egyes rendelkezésekben „menekülési záradékot” tartalmaz, amely eltérést enged e szabályoktól, amikor az eset összes körülménye alapján egyértelmű, hogy a jogellenes károkozás nyilvánvalóan szorosabban kapcsolódik egy másik országhoz. E szabálycsoport a kollíziós szabályok rugalmas keretét alkotja. Egyben az eljáró bíróság számára lehetővé teszi az egyedi ügyek megfelelő elbírálását. |
| --- | --- |

(14)

A jogbiztonság követelménye és az egyedi ügyekben az igazságtétel iránti igény a jog érvényesülésén alapuló térség alapvető elemei. E rendelet azon kapcsoló tényezőkről rendelkezik, amelyek e cél elérését a legmegfelelőbben biztosítják. Ezért e rendelet az általános szabály mellett különös szabályokról is rendelkezik, és egyes rendelkezésekben „menekülési záradékot” tartalmaz, amely eltérést enged e szabályoktól, amikor az eset összes körülménye alapján egyértelmű, hogy a jogellenes károkozás nyilvánvalóan szorosabban kapcsolódik egy másik országhoz. E szabálycsoport a kollíziós szabályok rugalmas keretét alkotja. Egyben az eljáró bíróság számára lehetővé teszi az egyedi ügyek megfelelő elbírálását.

| (15) | Szinte az összes tagállamban a lex loci delicti commissi elve az alapmegoldás a szerződésen kívüli kötelmi viszonyok esetében, amikor azonban az ügyet alkotó különböző tényezők több ország között oszlanak meg, az elvet a gyakorlatban eltérően alkalmazzák. Ez a helyzet az alkalmazandó jog tekintetében bizonytalanság forrása lehet. |
| --- | --- |

(15)

Szinte az összes tagállamban a lex loci delicti commissi elve az alapmegoldás a szerződésen kívüli kötelmi viszonyok esetében, amikor azonban az ügyet alkotó különböző tényezők több ország között oszlanak meg, az elvet a gyakorlatban eltérően alkalmazzák. Ez a helyzet az alkalmazandó jog tekintetében bizonytalanság forrása lehet.

| (16) | Az egységes szabályoknak a bírósági határozatok kiszámíthatóságát kell erősíteniük, valamint biztosítaniuk kell a felelősnek tekintett és a kárt elszenvedő személy érdekei közötti ésszerű egyensúlyt. Az azon országgal való kapcsolat, amelyben a tényleges káresemény bekövetkezik (lex loci damni), méltányos egyensúlyt teremt a felelősnek tekintett személy és a kárt elszenvedő személy érdekei között, továbbá a polgári jogi felelősség modern megközelítését és az objektív felelősség rendszereinek fejlődését is tükrözi. |
| --- | --- |

(16)

Az egységes szabályoknak a bírósági határozatok kiszámíthatóságát kell erősíteniük, valamint biztosítaniuk kell a felelősnek tekintett és a kárt elszenvedő személy érdekei közötti ésszerű egyensúlyt. Az azon országgal való kapcsolat, amelyben a tényleges káresemény bekövetkezik (lex loci damni), méltányos egyensúlyt teremt a felelősnek tekintett személy és a kárt elszenvedő személy érdekei között, továbbá a polgári jogi felelősség modern megközelítését és az objektív felelősség rendszereinek fejlődését is tükrözi.

| (17) | Az alkalmazandó jogot a kár bekövetkezésének helye szerint kell meghatározni, függetlenül attól, hogy annak közvetett következményei mely országban vagy országokban jelenhetnek meg. Ennek megfelelően személyi sérülés vagy anyagi kár esetén a kár bekövetkezésének helye szerinti ország az, ahol a sérülést elszenvedték, vagy ahol az anyagi kár ténylegesen bekövetkezett. |
| --- | --- |

(17)

Az alkalmazandó jogot a kár bekövetkezésének helye szerint kell meghatározni, függetlenül attól, hogy annak közvetett következményei mely országban vagy országokban jelenhetnek meg. Ennek megfelelően személyi sérülés vagy anyagi kár esetén a kár bekövetkezésének helye szerinti ország az, ahol a sérülést elszenvedték, vagy ahol az anyagi kár ténylegesen bekövetkezett.

| (18) | E rendeletben általános szabályként a 4. cikk (1) bekezdésében foglalt lex loci damni elvét kell alkalmazni. Kivételnek kell tekinteni ezen általános elv alól a 4. cikk (2) bekezdését, amely különös kapcsolatot hoz létre abban az esetben, ha a felek szokásos tartózkodási helye ugyanazon országban található. A 4. cikk (3) bekezdése egy „menekülési záradékként” értelmezendő a 4. cikk (1) és (2) bekezdéséhez képest, amennyiben az eset körülményei alapján egyértelmű, hogy a jogellenes károkozás nyilvánvalóan szorosabban kapcsolódik egy másik országhoz. |
| --- | --- |

(18)

E rendeletben általános szabályként a 4. cikk (1) bekezdésében foglalt lex loci damni elvét kell alkalmazni. Kivételnek kell tekinteni ezen általános elv alól a 4. cikk (2) bekezdését, amely különös kapcsolatot hoz létre abban az esetben, ha a felek szokásos tartózkodási helye ugyanazon országban található. A 4. cikk (3) bekezdése egy „menekülési záradékként” értelmezendő a 4. cikk (1) és (2) bekezdéséhez képest, amennyiben az eset körülményei alapján egyértelmű, hogy a jogellenes károkozás nyilvánvalóan szorosabban kapcsolódik egy másik országhoz.

| (19) | Különös szabályokat kell megállapítani azon különleges jogellenes károkozások esetére, amelyekben az általános szabály nem teszi lehetővé az érintett érdekek közötti ésszerű egyensúly megteremtését. |
| --- | --- |

(19)

Különös szabályokat kell megállapítani azon különleges jogellenes károkozások esetére, amelyekben az általános szabály nem teszi lehetővé az érintett érdekek közötti ésszerű egyensúly megteremtését.

| (20) | A termékfelelősség tekintetében a kollíziós szabálynak meg kell felelnie a modern, csúcstechnológiát alkalmazó társadalomban rejlő kockázatok méltányos megosztására, a fogyasztók egészségének védelmére, az innováció ösztönzésére, a torzulásoktól mentes verseny biztosítására és a kereskedelem megkönnyítésére irányuló céloknak. E célok tekintetében kiegyensúlyozott megoldást jelent a kapcsolószabályok olyan lépcsőzetes rendszerének kialakítása, amelyhez egy kiszámíthatósági záradék is kapcsolódik. Elsőként azon ország jogát kell figyelembe venni, amelyben a kárt elszenvedő személy a kár bekövetkezésekor szokásos tartózkodási hellyel rendelkezett, amennyiben a terméket abban az országban forgalomba hozták. A lépcső további fokai akkor érvényesülnek, ha a terméket nem hozták abban az országban forgalomba, a 4. cikk (2) bekezdésének és egy másik országhoz való nyilvánvalóan szorosabb kapcsolódás lehetőségének sérelme nélkül. |
| --- | --- |

(20)

A termékfelelősség tekintetében a kollíziós szabálynak meg kell felelnie a modern, csúcstechnológiát alkalmazó társadalomban rejlő kockázatok méltányos megosztására, a fogyasztók egészségének védelmére, az innováció ösztönzésére, a torzulásoktól mentes verseny biztosítására és a kereskedelem megkönnyítésére irányuló céloknak. E célok tekintetében kiegyensúlyozott megoldást jelent a kapcsolószabályok olyan lépcsőzetes rendszerének kialakítása, amelyhez egy kiszámíthatósági záradék is kapcsolódik. Elsőként azon ország jogát kell figyelembe venni, amelyben a kárt elszenvedő személy a kár bekövetkezésekor szokásos tartózkodási hellyel rendelkezett, amennyiben a terméket abban az országban forgalomba hozták. A lépcső további fokai akkor érvényesülnek, ha a terméket nem hozták abban az országban forgalomba, a 4. cikk (2) bekezdésének és egy másik országhoz való nyilvánvalóan szorosabb kapcsolódás lehetőségének sérelme nélkül.

