xml version="1.0" encoding="UTF-8"?


Az Európai Unió C 10/2019


| | | |
| --- | --- | --- |
| | | ISSN 1977-0979 |
| Az Európai Unió Hivatalos Lapja | | C 10 |
| European flag | | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 62. évfolyam 2019. január 10. |

---

| | | |
| --- | --- | --- |
| Tartalom | | Oldal |
| | III   Előkészítő jogi aktusok | |
| | SZÁMVEVŐSZÉK | |
| 2019/C 10/01 | [9/2018. sz. vélemény (az EUMSZ 287. cikkének (4) bekezdése szerint) a csalás elleni uniós program létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról](http://publications.europa.eu/resource/uriserv/OJ.C_.2019.010.01.0001.01.HUN.xhtml) | [1](#C_2019010HU.01000101.doc) |

---

| | |
| --- | --- |
| HU | |

---

III Előkészítő jogi aktusok

SZÁMVEVŐSZÉK

| | | | |
| --- | --- | --- | --- |
| 10.1.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 10/1 |

---

9/2018. SZ. VÉLEMÉNY

(az EUMSZ 287. cikkének (4) bekezdése szerint)

a csalás elleni uniós program létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról

(2019/C 10/01)

TARTALOMJEGYZÉK

| | | |
| --- | --- | --- |
| | Bekezdés | Oldal |
| ÖSSZEFOGLALÓ | I–VI | 2 |
| BEVEZETÉS | 1-8 | 3 |
| ELSŐ RÉSZ: ÁLTALÁNOS ÉSZREVÉTELEK | 9-17 | 4 |
| A program kialakítása | 9-12 | 4 |
| A program célkitűzései | 13-14 | 4 |
| A program mutatói | 15-16 | 5 |
| A program keretében végzett monitoring, értékelés és beszámolás | 17 | 5 |
| MÁSODIK RÉSZ: RÉSZLETES MEGJEGYZÉSEK | 18-21 | 5 |
| Támogathatósági szabályok | 18 | 5 |
| Társfinanszírozási arányok | 19-20 | 5 |
| Értékelés | 21 | 6 |
| HARMADIK RÉSZ: KÖVETKEZTETÉSEK ÉS AJÁNLÁSOK | 22-25 | 6 |
| MELLÉKLET – A SZÁMVEVŐSZÉK MÓDOSÍTÁSI JAVASLATAI | | 7 |

AZ EURÓPAI UNIÓ SZÁMVEVŐSZÉKE,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 325. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Unió pénzügyi érdekeinek védelme területén végzett tevékenységek előmozdítására irányuló Hercule III programról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról [(1)](#ntr1-C_2019010HU.01000101-E0001) szóló 3/2012. sz. véleményére [(2)](#ntr2-C_2019010HU.01000101-E0002),

tekintettel a 10/2015. sz. [(3)](#ntr3-C_2019010HU.01000101-E0003), 24/2016. sz. [(4)](#ntr4-C_2019010HU.01000101-E0004) és 19/2017. sz. [(5)](#ntr5-C_2019010HU.01000101-E0005) számvevőszéki különjelentésre,

tekintettel az Európai Számvevőszéknek az uniós pénzügyek jövőjéről [(6)](#ntr6-C_2019010HU.01000101-E0006), illetve a 2021 és 2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről [(7)](#ntr7-C_2019010HU.01000101-E0007) szóló tájékoztatóira,

tekintettel a csalás elleni uniós program létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló, a Bizottság által 2018. május 30-án benyújtott javaslatra [(8)](#ntr8-C_2019010HU.01000101-E0008) (a továbbiakban: a javaslat),

tekintettel a Tanácsnak és a Bizottságnak a fent említett javaslatra vonatkozó, 2018. június 27-én, illetve 2018. május 30-án kézhez vett véleménykérésére,

tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló, 2018. július 18-i (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendeletre [(9)](#ntr9-C_2019010HU.01000101-E0009),

A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT FOGADTA EL:

ÖSSZEFOGLALÓ

| | | |
| --- | --- | --- |
| | I. | A Bizottság által a 2021–2027-es programozási időszakra javasolt csalás elleni uniós program intézkedései segítik a tagállamokat és az Uniót az utóbbi pénzügyi érdekeit sértő csalás megelőzésében és az az elleni küzdelemben, továbbá támogatják a kölcsönös adminisztratív segítségnyújtást és az együttműködést vámügyi és mezőgazdasági kérdésekben. Bár a Bizottság törekedett költségvetési gazdálkodásának észszerűsítésére, fennáll a kockázat, hogy átfedések lehetnek a hasonló vagy azonos fellépéseket finanszírozó programokkal, illetve hogy nem használják ki az azokkal megvalósítható szinergiákat, ami kérdéseket vet fel a program hozzáadott értékét illetően. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | II. | A javaslat elkészítésekor nem került sor átfogó és dokumentált hatásvizsgálatra. A költségvetési rendeletben előírt előzetes értékelést elvégezték ugyan, azonban a Bizottság nem vizsgálta meg, hogy a program hogyan kerülhet átfedésbe más uniós fellépésekkel, illetve milyen szinergiákat lehetne kihasználni azokkal kapcsolatban, valamint hogyan lehetne jobban felmérni a program hozzáadott értékét. Amint arra 19/2017. sz. különjelentésünkben felhívtuk a figyelmet, a Bizottság megállapította, hogy a Herkules II program keretében jobban kellett volna törekedni a szolgálatai közötti együttműködés elmélyítésére, hogy meg lehessen előzni a programok közötti átfedéseket és ki lehessen használni a potenciális szinergiákat. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | III. | A javaslat nem rendelkezik társfinanszírozási arányról, azaz arról, hogy az Unió milyen százalékos arányban járul hozzá a fellépések költségeihez (a fennmaradó költségeket a tagállam viseli). Ez nem áll összhangban a költségvetési rendelettel. Már korábban is ajánlottuk a társfinanszírozási aránynak a technikai eszközökkel kapcsolatos összetevők tekintetében 50 %-ban, a többi fellépés tekintetében pedig 80 %-ban történő maximálását. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | IV. | A program általános és egyedi célkitűzései között vannak olyanok is, amelyek nem kellőképpen konkrétak és mérhetőek, a javasolt teljesítménymutatók pedig nem elég egyértelműek és megalapozottak. Ez ellentmond a költségvetési rendelet előírásainak, és hátráltatná a végrehajtás nyomon követését, az eredmények értékelését és a források hatékony, hozzáadott értéket teremtő hozzárendelését az egyes fellépésekhez. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | V. | Javasoljuk, hogy a jogalkotók határozzák meg konkrétabban a program célkitűzéseit, illetve a végrehajtásának nyomon követésére és eredményeinek értékelésére használandó mutatókat, valamint kérjék fel a Bizottságot annak értékelésére, hogy a program hogyan kerülhet átfedésbe más uniós fellépésekkel, illetve milyen szinergiákat lehetne kihasználni azokkal kapcsolatban, és hogyan lehetne jobban felmérni a program hozzáadott értékét. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | VI. | Javasoljuk továbbá, hogy a jogalkotók határozzák meg a teljesítményjelentések benyújtásának gyakoriságát és az alkalmazandó társfinanszírozási arányokat, valamint írják elő, hogy az értékeléseket független értékelőnek kell végeznie. |

BEVEZETÉS

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1. | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 325. cikke értelmében az Unió és a tagállamok közös felelősséget viselnek az Unió pénzügyi érdekeinek védelméért. A korábbi többéves pénzügyi keretek (TPK) végrehajtását intézkedések egész sora kísérte, amelyek segítették a tagállamokat és az Uniót az e pénzügyi érdekeket sértő csalások megelőzésében és az azok elleni küzdelemben, továbbá támogatták a kölcsönös adminisztratív segítségnyújtást és az együttműködést a vámügyi és mezőgazdasági kérdésekben. A 2014–2020-as programozási időszakban a Herkules III volt a csalás elleni intézkedések végrehajtását célzó egyik legfontosabb program. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2. | A 2021–2027-es programozási időszakra javasolt csalás elleni uniós program fenntartaná a Herkules III program rendelkezéseinek többségét, így többek között a tagállamokat célzó szakosodott technikai segítségnyújtást, a célzott szakképzést és más intézkedéseket. Mindezen fellépések középpontjában a csalás elleni küzdelem és a határokon átnyúló műveletek támogatása áll. A program ezenfelül finanszírozást biztosítana két kulcsfontosságú rendszer számára: ezek a Bizottság által irányított vámügyi alkalmazásokat csoportosító Csalás Elleni Információs Rendszer (AFIS) [(10)](#ntr10-C_2019010HU.01000101-E0010), valamint a szabálytalanságkezelő rendszer (IMS), amely a tagállamoknak nyújt segítséget az uniós forrásokkal összefüggésben feltárt (akár csalárd, akár nem csalárd) szabálytalanságok bejelentésével kapcsolatos kötelezettségük teljesítéséhez. |

| | | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | 3. | A javasolt programnak két általános célkitűzése lenne: | | | | --- | --- | | 1) | az Európai Unió pénzügyi érdekeinek védelme; | | | | | --- | --- | | 2) | a tagállamok közigazgatási hatóságai közötti kölcsönös segítségnyújtás, valamint a vám- és mezőgazdasági jogszabályok helyes alkalmazásának biztosítása érdekében az e hatóságok és a Bizottság közötti együttműködés támogatása. | |

| | | | | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | 4. | A javasolt program három egyedi célkitűzéssel is rendelkezik: | | | | --- | --- | | 1) | a csalás, a korrupció és az Unió pénzügyi érdekeit érintő egyéb jogellenes tevékenységek megelőzése és az ezek elleni küzdelem; | | | | | --- | --- | | 2) | az uniós költségvetés megosztott irányítás alá tartozó forrásaival és az előcsatlakozási támogatási forrásaival kapcsolatos szabálytalanságok – így a csalások – bejelentésének elősegítése; | | | | | --- | --- | | 3) | eszközök biztosítása az információcseréhez, továbbá operatív tevékenységek támogatása a kölcsönös adminisztratív segítségnyújtás területén vámügyi és mezőgazdasági kérdésekben. | |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5. | A program végrehajtásának teljes javasolt költségvetése 181 millió euró az egész időszakra nézve. Ez az összeg névlegesen a következők szerint oszlana meg a három egyedi célkitűzés között: 114 millió euró (63 %), 7 millió euró (4 %), illetve 60 millió euró (33 %). A programot közvetlenül a Bizottság irányítaná [(11)](#ntr11-C_2019010HU.01000101-E0011). |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 6. | 3/2012. sz. véleményükben rámutattunk a Herkules II program [(12)](#ntr12-C_2019010HU.01000101-E0012) teljesítményértékelésével kapcsolatos hiányosságokra, nevezetesen arra, hogy az a program inputjaira és outputjaira összpontosított, ugyanakkor nem számolt be a program hatásáról. Később a 10/2015., a 24/2016. és a 19/2017. sz. különjelentéseink megállapításainak összefoglalóiban is rámutattunk, hogy olyan hiányosságokat tártunk fel az AFIS és az IMS működésében, amelyek gátolták a csalással és a szabálytalanságokkal kapcsolatos információk eredményes megosztását és bejelentését. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 7. | Ez a vélemény korábbi megállapításainkra, valamint a bizottsági javaslatnak, az azt kísérő előzetes értékelésnek [(13)](#ntr13-C_2019010HU.01000101-E0013) és a Herkules III program félidős (a 2014 januárjától 2017 júniusáig terjedő időszakot lefedő) értékelésének vizsgálatára támaszkodik. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 8. | Ez a vélemény három részből áll: általános észrevételek, részletes megjegyzések és következtetések. |