| (21) | A 6. cikkben foglalt különös szabály nem képez kivételt a 4. cikk (1) bekezdésében foglalt általános szabály alól, hanem egyértelművé teszi azt. A tisztességtelen versennyel összefüggő esetekben a kollíziós szabálynak biztosítania kell a verseny résztvevőinek, a fogyasztóknak és általában a köznek a védelmét, valamint a piacgazdaság megfelelő működését. Az azon ország jogával való kapcsolat, amelyben a versenyviszonyok vagy a fogyasztók kollektív érdekei érintettek vagy érintettek lehetnek, általában megfelel e céloknak. |
| --- | --- |

(21)

A 6. cikkben foglalt különös szabály nem képez kivételt a 4. cikk (1) bekezdésében foglalt általános szabály alól, hanem egyértelművé teszi azt. A tisztességtelen versennyel összefüggő esetekben a kollíziós szabálynak biztosítania kell a verseny résztvevőinek, a fogyasztóknak és általában a köznek a védelmét, valamint a piacgazdaság megfelelő működését. Az azon ország jogával való kapcsolat, amelyben a versenyviszonyok vagy a fogyasztók kollektív érdekei érintettek vagy érintettek lehetnek, általában megfelel e céloknak.

| (22) | A 6. cikk (3) bekezdésében foglalt, versenykorlátozásokból származó szerződésen kívüli kötelmeknek magukban kell foglalniuk mind a nemzeti, mind a közösségi versenyjog megsértését. Az ilyen szerződésen kívüli kötelmi viszonyok esetében alkalmazandó jognak azon ország jogának kell lennie, amelynek piaca érintett vagy érintve lehet. Azon esetekben, ahol több ország piaca érintett vagy lehet érintett, a felperesnek lehetőséget kell biztosítani, hogy bizonyos körülmények között keresetét az eljáró bíróság jogára alapítsa. |
| --- | --- |

(22)

A 6. cikk (3) bekezdésében foglalt, versenykorlátozásokból származó szerződésen kívüli kötelmeknek magukban kell foglalniuk mind a nemzeti, mind a közösségi versenyjog megsértését. Az ilyen szerződésen kívüli kötelmi viszonyok esetében alkalmazandó jognak azon ország jogának kell lennie, amelynek piaca érintett vagy érintve lehet. Azon esetekben, ahol több ország piaca érintett vagy lehet érintett, a felperesnek lehetőséget kell biztosítani, hogy bizonyos körülmények között keresetét az eljáró bíróság jogára alapítsa.

| (23) | E rendelet alkalmazásában a versenykorlátozás fogalmának magában kell foglalnia azon tilalmakat, amelyek a vállalkozások közötti olyan megállapodásokra, vállalkozások társulásai által hozott olyan döntésekre és a vállalkozások olyan összehangolt magatartásaira vonatkoznak, amelyek célja vagy hatása a verseny megakadályozása, korlátozása vagy torzítása valamely tagállamban vagy a belső piacon, valamint a piaci erőfölénnyel való visszaélés tilalma valamely tagállamban vagy a belső piacon, ha e megállapodásokat, döntéseket, összehangolt magatartásokat vagy visszaéléseket az EK-Szerződés 81. és 82. cikke vagy valamely tagállam joga tiltja. |
| --- | --- |

(23)

E rendelet alkalmazásában a versenykorlátozás fogalmának magában kell foglalnia azon tilalmakat, amelyek a vállalkozások közötti olyan megállapodásokra, vállalkozások társulásai által hozott olyan döntésekre és a vállalkozások olyan összehangolt magatartásaira vonatkoznak, amelyek célja vagy hatása a verseny megakadályozása, korlátozása vagy torzítása valamely tagállamban vagy a belső piacon, valamint a piaci erőfölénnyel való visszaélés tilalma valamely tagállamban vagy a belső piacon, ha e megállapodásokat, döntéseket, összehangolt magatartásokat vagy visszaéléseket az EK-Szerződés 81. és 82. cikke vagy valamely tagállam joga tiltja.

| (24) | A „környezeti kár” fogalma úgy értelmezendő, mint a természeti erőforrásokban, mint például a vízben, földben vagy levegőben bekövetkezett kedvezőtlen változás, vagy egy természeti erőforrás által más természeti erőforrás vagy a köz javára betöltött funkcióban beálló romlás, vagy az élő szervezetek változatosságának csökkenése. |
| --- | --- |

(24)

A „környezeti kár” fogalma úgy értelmezendő, mint a természeti erőforrásokban, mint például a vízben, földben vagy levegőben bekövetkezett kedvezőtlen változás, vagy egy természeti erőforrás által más természeti erőforrás vagy a köz javára betöltött funkcióban beálló romlás, vagy az élő szervezetek változatosságának csökkenése.

| (25) | A környezeti károk tekintetében a Szerződés 174. cikke – amely kimondja, hogy az elővigyázatosság és a megelőzés elve, a környezeti károk elsődlegesen a forrásuknál történő elhárításának elve, valamint a „szennyező fizet” elv alapján magas szintű védelmet kell biztosítani – teljes mértékben indokolttá teszi a károsult személy javára történő megkülönböztetés elvének alkalmazását. Azt a kérdést, hogy a kártérítést követelő személy mikor választhatja meg az alkalmazandó jogot, az eljáró bíróság helye szerinti tagállam jogának megfelelően kell meghatározni. |
| --- | --- |

(25)

A környezeti károk tekintetében a Szerződés 174. cikke – amely kimondja, hogy az elővigyázatosság és a megelőzés elve, a környezeti károk elsődlegesen a forrásuknál történő elhárításának elve, valamint a „szennyező fizet” elv alapján magas szintű védelmet kell biztosítani – teljes mértékben indokolttá teszi a károsult személy javára történő megkülönböztetés elvének alkalmazását. Azt a kérdést, hogy a kártérítést követelő személy mikor választhatja meg az alkalmazandó jogot, az eljáró bíróság helye szerinti tagállam jogának megfelelően kell meghatározni.

| (26) | A szellemi tulajdonjogok megsértése esetén fenn kell tartani a lex loci protectionis általánosan elismert elvét. E rendelet alkalmazásában a „szellemi tulajdonjog” kifejezést például a szerzői és a szomszédos jogokra, az adatbázisok védelmére vonatkozó sui generis jogra, valamint az ipari tulajdonjogra vonatkozó fogalomként kell értelmezni. |
| --- | --- |

(26)

A szellemi tulajdonjogok megsértése esetén fenn kell tartani a lex loci protectionis általánosan elismert elvét. E rendelet alkalmazásában a „szellemi tulajdonjog” kifejezést például a szerzői és a szomszédos jogokra, az adatbázisok védelmére vonatkozó sui generis jogra, valamint az ipari tulajdonjogra vonatkozó fogalomként kell értelmezni.

| (27) | A szervezett fellépés – így például a sztrájk vagy a munkabeszüntetés – pontos fogalma tagállamonként eltér, és arra az egyes tagállamok belső szabályai vonatkoznak. Ezért ez a rendelet a munkavállalók és a munkaadók jogainak és kötelességeinek védelme céljából általános elvként úgy tekinti, hogy annak az országnak a jogát kell alkalmazni, ahol a szervezett fellépésre sor került. |
| --- | --- |

(27)

A szervezett fellépés – így például a sztrájk vagy a munkabeszüntetés – pontos fogalma tagállamonként eltér, és arra az egyes tagállamok belső szabályai vonatkoznak. Ezért ez a rendelet a munkavállalók és a munkaadók jogainak és kötelességeinek védelme céljából általános elvként úgy tekinti, hogy annak az országnak a jogát kell alkalmazni, ahol a szervezett fellépésre sor került.

| (28) | A 9. cikk szervezett fellépésre vonatkozó különös szabálya nem érinti a nemzeti jognak megfelelően végrehajtott szervezett fellépésre vonatkozó feltételeket, valamint nem érinti a munkavállalók képviselői szervezeteinek vagy a szakszervezeteknek az adott tagállam jogában meghatározott jogállását. |
| --- | --- |

(28)

A 9. cikk szervezett fellépésre vonatkozó különös szabálya nem érinti a nemzeti jognak megfelelően végrehajtott szervezett fellépésre vonatkozó feltételeket, valamint nem érinti a munkavállalók képviselői szervezeteinek vagy a szakszervezeteknek az adott tagállam jogában meghatározott jogállását.

| (29) | Különös szabályokat kell megállapítani a jogellenes károkozásnak nem minősülő esetekre, így például a jogalap nélküli gazdagodásból, a megbízás nélküli ügyvitelből vagy a culpa in contrahendóból eredő károkozások esetére is. |
| --- | --- |

(29)

Különös szabályokat kell megállapítani a jogellenes károkozásnak nem minősülő esetekre, így például a jogalap nélküli gazdagodásból, a megbízás nélküli ügyvitelből vagy a culpa in contrahendóból eredő károkozások esetére is.

| (30) | A culpa in contrahendo e rendelet alkalmazásában önálló fogalom, és nem szükségszerűen a nemzeti jogban használt fogalom alapján értelmezendő. Ide tartozik a közzétételi kötelezettség megsértése és a szerződésre irányuló tárgyalások meghiúsulása. A 12. cikk csak a szerződéskötést megelőzően folytatott tárgyalásokkal közvetlen kapcsolatba hozható, szerződésen kívüli kötelmekre terjed ki. Ez azt jelenti, hogy amennyiben a szerződés megtárgyalása alatt valamely személy személyi sérülést szenved el, akkor e rendelet 4. cikkét vagy egyéb vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(30)

A culpa in contrahendo e rendelet alkalmazásában önálló fogalom, és nem szükségszerűen a nemzeti jogban használt fogalom alapján értelmezendő. Ide tartozik a közzétételi kötelezettség megsértése és a szerződésre irányuló tárgyalások meghiúsulása. A 12. cikk csak a szerződéskötést megelőzően folytatott tárgyalásokkal közvetlen kapcsolatba hozható, szerződésen kívüli kötelmekre terjed ki. Ez azt jelenti, hogy amennyiben a szerződés megtárgyalása alatt valamely személy személyi sérülést szenved el, akkor e rendelet 4. cikkét vagy egyéb vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni.

| (31) | A felek autonómiája elvének tiszteletben tartása és a jogbiztonság érdekében a felek számára lehetővé kell tenni, hogy megválaszthassák a szerződésen kívüli kötelmi viszonyra alkalmazandó jogot. E jogválasztásnak kifejezettnek, vagy annak az eset körülményeiből kellő bizonyossággal megállapíthatónak kell lennie. A bíróságnak a megállapodás fennállásának megállapításakor tiszteletben kell tartania a felek szándékát. A gyengébb felek védelmében a választást bizonyos feltételekhez kell kötni. |
| --- | --- |

(31)

A felek autonómiája elvének tiszteletben tartása és a jogbiztonság érdekében a felek számára lehetővé kell tenni, hogy megválaszthassák a szerződésen kívüli kötelmi viszonyra alkalmazandó jogot. E jogválasztásnak kifejezettnek, vagy annak az eset körülményeiből kellő bizonyossággal megállapíthatónak kell lennie. A bíróságnak a megállapodás fennállásának megállapításakor tiszteletben kell tartania a felek szándékát. A gyengébb felek védelmében a választást bizonyos feltételekhez kell kötni.

| (32) | A közérdeken alapuló bizonyos megfontolások indokolják a tagállami bíróságok azon lehetőségét, hogy kivételes körülmények között, a közrenden és az elsőbbséget élvező kötelező rendelkezéseken alapuló indokkal kivételt tegyenek. Így különösen az e rendelet által kijelölt jog olyan rendelkezésének alkalmazása, amely túlzott mértékű, nem kiegyenlítő, hanem elrettentő vagy megtorló jellegű kártérítés megítélését eredményezné, az eset körülményei és az eljáró bíróság tagállamának jogrendje fényében a fórum közrendjével ellentétesnek tekinthető. |
| --- | --- |

(32)

A közérdeken alapuló bizonyos megfontolások indokolják a tagállami bíróságok azon lehetőségét, hogy kivételes körülmények között, a közrenden és az elsőbbséget élvező kötelező rendelkezéseken alapuló indokkal kivételt tegyenek. Így különösen az e rendelet által kijelölt jog olyan rendelkezésének alkalmazása, amely túlzott mértékű, nem kiegyenlítő, hanem elrettentő vagy megtorló jellegű kártérítés megítélését eredményezné, az eset körülményei és az eljáró bíróság tagállamának jogrendje fényében a fórum közrendjével ellentétesnek tekinthető.

| (33) | A közúti balesetek áldozatainak megítélt kártérítésre vonatkozó jelenlegi nemzeti szabályoknak megfelelően, a személyi sérüléssel kapcsolatos kár számszerűsítésekor olyan esetekben, ha a baleset az áldozat szokásos lakóhelyétől eltérő államban következik be, az eljáró bíróságnak figyelemmel kell lennie az adott áldozat tényleges körülményeire, beleértve különösen a tényleges veszteséget, valamint az utókezelés és az orvosi kezelés költségeit. |
| --- | --- |

(33)

A közúti balesetek áldozatainak megítélt kártérítésre vonatkozó jelenlegi nemzeti szabályoknak megfelelően, a személyi sérüléssel kapcsolatos kár számszerűsítésekor olyan esetekben, ha a baleset az áldozat szokásos lakóhelyétől eltérő államban következik be, az eljáró bíróságnak figyelemmel kell lennie az adott áldozat tényleges körülményeire, beleértve különösen a tényleges veszteséget, valamint az utókezelés és az orvosi kezelés költségeit.

| (34) | A felek közötti ésszerű egyensúly megteremtése érdekében megfelelő mértékben figyelembe kell venni az abban az országban hatályos biztonsági és magatartási szabályokat, amelyben a kárt okozó cselekményt elkövették, még akkor is, ha a szerződésen kívüli kötelmi viszonyra egy másik ország joga alkalmazandó. A „biztonsági és magatartási szabályok” kifejezést úgy kell értelmezni, mint amely magában foglal minden, biztonsággal és magatartással kapcsolatos szabályozást, beleértve például baleset esetén a közúti biztonsági szabályokat. |
| --- | --- |

(34)

A felek közötti ésszerű egyensúly megteremtése érdekében megfelelő mértékben figyelembe kell venni az abban az országban hatályos biztonsági és magatartási szabályokat, amelyben a kárt okozó cselekményt elkövették, még akkor is, ha a szerződésen kívüli kötelmi viszonyra egy másik ország joga alkalmazandó. A „biztonsági és magatartási szabályok” kifejezést úgy kell értelmezni, mint amely magában foglal minden, biztonsággal és magatartással kapcsolatos szabályozást, beleértve például baleset esetén a közúti biztonsági szabályokat.

| (35) | El kell kerülni azt a helyzetet, amikor a kollíziós szabályok több jogi eszközben találhatók, és e szabályok között eltérések mutatkoznak. Ez a rendelet ugyanakkor nem zárja ki a szerződésen kívüli kötelmi viszonyokra vonatkozó kollíziós szabályok felvételének lehetőségét a közösségi jogi rendelkezésekbe egyedi ügyek tekintetében.
  E rendelet nem sértheti azon egyéb jogi eszközök alkalmazását, amelyek a belső piac megfelelő működésének elősegítését szolgáló rendelkezéseket határoznak meg, amennyiben azok nem alkalmazhatók az e rendelet szabályai által kijelölt joggal együtt. Az e rendeletben foglalt szabályok által kijelölt alkalmazandó jog rendelkezéseinek alkalmazása nem korlátozhatja az áruk és szogáltatások szabad mozgását a közösségi jogi eszközökben – így a belső piacon az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások, különösen az elektronikus kereskedelem, egyes jogi vonatkozásairól szóló, 2000. június 8-i 2000/31/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (elektronikus kereskedelemről szóló irányelv) (6) – szabályozott módon. |
| --- | --- |

(35)

El kell kerülni azt a helyzetet, amikor a kollíziós szabályok több jogi eszközben találhatók, és e szabályok között eltérések mutatkoznak. Ez a rendelet ugyanakkor nem zárja ki a szerződésen kívüli kötelmi viszonyokra vonatkozó kollíziós szabályok felvételének lehetőségét a közösségi jogi rendelkezésekbe egyedi ügyek tekintetében.