ELSŐ RÉSZ: ÁLTALÁNOS ÉSZREVÉTELEK

A program kialakítása

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 9. | A jelenlegi többéves pénzügyi keretben a Herkules III önálló kiadási program. A csalás elleni uniós program a Herkules III programot az AFIS és az IMS finanszírozási alapjával kombinálná. Míg e két rendszer működésére továbbra is a hozzájuk kapcsolódó jogi aktusok (az előbbi esetében az 515/97/EK rendelet, az utóbbi esetében több ágazatspecifikus rendelet) lennének alkalmazandók, az új program az AFIS finanszírozási rendelkezéseit venné át. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 10. | Üdvözöljük, hogy a Bizottság törekszik e három eszköz költségvetési gazdálkodásának észszerűsítésére. Fennáll azonban a kockázat, hogy átfedések lehetnek a hasonló vagy azonos fellépéseket finanszírozó programokkal [(14)](#ntr14-C_2019010HU.01000101-E0014) – például a következő vámügyi programmal –, illetve hogy nem használják ki az azokkal való szinergiákat. Az erőforrások hatékony és eredményes felhasználásához érdemes kombinálni a hasonló területekre irányuló fellépéseket. 19/2017. sz. különjelentésünkben felhívtuk a figyelmet a Bizottság saját megállapítására, miszerint a Herkules II program keretében jobban kellett volna törekedni a szolgálatai közötti együttműködés elmélyítésére, hogy ki lehessen használni a szinergiákat és meg lehessen előzni a programok közötti átfedéseket [(15)](#ntr15-C_2019010HU.01000101-E0015). |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 11. | A javaslatot a költségvetési rendelet 34. cikkének (2) bekezdésével összhangban előzetes értékelés kísérte. A javaslat elkészítése során azonban nem került sor átfogó és dokumentált hatásvizsgálatra [(16)](#ntr16-C_2019010HU.01000101-E0016). A Bizottság úgy ítélte meg, hogy erre nincs szükség: részben azért, mert a csalás elleni uniós program fenntartaná a meglévő kezdeményezéseket, részben pedig annak felépítése és korlátozott költségvetése miatt. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 12. | A javaslatot kísérő indokolás szerint a Bizottság éves munkaprogramjaiban elemezné, hogyan lehet elkerülni az átfedéseket és kihasználni a szinergiákat az új program és az ugyanazon szakpolitikai területre irányuló egyéb eszközök között. Hatásvizsgálat hiányában úgy véljük, hogy a bizottsági javaslat szempontjából hasznosnak bizonyulna annak értékelése, hogy az új programnak a – például a bel- és igazságügy, illetve a vámügyek terén [(17)](#ntr17-C_2019010HU.01000101-E0017) – hasonló fellépéseket finanszírozó más programokkal való kombinálása jobb forrásfelhasználást biztosítana-e [(18)](#ntr18-C_2019010HU.01000101-E0018). A hatásvizsgálat ezenfelül jobb alapot képezhetne a program által képviselt hozzáadott érték felméréséhez. |

A program célkitűzései

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 13. | A javaslat két általános és három egyedi célkitűzést fogalmaz meg (lásd: 3. és 4. bekezdés). Véleményünk szerint az 1. sz. általános célkitűzés és az 1. sz. egyedi célkitűzés túl széles körű, és átfedésbe kerülhet más programok célkitűzéseivel. A költségvetési rendelet 33. cikkének (3) bekezdésében előírt követelménnyel ellentétben e célkitűzések csak részben felelnek meg a SMART kritériumoknak (konkrét, mérhető, teljesíthető, releváns és határidőhöz kötött). |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 14. | Megjegyezzük továbbá, hogy a program nem határoz meg olyan típusú operatív célkitűzéseket, mint a Herkules III program esetében, holott ez lehetővé tenné a jelenlegi célkitűzések részletesebb munkacélokká történő lebontását és egyszerűbbé tehetné a teljesítménymutatók meghatározását. |

A program mutatói

| | | | | | | | | | | | | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | 15. | A költségvetési rendelet 33. cikkének (3) bekezdése előírja a RACER-kritériumok (releváns, elfogadott, hiteles, könnyen megvalósítható és tartós) alkalmazását. A javaslat három mutatót határoz meg a program egyedi célkitűzéseinek megvalósítása felé történő előrehaladás mérésére (lásd: háttérmagyarázat). | | | | | | | | | | | | | | | | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | | Háttérmagyarázat – A program egyedi célkitűzéseihez kapcsolódó teljesítménymutatók | | | | | | | | | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | | | 1) | A csalás, korrupció és az Unió pénzügyi érdekeit sértő bármely más jogellenes tevékenység megelőzésének és az ezek elleni küzdelem elősegítése, melynek mérőszámai a következők: | | | | --- | --- | | — | A program keretében szervezett és (társ)finanszírozott tevékenységekkel való elégedettség szintje. | | | | | --- | --- | | — | A programból évente támogatásban részesülő tagállamok százalékos aránya. | | | | | | | --- | --- | --- | | | 2) | A felhasználók elégedettségi szintje a szabálytalanságkezelő rendszer használatával kapcsolatban. | | | | | | --- | --- | --- | | | 3) | A kölcsönös segítségnyújtás keretében rendelkezésre bocsátott információ száma és a támogatott, kölcsönös segítségnyújtással kapcsolatos tevékenységek száma. | | |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 16. | Ezek a mutatók nem mérik az Unió pénzügyi érdekeinek védelme érdekében tett intézkedések eredményeit és hatását. Jelenlegi formájukban csak részben felelnek meg a RACER kritériumoknak, és nem lennének alkalmasak a program célkitűzéseivel kapcsolatos előrehaladás mérésére. Véleményük szerint a javaslat nem tartalmaz megfelelő mutatókat, amelyek összekapcsolnák a csalás elleni tevékenységekre felhasznált erőforrásokat azok hatásával. |