E rendelet nem sértheti azon egyéb jogi eszközök alkalmazását, amelyek a belső piac megfelelő működésének elősegítését szolgáló rendelkezéseket határoznak meg, amennyiben azok nem alkalmazhatók az e rendelet szabályai által kijelölt joggal együtt. Az e rendeletben foglalt szabályok által kijelölt alkalmazandó jog rendelkezéseinek alkalmazása nem korlátozhatja az áruk és szogáltatások szabad mozgását a közösségi jogi eszközökben – így a belső piacon az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások, különösen az elektronikus kereskedelem, egyes jogi vonatkozásairól szóló, 2000. június 8-i 2000/31/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (elektronikus kereskedelemről szóló irányelv) (6) – szabályozott módon.

| (36) | A tagállamok által vállalt nemzetközi kötelezettségek tiszteletben tartása megköveteli, hogy e rendelet ne sértse azokat a nemzetközi egyezményeket, amelyekben egy vagy több tagállam e rendelet elfogadásakor részes. A szabályokhoz történő könnyebb hozzáférés céljából a Bizottság a tagállamok által közölt információk alapján közzé kell, hogy tegye az Európai Unió Hivatalos Lapjában a vonatkozó egyezmények jegyzékét. |
| --- | --- |

(36)

A tagállamok által vállalt nemzetközi kötelezettségek tiszteletben tartása megköveteli, hogy e rendelet ne sértse azokat a nemzetközi egyezményeket, amelyekben egy vagy több tagállam e rendelet elfogadásakor részes. A szabályokhoz történő könnyebb hozzáférés céljából a Bizottság a tagállamok által közölt információk alapján közzé kell, hogy tegye az Európai Unió Hivatalos Lapjában a vonatkozó egyezmények jegyzékét.

| (37) | A Bizottság javaslatot nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak azon eljárásokra és feltételekre vonatkozóan, amelyek alapján a tagállamok egyéni és kivételes esetekben, ágazati kérdésekben jogosultak harmadik országokkal a saját nevükben a szerződésen kívüli kötelmi viszonyokra alkalmazandó jogra vonatkozó rendelkezéseket tartalmazó megállapodásokról tárgyalni és ilyen megállapodásokat kötni. |
| --- | --- |

(37)

A Bizottság javaslatot nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak azon eljárásokra és feltételekre vonatkozóan, amelyek alapján a tagállamok egyéni és kivételes esetekben, ágazati kérdésekben jogosultak harmadik országokkal a saját nevükben a szerződésen kívüli kötelmi viszonyokra alkalmazandó jogra vonatkozó rendelkezéseket tartalmazó megállapodásokról tárgyalni és ilyen megállapodásokat kötni.

| (38) | Mivel e rendelet célját a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és az e rendelet léptéke és hatásai miatt közösségi szinten jobban megvalósítható, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az említett cél eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(38)

Mivel e rendelet célját a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és az e rendelet léptéke és hatásai miatt közösségi szinten jobban megvalósítható, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az említett cél eléréséhez szükséges mértéket.

| (39) | Az Egyesült Királyság és Írország az Európai Unióról szóló szerződéshez, valamint az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyság és Írország helyzetéről szóló jegyzőkönyv 3. cikkével összhangban részt vesz e rendelet elfogadásában és alkalmazásában. |
| --- | --- |

(39)

Az Egyesült Királyság és Írország az Európai Unióról szóló szerződéshez, valamint az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyság és Írország helyzetéről szóló jegyzőkönyv 3. cikkével összhangban részt vesz e rendelet elfogadásában és alkalmazásában.

| (40) | Dánia az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban e rendelet elfogadásában nem vesz részt, ezért e rendelet nem kötelezi, és alkalmazása rá nem vonatkozik, |
| --- | --- |

(40)

Dánia az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban e rendelet elfogadásában nem vesz részt, ezért e rendelet nem kötelezi, és alkalmazása rá nem vonatkozik,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. FEJEZET

HATÁLY

1. cikk

Hatály

(1)   Ezt a rendeletet a polgári és kereskedelmi ügyek területét érintő, olyan szerződésen kívüli kötelmi viszonyokra kell alkalmazni, amelyek több állam jogához kapcsolódnak. Ez a rendelet nem alkalmazandó különösen az adó-, vám- vagy közigazgatási ügyekre, illetve az állami közhatalom gyakorlása során megtett intézkedésekkel és elkövetett mulasztásokkal kapcsolatos állami felelősségre (acta iure imperii).

(2)   E rendelet hatálya nem terjed ki a következőkre:

| a) | a családi kapcsolatokból és az ilyen kapcsolatokra alkalmazandó jog szerint hasonló joghatásúnak tekintett kapcsolatokból – beleértve a tartási kötelezettséget is – eredő szerződésen kívüli kötelmi viszonyok; |
| --- | --- |

a)

a családi kapcsolatokból és az ilyen kapcsolatokra alkalmazandó jog szerint hasonló joghatásúnak tekintett kapcsolatokból – beleértve a tartási kötelezettséget is – eredő szerződésen kívüli kötelmi viszonyok;

| b) | a házassági vagyonjogból eredő, és az ilyen kapcsolatokra alkalmazandó jog szerint a házasságéval hasonló joghatásúnak tekintett kapcsolatokra alkalmazandó vagyonjogi jogszabályokból, továbbá a végrendeletből és öröklésből eredő szerződésen kívüli kötelmi viszonyok; |
| --- | --- |

b)

a házassági vagyonjogból eredő, és az ilyen kapcsolatokra alkalmazandó jog szerint a házasságéval hasonló joghatásúnak tekintett kapcsolatokra alkalmazandó vagyonjogi jogszabályokból, továbbá a végrendeletből és öröklésből eredő szerződésen kívüli kötelmi viszonyok;

| c) | a váltókból, csekkekből és saját váltókból, továbbá más átruházható értékpapírokból eredő szerződésen kívüli kötelmi viszonyok, amennyiben az ilyen átruházható értékpapírokon alapuló kötelezettségek azok átruházható jellegéből fakadnak; |
| --- | --- |

c)

a váltókból, csekkekből és saját váltókból, továbbá más átruházható értékpapírokból eredő szerződésen kívüli kötelmi viszonyok, amennyiben az ilyen átruházható értékpapírokon alapuló kötelezettségek azok átruházható jellegéből fakadnak;

| d) | a társasági jogból, valamint más jogi személyekre vagy jogi személyiség nélküli szervezetekre vonatkozó jogból eredő szerződésen kívüli kötelmi viszonyok – például a társaságok és más jogi személyek vagy jogi személyiség nélküli szervezetek bejegyzés útján vagy más módon történő létrehozásával, jogképességével, belső szervezetével vagy feloszlásával kapcsolatos kérdésekben –, a tisztviselőknek és tagoknak a társaság vagy szervezet kötelezettségeiért való személyes felelősségéből, továbbá a számviteli iratok jog szerinti könyvvizsgálata során a könyvvizsgálóknak a társasággal vagy annak tagjaival szembeni személyes felelősségéből származó szerződésen kívüli kötelmi viszonyok; |
| --- | --- |

d)

a társasági jogból, valamint más jogi személyekre vagy jogi személyiség nélküli szervezetekre vonatkozó jogból eredő szerződésen kívüli kötelmi viszonyok – például a társaságok és más jogi személyek vagy jogi személyiség nélküli szervezetek bejegyzés útján vagy más módon történő létrehozásával, jogképességével, belső szervezetével vagy feloszlásával kapcsolatos kérdésekben –, a tisztviselőknek és tagoknak a társaság vagy szervezet kötelezettségeiért való személyes felelősségéből, továbbá a számviteli iratok jog szerinti könyvvizsgálata során a könyvvizsgálóknak a társasággal vagy annak tagjaival szembeni személyes felelősségéből származó szerződésen kívüli kötelmi viszonyok;

| e) | az önkéntesen létrehozott célvagyon („trust”) kötelezettségvállalói, vagyonkezelői és kedvezményezettjei közötti kapcsolatból eredő szerződésen kívüli kötelmi viszonyok; |
| --- | --- |

e)

az önkéntesen létrehozott célvagyon („trust”) kötelezettségvállalói, vagyonkezelői és kedvezményezettjei közötti kapcsolatból eredő szerződésen kívüli kötelmi viszonyok;

| f) | az atomkárokból származó szerződésen kívüli kötelmek, |
| --- | --- |

f)

az atomkárokból származó szerződésen kívüli kötelmek,

| g) | a magánélet és a személyiségi jogok – többek között a jó hírnév – megsértéséből eredő szerződésen kívüli kötelmi viszonyok. |
| --- | --- |

g)

a magánélet és a személyiségi jogok – többek között a jó hírnév – megsértéséből eredő szerződésen kívüli kötelmi viszonyok.

(3)   A 21. és 22. cikk sérelme nélkül e rendelet a bizonyításra és az eljárási kérdésekre nem alkalmazandó.

(4)   E rendelet alkalmazásában „tagállam” Dánia kivételével bármely tagállam.

2. cikk

Szerződésen kívüli kötelmi viszonyok

(1)   E rendelet alkalmazásában a kár magában foglalja a jogellenes károkozásból, a jogalap nélküli gazdagodásból, a megbízás nélküli ügyvitelből vagy a culpa in contrahendóból származó valamennyi következményt.

(2)   Ez a rendelet a valószínűleg felmerülő, szerződésen kívüli kötelmi viszonyokra is alkalmazandó.

(3)   E rendeletben:

| a) | a kárt okozó esemény magában foglalja a valószínűleg bekövetkező kárt okozó eseményeket; és |
| --- | --- |

a)

a kárt okozó esemény magában foglalja a valószínűleg bekövetkező kárt okozó eseményeket; és

| b) | a kár magában foglalja a valószínűleg bekövetkező kárt. |
| --- | --- |

b)

a kár magában foglalja a valószínűleg bekövetkező kárt.

3. cikk

Egyetemes alkalmazás

Az e rendelet által meghatározott jogot akkor is alkalmazni kell, ha e jog nem egy tagállam joga.

II. FEJEZET

JOGELLENES KÁROKOZÁS

4. cikk

Általános szabály

(1)   Ha e rendelet másképp nem rendelkezik, a jogellenes károkozásból eredő szerződésen kívüli kötelmi viszonyra azon ország jogát kell alkalmazni, amelyben a kár bekövetkezik, függetlenül attól, hogy mely országban következett be a kárt okozó esemény, valamint függetlenül attól, hogy ezen esemény közvetett következményei mely országban vagy országokban következnek be.

(2)   Ha azonban a károkozásért felelősnek tekintett személy és a kárt elszenvedő személy szokásos tartózkodási helye a kár bekövetkezésének időpontjában ugyanabban az országban található, a jogellenes károkozásra ezen ország jogát kell alkalmazni.

(3)   Amennyiben az eset valamennyi körülménye alapján egyértelmű, hogy a jogellenes károkozás nyilvánvalóan szorosabban kapcsolódik egy, az (1) vagy (2) bekezdésben említettektől eltérő országhoz, akkor e másik ország jogát kell alkalmazni. Egy másik országgal fennálló nyilvánvalóan szorosabb kapcsolat alapulhat különösen a felek között már fennálló olyan jogviszonyon, így például szerződésen, amely szorosan kapcsolódik a szóban forgó jogellenes károkozáshoz.

5. cikk

Termékfelelősség

(1)   A 4. cikk (2) bekezdésének sérelme nélkül, a termék által okozott kárból eredő szerződésen kívüli kötelmi viszonyra alkalmazandó jog a következő:

| a) | azon ország joga, amelyben a kárt elszenvedő személy a kár bekövetkezésekor szokásos tartózkodási hellyel rendelkezett, amennyiben a terméket abban az országban forgalomba hozták; vagy, ennek hiányában, |
| --- | --- |

a)

azon ország joga, amelyben a kárt elszenvedő személy a kár bekövetkezésekor szokásos tartózkodási hellyel rendelkezett, amennyiben a terméket abban az országban forgalomba hozták; vagy, ennek hiányában,

| b) | azon ország joga, amelyben a terméket beszerezték, amenyiben a terméket abban az országban forgalomba hozták; vagy, ennek hiányában, |
| --- | --- |

b)

azon ország joga, amelyben a terméket beszerezték, amenyiben a terméket abban az országban forgalomba hozták; vagy, ennek hiányában,

| c) | azon ország joga, amelyben a kár bekövetkezett, amenyiben a terméket abban az országban forgalomba hozták. |
| --- | --- |

c)

azon ország joga, amelyben a kár bekövetkezett, amenyiben a terméket abban az országban forgalomba hozták.

Abban az esetben azonban, ha a felelősnek tekintett személy nem láthatta előre ésszerűen a terméknek vagy az azzal azonos típusú terméknek az a), b) vagy c) pont alapján alkalmazandó jog szerinti országban való forgalomba hozatalát, az alkalmazandó jog e személy szokásos tartózkodási helye szerinti ország joga.

(2)   Amennyiben az eset valamennyi körülménye alapján egyértelmű, hogy a jogellenes károkozás nyilvánvalóan szorosabban kapcsolódik egy, az (1) bekezdésben említettektől eltérő országhoz, akkor e másik ország jogát kell alkalmazni. Egy másik országgal fennálló nyilvánvalóan szorosabb kapcsolat alapulhat különösen a felek között már fennálló olyan jogviszonyon, így például szerződésen, amely szorosan kapcsolódik a szóban forgó jogellenes károkozáshoz.

6. cikk

Tisztességtelen verseny és a szabad versenyt korlátozó cselekmények

(1)   A tisztességtelen versenyt megvalósító cselekményből eredő szerződésen kívüli kötelmi viszonyra alkalmazandó jog azon ország joga, amelyben az a versenyviszonyokat vagy a fogyasztók kollektív érdekeit sérti vagy sértheti.