A program keretében végzett monitoring, értékelés és beszámolás

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 17. | A célkitűzések és mutatók fenti hiányosságai gátolnák a program végrehajtásának monitoringját és eredményeinek (időközi és záró) értékelését. A javaslat ezenfelül nem határozza meg a teljesítményjelentések benyújtásának gyakoriságát. Véleményünk szerint érdemes évenkénti gyakorisággal beszámolni a teljesítményről (lásd: melléklet). |

MÁSODIK RÉSZ: RÉSZLETES MEGJEGYZÉSEK

Támogathatósági szabályok

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 18. | A javaslat 8. cikke a célkitűzések végrehajtására irányuló összes fellépést finanszírozásra jogosultnak nyilvánítaná. Megjegyezzük, hogy a Bizottság nem írt elő konkrét szabályokat a finanszírozandó fellépések támogathatóságának értékelésére. Ilyen szabályok hiányában, valamint tekintettel arra, hogy néhány célkitűzés túl általános (lásd: 3., 4. és 13. bekezdés), az értékelés nem lehet elég konkrét ahhoz, hogy hasznos legyen. |

Társfinanszírozási arányok

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 19. | A javaslat nem rendelkezik a társfinanszírozási arányról, azaz arról, hogy az Unió milyen százalékos arányban járul hozzá a fellépések költségeihez (a fennmaradó költségeket a tagállami végrehajtó szerv viseli). Ez nem áll összhangban a költségvetési rendelettel [(19)](#ntr19-C_2019010HU.01000101-E0019). A Herkules II program keretében a technikai segítségnyújtás társfinanszírozási aránya nem haladhatta meg az elszámolható költségek 50 %-át. A Herkules III esetében a társfinanszírozási arány minden uniós fellépés esetében egységesen 80 % (illetve kivételes és megfelelően indokolt esetekben 90 %) volt. A jelenlegi javaslat azonban nem tisztázza az uniós támogatás maximális mértékét, illetve azt, hogy a tagállamoknak mennyivel kell azt kiegészíteniük saját költségvetésükből. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 20. | Véleményünk szerint a rendeletben egyértelműen meg kellene határozni a maximális társfinanszírozási arányokat (lásd: Melléklet), mivel azok biztosítják a megfelelő egyensúlyt az uniós és a tagállami érdekek között, valamint garantálják a tagállamok felelősségvállalását és a kiadások átláthatóságát. 3/2012. sz. véleményünkben úgy foglaltunk állást, hogy a társfinanszírozási arány maximális mértékének a technikai eszközök finanszírozása esetén továbbra is 50 %-nak kellene maradnia, mert így biztosítható, hogy eszközbeszerzéskor az Unió és a tagállamok érdekei egyensúlyban legyenek. |

Értékelés

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 21. | A 12. cikk (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy az értékeléseket időben el kell végezni ahhoz, hogy a döntéshozatali folyamatban felhasználhatók legyenek. A javaslat azonban nem pontosítja, hogy az értékeléseket független értékelőnek kell elvégeznie. A Bizottság szerint [(20)](#ntr20-C_2019010HU.01000101-E0020) az értékelés akkor tekinthető függetlennek, ha az értékelő: i. feladatait a szervezet általi mindennemű befolyás- vagy nyomásgyakorlástól mentesen végzi; ii. teljes körű hozzáférést kap minden szükséges információhoz; iii. teljesen önállóan jár el és számol be a megállapításairól. Javasoljuk, hogy a Bizottság ennek megfelelően bővítse ki ezt a cikket (lásd: Melléklet). |