(2)   Amennyiben a tisztességtelen versenyt megvalósító cselekmény a verseny kizárólag egy meghatározott résztvevőjének érdekeit sérti, akkor a 4. cikket kell alkalmazni.

| (3) | a) | A verseny korlátozásából eredő szerződésen kívüli kötelmekre alkalmazandó jog annak az országnak a joga, amelynek piaca érintett vagy érintve lehet. |
| --- | --- | --- |
| b) | Ha a piac több országban is érintett vagy érintve lehet, a kártérítési igényt érvényesíteni kívánó személy – aki az alperes állandó lakóhelye szerinti bíróságon kezdeményez peres eljárást –, alapozhatja a keresetét az eljáró bíróság helye szerinti jogra is, feltéve ha azon tagállam piacát a kereset alapját képező szerződésen kívüli kötelmi viszonyt eredményező versenykorlátozás közvetlenül és jelentősen érinti; amennyiben – a joghatóságra alkalmazandó szabályoknak megfelelően – a felperes több alperes ellen kezdeményez peres eljárást ezen a bíróságon, kizárólag akkor alapozhatja keresetét az e bíróság helye szerinti jogra, ha a valamennyi alperes ellen irányuló kereset alapját képező versenykorlátozás azon bíróság országának piacát is közvetlenül és jelentősen érinti. |

(3)

a)

A verseny korlátozásából eredő szerződésen kívüli kötelmekre alkalmazandó jog annak az országnak a joga, amelynek piaca érintett vagy érintve lehet.

b)

Ha a piac több országban is érintett vagy érintve lehet, a kártérítési igényt érvényesíteni kívánó személy – aki az alperes állandó lakóhelye szerinti bíróságon kezdeményez peres eljárást –, alapozhatja a keresetét az eljáró bíróság helye szerinti jogra is, feltéve ha azon tagállam piacát a kereset alapját képező szerződésen kívüli kötelmi viszonyt eredményező versenykorlátozás közvetlenül és jelentősen érinti; amennyiben – a joghatóságra alkalmazandó szabályoknak megfelelően – a felperes több alperes ellen kezdeményez peres eljárást ezen a bíróságon, kizárólag akkor alapozhatja keresetét az e bíróság helye szerinti jogra, ha a valamennyi alperes ellen irányuló kereset alapját képező versenykorlátozás azon bíróság országának piacát is közvetlenül és jelentősen érinti.

(4)   Az e cikk szerint alkalmazandó jogtól nem lehet a 14. cikk szerint megállapodás útján eltérni.

7. cikk

Környezeti károk

A környezeti károkból vagy az ilyen károkból eredő, személyeket ért vagy dolgokban okozott károkból eredő szerződésen kívüli kötelmi viszonyra alkalmazandó jogot a 4. cikk (1) bekezdésének alkalmazásával kell meghatározni, kivéve, ha a kártérítést követelő személy úgy dönt, hogy követelését annak az országnak a jogára alapozza, amelyben a károkozó esemény bekövetkezett.

8. cikk

A szellemi tulajdonjogok megsértése

(1)   A szellemi tulajdonjog megsértéséből eredő, szerződésen kívüli kötelmi viszonyra annak az országnak a jogát kell alkalmazni, amelyre az oltalmat igényelték.

(2)   Az egységes közösségi oltalommal védett szellemi tulajdonjog megsértéséből eredő, szerződésen kívüli kötelmi viszony esetén az alkalmazandó jog az irányadó közösségi jogi eszköz által nem szabályozott valamennyi kérdésben a jogsértés elkövetésének helye szerinti ország joga.

(3)   Az e cikk szerint alkalmazandó jogtól nem lehet a 14. cikk szerint megállapodás útján eltérni.

9. cikk

Szervezett fellépés

A 4. cikk (2) bekezdésének sérelme nélkül, a munkavállalói vagy munkáltatói minőségben eljáró személynek, vagy az ezek szakmai érdekeit képviselő szervezetnek az olyan károkért való felelősségét érintő szerződésen kívüli kötelmi viszonyra, amely egy kilátásba helyezett vagy megvalósított szervezett fellépésből ered, azon ország jogát kell alkalmazni, amelyben a szervezett fellépésre sor fog kerülni vagy sor került.

III. FEJEZET

JOGALAP NÉLKÜLI GAZDAGODÁS, MEGBÍZÁS NÉLKÜLI ÜGYVITEL ÉS CULPA IN CONTRAHENDO

10. cikk

Jogalap nélküli gazdagodás

(1)   Amennyiben a jogalap nélküli gazdagodásból – beleértve a jogosulatlanul kifizetett összegeket – eredő szerződésen kívüli kötelmi viszony a felek között fennálló olyan jogviszonnyal – például szerződéssel vagy jogellenes károkozással – függ össze, amely szorosan kapcsolódik az említett jogalap nélküli gazdagodáshoz, akkor az e jogviszonyra irányadó jogot kell alkalmazni.

(2)   Amennyiben az alkalmazandó jog az (1) bekezdés alapján nem határozható meg, és amennyiben a felek szokásos tartózkodási helye a jogalap nélküli gazdagodáshoz vezető esemény bekövetkezésekor ugyanabban az országban található, az alkalmazandó jog ezen ország joga.

(3)   Amennyiben az alkalmazandó jog az (1) és a (2) bekezdés alapján nem határozható meg, az alkalmazandó jog a jogalap nélküli gazdagodás bekövetkezésének helye szerinti ország joga.

(4)   Amennyiben az eset valamennyi körülménye alapján egyértelmű, hogy a jogalap nélküli gazdagodásból eredő szerződésen kívüli kötelmi viszony nyilvánvalóan szorosabban kapcsolódik az (1), (2) és (3) bekezdésben említettektől eltérő országhoz, akkor e másik ország jogát kell alkalmazni.

11. cikk

Megbízás nélküli ügyvitel

(1)   Amennyiben egy másik személy ügyeivel kapcsolatban megbízás nélkül tett cselekményből eredő szerződésen kívüli kötelmi viszony a felek között fennálló olyan jogviszonnyal – például szerződéssel vagy jogellenes károkozással – függ össze, amely szorosan kapcsolódik az említett szerződésen kívüli kötelmi viszonyhoz, akkor arra az e jogviszonyra irányadó jogot kell alkalmazni.

(2)   Amennyiben az alkalmazandó jog az (1) bekezdés alapján nem határozható meg, és amennyiben a felek szokásos tartózkodási helye a kárt okozó esemény bekövetkezésekor ugyanabban az országban található, az alkalmazandó jog ezen ország joga.

(3)   Amennyiben az alkalmazandó jog az (1) és a (2) bekezdés alapján nem határozható meg, az alkalmazandó jog azon ország joga, ahol az ügy ellátására sor került.

(4)   Amennyiben az eset valamennyi körülménye alapján egyértelmű, hogy a másik személy ügyeivel kapcsolatban megbízás nélkül tett cselekményből származó szerződésen kívüli kötelmi viszony nyilvánvalóan szorosabban kapcsolódik egy, az (1), (2) és (3) bekezdésben említettektől eltérő országhoz, akkor e másik ország jogát kell alkalmazni.

12. cikk

Culpa in contrahendo

(1)   A szerződés megkötését megelőzően folytatott tárgyalásokból eredő olyan szerződésen kívüli kötelmi viszonyra, amely attól függetlenül létrejön, hogy a szerződés megkötésére ténylegesen sor került-e, azt a jogot kell alkalmazni, amely a szerződésre alkalmazandó, vagy amelyet a szerződésre annak megkötése esetén kellett volna alkalmazni.

(2)   Amennyiben az alkalmazandó jog az (1) bekezdés alapján nem határozható meg, akkor az alkalmazandó jog:

| a) | azon ország joga, amelyben a kár bekövetkezik, függetlenül attól, hogy a károkozó esemény mely országban következett be, valamint függetlenül attól, hogy az említett esemény közvetett következményei mely országban vagy országokban jelentkeztek; vagy |
| --- | --- |

a)

azon ország joga, amelyben a kár bekövetkezik, függetlenül attól, hogy a károkozó esemény mely országban következett be, valamint függetlenül attól, hogy az említett esemény közvetett következményei mely országban vagy országokban jelentkeztek; vagy

| b) | amennyiben a felek szokásos tartózkodási helye a károkozó esemény bekövetkezésének időpontjában ugyanabban az országban található, akkor ezen ország joga; vagy |
| --- | --- |

b)

amennyiben a felek szokásos tartózkodási helye a károkozó esemény bekövetkezésének időpontjában ugyanabban az országban található, akkor ezen ország joga; vagy

| c) | amennyiben az eset valamennyi körülménye alapján egyértelmű, hogy a szerződés megkötését megelőzően folytatott tárgyalásokból eredő szerződésen kívüli kötelmi viszony nyilvánvalóan szorosabban kapcsolódik egy, az a) és b) pontban említettektől eltérő országhoz, akkor e másik ország joga. |
| --- | --- |

c)

amennyiben az eset valamennyi körülménye alapján egyértelmű, hogy a szerződés megkötését megelőzően folytatott tárgyalásokból eredő szerződésen kívüli kötelmi viszony nyilvánvalóan szorosabban kapcsolódik egy, az a) és b) pontban említettektől eltérő országhoz, akkor e másik ország joga.

13. cikk

A 8. cikk alkalmazása

E fejezet alkalmazásában a 8. cikket kell alkalmazni a szellemi tulajdonjog megsértéséből eredő szerződésen kívüli kötelmekre.

IV. FEJEZET

A JOGVÁLASZTÁS SZABADSÁGA

14. cikk

A jogválasztás szabadsága

(1)   A felek megválaszthatják a szerződésen kívüli kötelmi viszonyra alkalmazandó jogot:

| a) | a kárt okozó esemény bekövetkezését követő megállapodás útján;
  vagy |
| --- | --- |

a)

a kárt okozó esemény bekövetkezését követő megállapodás útján;

vagy

| b) | ha valamennyi fél kereskedelmi tevékenysége körében jár el, a kárt okozó esemény bekövetkeztét megelőzően szabadon megtárgyalt megállapodás útján is. |
| --- | --- |

b)

ha valamennyi fél kereskedelmi tevékenysége körében jár el, a kárt okozó esemény bekövetkeztét megelőzően szabadon megtárgyalt megállapodás útján is.

A jogválasztásnak kifejezettnek kell lennie, vagy annak az eset körülményeiből kellő bizonyossággal megállapíthatónak kell lennie, és harmadik személyek jogait nem sértheti.

(2)   Amennyiben a kárt okozó esemény bekövetkezésének idején valamennyi jelentős tényállási elem más országban található, mint amelynek jogát a felek választották, a felek jogválasztása nem sértheti ezen másik ország olyan jogszabályi rendelkezéseinek alkalmazását, amelyektől megállapodással nem lehet eltérni.

(3)   Amennyiben a kárt okozó esemény bekövetkezésének idején valamennyi jelentős tényállási elem egy vagy több tagállamban található, a felek harmadik ország jogára vonatkozó jogválasztása nem sértheti a közösségi jog – illetve adott esetben annak az eljáró bírói fórum szerinti tagállam által átültetett – olyan rendelkezéseinek alkalmazását, amelyektől megállapodással nem lehet eltérni.

V. FEJEZET

KÖZÖS SZABÁLYOK

15. cikk

Az irányadó jog alkalmazási köre

A szerződésen kívüli kötelmi viszonyokra e rendelet szerint alkalmazandó jog különösen a következőkre vonatozik:

| a) | a felelősség alapja és mértéke, beleértve azon személyek meghatározását, akik felelősségre vonhatók az általuk elkövetett cselekményekért; |
| --- | --- |

a)

a felelősség alapja és mértéke, beleértve azon személyek meghatározását, akik felelősségre vonhatók az általuk elkövetett cselekményekért;

| b) | a felelősség alóli mentesülés indokai, valamint a felelősség bármiféle korlátozása vagy megosztása; |
| --- | --- |

b)

a felelősség alóli mentesülés indokai, valamint a felelősség bármiféle korlátozása vagy megosztása;

| c) | a károk megléte, természete és mértékének megállapítása, vagy az igényelt jóvátétel; |
| --- | --- |

c)

a károk megléte, természete és mértékének megállapítása, vagy az igényelt jóvátétel;

| d) | azon intézkedések, amelyeket a bíróság az eljárási joga által meghatározott hatáskörök korlátain belül a sérülés vagy károsodás megelőzése és megszüntetése, illetve a kár megtérítése érdekében megtehet; |
| --- | --- |

d)

azon intézkedések, amelyeket a bíróság az eljárási joga által meghatározott hatáskörök korlátain belül a sérülés vagy károsodás megelőzése és megszüntetése, illetve a kár megtérítése érdekében megtehet;

| e) | a kártérítés vagy jóvátétel iránti igény átruházhatóságának, illetve öröklés útján történő átszállásának kérdése; |
| --- | --- |

e)

a kártérítés vagy jóvátétel iránti igény átruházhatóságának, illetve öröklés útján történő átszállásának kérdése;

| f) | azon személyek köre, akik kártérítésre jogosultak a személyesen elszenvedett károkért; |
| --- | --- |

f)

azon személyek köre, akik kártérítésre jogosultak a személyesen elszenvedett károkért;

| g) | kártérítési felelősség más személy cselekményeiért; |
| --- | --- |

g)

kártérítési felelősség más személy cselekményeiért;

| h) | a kötelezettségek megszűnésének, továbbá az elévülés és a jogvesztés feltételei, beleértve az elévülési vagy jogvesztési határidők kezdetével, megszakadásával és nyugvásával kapcsolatos szabályokat is. |
| --- | --- |

h)

a kötelezettségek megszűnésének, továbbá az elévülés és a jogvesztés feltételei, beleértve az elévülési vagy jogvesztési határidők kezdetével, megszakadásával és nyugvásával kapcsolatos szabályokat is.

16. cikk

Elsőbbséget élvező kötelező rendelkezések

E rendelet egyetlen rendelkezése sem korlátozhatja az eljáró bíróság országának joga szerint érvényesülő azon szabályok alkalmazását, amelyek kötelező jelleggel, a szerződésen kívüli kötelmi viszonyra egyébként alkalmazandó jogra tekintet nélkül szabályozzák a tényállást.

17. cikk

Biztonsági és magatartási szabályok

A felelősnek tekintett személy magatartásának megítélése során – tényszerűen és megfelelő mértékben – figyelembe kell venni a felelősségre okot adó cselekmény helyén és időpontjában hatályban lévő biztonsági és magatartási szabályokat.

18. cikk

A felelős személy biztosítója elleni közvetlen keresetindítás

A kárt elszenvedő személy követelését közvetlenül érvényesítheti a kártérítésért felelős személy biztosítója ellen, amennyiben a szerződésen kívüli kötelmi viszonyra alkalmazandó jog vagy a biztosítási szerződésre alkalmazandó jog így rendelkezik.

19. cikk

A követelés törvénynél fogva történő átszállása

Amennyiben egy személyt („a hitelezőt”) szerződésen kívüli követelés illet meg egy másik személlyel („a kötelezettel”) szemben, és egy harmadik személy köteles a hitelezőt kielégíteni, vagy ténylegesen e harmadik személy elégítette ki a hitelezőt az említett kötelezettség alapján, úgy a harmadik személy e kötelezettségére irányadó jog határozza meg, hogy a harmadik személy jogosult-e – és ha igen, milyen mértékben – a kötelezettel szemben gyakorolni azon jogokat, amelyekkel a hitelező rendelkezett a kötelezettel szemben a jogviszonyukra irányadó jog alapján.

20. cikk

Több személy felelőssége

Amennyiben egy hitelezőt több olyan kötelezettel szemben illet meg követelés, akik ugyanazon követelésért tartoznak, és amennyiben a kötelezettek egyike egészben vagy részben már kielégítette a követelést, e kötelezettnek a többi kötelezettel szembeni megtérítési igényére azt a jogot kell alkalmazni, amely e kötelezettnek a hitelezővel szemben a szerződésen kívüli kötelmi viszonyból eredő kötelezettségére irányadó.

21. cikk

Alaki érvényesség

Egy szerződésen kívüli kötelmi viszonnyal kapcsolatos, egyoldalú jogügylet alakilag érvényes, ha akár a kérdéses szerződésen kívüli kötelmi viszonyra alkalmazandó jog alaki követelményeinek, akár a jogügylet megtételének helye szerinti ország jogában előírt alaki követelményeknek megfelel.

22. cikk

Bizonyítási teher

(1)   A szerződésen kívüli kötelmi viszonyra e rendelet szerint alkalmazandó jogot alkalmazni kell annyiban, amennyiben az a szerződésen kívüli kötelmi viszony tekintetében törvényes vélelmeket állít fel, vagy a bizonyítási teher megállapításával kapcsolatos szabályokat tartalmaz.

(2)   Valamennyi jogügylet bizonyítására a fórum joga vagy a 21. cikkben említett olyan jogok egyike által elismert bizonyítási móddal kerülhet sor, amely szerint a jogügylet alakilag érvényes, feltéve, hogy az ilyen bizonyítási módot az eljáró bíróság kezelni tudja.

VI. FEJEZET

EGYÉB RENDELKEZÉSEK

23. cikk

A szokásos tartózkodási hely

(1)   E rendelet alkalmazásában a társaságok, jogi személyek és jogi személyiség nélküli szervezetek szokásos tartózkodási helyének a központi ügyvezetés helye tekintendő.

Ha azonban a kárt okozó esemény, illetve a kár fióktelep, képviselet vagy más telephely működéséből származik, a szokásos tartózkodási helynek a fióktelep, képviselet vagy más telephely tekintendő.

(2)   E rendelet alkalmazásában a saját üzleti tevékenysége körében eljáró természetes személy szokásos tartózkodási helye e személy üzleti tevékenységének fő helye.

24. cikk

A tovább- és visszautalás kizárása

Valamely ország e rendelet szerint alkalmazandó joga alatt az adott országban hatályban lévő jogszabályokat kell érteni, a nemzetközi magánjogi jogszabályok kizárásával.

25. cikk

Az egynél több jogrendszerrel rendelkező államok

(1)   Ha egy állam több olyan területi egységből áll, amelyek mindegyike saját jogszabályokkal rendelkezik a szerződésen kívüli kötelmi viszonyok vonatkozásában, akkor az e rendelet szerint alkalmazandó jog meghatározása céljából mindegyik területi egységet országnak kell tekinteni.

(2)   Azon tagállam, amelyben az egyes területi egységek a szerződésen kívüli kötelmi viszonyok vonatkozásában saját jogszabályokkal rendelkeznek, nem köteles e rendeletet alkalmazni a kizárólag e területi egységek jogai között fennálló kollízió esetén.

26. cikk

A fórum közrendje

Az e rendelet szerint meghatározott jog valamely rendelkezésének alkalmazását csak abban az esetben lehet megtagadni, ha az ilyen alkalmazás nyilvánvalóan összeegyeztethetetlen a fórum közrendjével.

27. cikk

A közösségi jog egyéb rendelkezéseivel való kapcsolat

E rendelet nem érinti az olyan közösségi jogi rendelkezések alkalmazását, amelyek egy adott kérdéssel kapcsolatban a szerződésen kívüli kötelmek tekintetében irányadó kollíziós szabályokat írnak elő.

28. cikk

Kapcsolat a meglévő nemzetközi egyezményekkel

(1)   E rendelet nem érinti az olyan nemzetközi egyezmények alkalmazását, amelyekben e rendelet elfogadásának időpontjában egy vagy több tagállam részes, és amelyek a szerződésen kívüli kötelmek vonatkozásában kollíziós szabályokat állapítanak meg.

(2)   Az e rendeletben szabályozott kérdések vonatkozásában azonban e rendelet – mint a tagállamok közötti rendelet – elsőbbséget élvez a kizárólag két vagy több tagállam között megkötött egyezményekkel szemben.

VII. FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

29. cikk

Az egyezmények jegyzéke

(1)   A tagállamok 2008. július 11-ig közlik a Bizottsággal a 28. cikk (1) bekezdésében említett egyezmények jegyzékét. Amennyiben a tagállamok ezen időpontot követően felmondják ezen egyezmények valamelyikét, erről értesítik a Bizottságot.

(2)   A Bizottság a kézhezvételüket követő hat hónapon belül közzéteszi az alábbiakat az Európai Unió Hivatalos Lapjában:

| i. | az (1) bekezdésben említett egyezmények jegyzéke; |
| --- | --- |

i.

az (1) bekezdésben említett egyezmények jegyzéke;

| ii. | az (1) bekezdésben említett egyezmények felmondása. |
| --- | --- |

ii.

az (1) bekezdésben említett egyezmények felmondása.

30. cikk

Felülvizsgálati záradék

(1)   A Bizottság legkésőbb 2011. augusztus 20-ig jelentést nyújt be e rendelet alkalmazásáról az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak. Szükség esetén ezt a jelentést a rendelet kiigazítására irányuló javaslatok kísérik. A jelentés különösen a közlekedési balesetekből, valamint a magánélet és a személyiségi jogok – többek között a jó hírnév – megsértéséből eredő szerződésen kívüli kötelmi viszonyokat vizsgálja meg. A jelentés tartalmazza:

| i. | a különböző joghatóságokban a külföldi jog figyelembevételi módjának hatásairól szóló tanulmányt, amely magában foglalja azt is, hogy a tagállami bíróságok mennyiben alkalmaznak külföldi jogot e rendelet alapján a gyakorlatban; |
| --- | --- |

i.

a különböző joghatóságokban a külföldi jog figyelembevételi módjának hatásairól szóló tanulmányt, amely magában foglalja azt is, hogy a tagállami bíróságok mennyiben alkalmaznak külföldi jogot e rendelet alapján a gyakorlatban;

| ii. | tanulmányt e rendelet 28. cikkének hatásairól a közúti balesetekre alkalmazandó jogról szóló, 1971. május 4-i hágai egyezmény tekintetében. |
| --- | --- |

ii.

tanulmányt e rendelet 28. cikkének hatásairól a közúti balesetekre alkalmazandó jogról szóló, 1971. május 4-i hágai egyezmény tekintetében.

(2)   A Bizottság legkésőbb 2008. december 31-ig tanulmányt nyújt be az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak a magánélet és a személyiségi jogok megsértéséből eredő szerződésen kívüli kötelmi viszonyokra alkalmazandó jog terén fennálló helyzetről, figyelembe véve a sajtószabadságra és a médiában érvényesülő véleménynyilvánítási szabadságra vonatkozó szabályokat, valamint a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvhez (7) kapcsolódó kollíziós kérdéseket.

31. cikk

Időbeni alkalmazás

Ezt a rendeletet a hatálybalépését követően bekövetkező, károkozó eseményekre kell alkalmazni.

32. cikk

Az alkalmazás időpontja

Ezt a rendeletet 2009. január 11-től kell alkalmazni, kivéve a 29. cikket, amelyet 2008. július 11-től kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó a tagállamokban az Európai Közösséget létrehozó szerződésnek megfelelően.

Kelt Strasbourgban, 2007. július 11-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

H.-G. PÖTTERING

a Tanács részéről

az elnök

M. LOBO ANTUNES

---

(1)  HL C 241., 2004.9.28., 1. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2005. július 6-i véleménye (HL C 157. E, 2006.7.6., 371. o.), a Tanács 2006. szeptember 25-i közös álláspontja (HL C 289. E, 2006.11.28., 68. o.) és az Európai Parlament 2007. január 18-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé). Az Európai Parlament 2007. július 10-i jogalkotási állásfoglalása és a Tanács 2007. június 28-i határozata.

2

(3)  HL C 12., 2001.1.15., 1. o.

3

(4)  HL C 53., 2005.3.3., 1. o.

4

(5)  HL L 12., 2001.1.16., 1. o. A legutóbb az 1791/2006/EK rendelettel (HL L 363., 2006.12.20., 1. o.) módosított rendelet.

5

(6)  HL L 178., 2000.7.17., 1. o.

6

(7)  HL L 281., 1995.11.23., 31. o.

7

---

A Bizottság nyilatkozata a felülvizsgálati záradékról (30. cikk)

A Bizottság a „Róma II.” rendelet 30. cikkének keretében az Európai Parlament és a Tanács felkérésére legkésőbb 2008 decemberéig tanulmányt nyújt be a magánélet és a személyiségi jogok – többek között a jó hírnév – megsértéséből eredő szerződésen kívüli kötelezettségekre alkalmazandó jog helyzetéről. A Bizottság figyelembe veszi a helyzet minden aspektusát, és szükség esetén megteszi a megfelelő intézkedéseket.

---