HARMADIK RÉSZ: KÖVETKEZTETÉSEK ÉS AJÁNLÁSOK

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 22. | A 2021–2027-es programozási időszakra javasolt csalás elleni uniós program lényegében a jelenlegi Herkules III program folytatása lenne, valamint ebből történne az AFIS és az IMS rendszerek finanszírozása is. Üdvözöljük, hogy a Bizottság ily módon törekszik költségvetési gazdálkodásának észszerűsítésére. Az erőforrások hatékony és eredményes felhasználásához ugyanakkor érdemes lenne kombinálni a hasonló területekre irányuló fellépéseket (lásd: 2. és 10. bekezdés). |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 23. | A javaslat nem alapul átfogó és teljes körűen dokumentált hatásvizsgálaton. Megjegyezzük, hogy a Bizottság nem vizsgálta meg, hogy a program hogyan kerülhet átfedésbe más uniós fellépésekkel, illetve milyen szinergiákat lehetne kihasználni azokkal kapcsolatban, valamint hogyan lehetne jobban felmérni a program hozzáadott értékét (lásd: 11. és 12. bekezdés). |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 24. | Az általános és egyedi célkitűzések között vannak olyanok is, amelyek nem kellőképpen konkrétak és mérhetőek, a teljesítménymutatók pedig nem elég egyértelműek és megalapozottak. Ez hátráltathatja a végrehajtás nyomon követését, az eredmények értékelését és a források eredményes, hozzáadott értéket teremtő hozzárendelését az egyes fellépésekhez. A javaslat továbbá nem határozza meg a teljesítményjelentések gyakoriságát (lásd: 13–17. bekezdés). |

| | | | | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | 25. | Javasoljuk, hogy a jogalkotók a lehető leghamarabb hajtsák végre a következőket: | | | | --- | --- | | a) | Határozzák meg konkrétabban a program célkitűzéseit, illetve a végrehajtásának nyomon követésére és eredményeinek értékelésére használandó mutatókat. | | | | | --- | --- | | b) | Határozzák meg a teljesítményjelentések gyakoriságát és a társfinanszírozási arányok maximális mértékét, és írják elő, hogy az értékeléseket független értékelőnek kell végeznie (lásd: 17., 20. és 21. bekezdés). Módosítási javaslatainkat a Mellékletben ismertetjük. | | | | | --- | --- | | c) | Kérjék fel a Bizottságot annak értékelésére, hogy a program hogyan kerülhet átfedésbe más uniós fellépésekkel, illetve milyen szinergiákat lehetne kihasználni azokkal kapcsolatban, és hogyan lehetne jobban felmérni a program hozzáadott értékét. | |

A véleményt 2018. november 15-i luxembourgi ülésén fogadta el a Számvevőszék.

a Számvevőszék nevében

Klaus-Heiner LEHNE

elnök

---

[(1)](#ntc1-C_2019010HU.01000101-E0001)  Az Európai Parlament és a Tanács 250/2014/EU rendelete (2014. február 26.) az Európai Unió pénzügyi érdekeinek védelme területén végzett tevékenységek előmozdítására irányuló program (Hercule III program) létrehozásáról és a 804/2004/EK határozat hatályon kívül helyezéséről ([HL L 84., 2014.3.20., 6. o.](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOL_2014_084_R_TOC)).

[(2)](#ntc2-C_2019010HU.01000101-E0002)  [HL C 201., 2012.7.7., 1. o.](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2012_201_R_TOC)

[(3)](#ntc3-C_2019010HU.01000101-E0003)  10/2015. sz. különjelentés: „Az uniós kohéziós kiadások terén nagyobb erőfeszítés lenne szükséges a közbeszerzési problémák kezelésére”.

[(4)](#ntc4-C_2019010HU.01000101-E0004)  24/2016. sz. különjelentés: „Jobban kell törekedni a kohéziós politikában alkalmazott állami támogatási szabályok megismertetésére és betartatására”.

[(5)](#ntc5-C_2019010HU.01000101-E0005)  19/2017. sz. különjelentés: „Importeljárások: a jogszabályi keretek hiányosságai és a nem kellően eredményes végrehajtás hátrányos hatással vannak az Unió pénzügyi érdekeire”.

[(6)](#ntc6-C_2019010HU.01000101-E0006)  „Az uniós pénzügyek jövője: Az uniós költségvetés működésének reformja”, tájékoztató, 2018. február 15.

[(7)](#ntc7-C_2019010HU.01000101-E0007)  „A 2021 és 2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretre irányuló bizottsági javaslat”, tájékoztató, 2018. július 10.

[(8)](#ntc8-C_2019010HU.01000101-E0008)  COM(2018) 386 final.

[(9)](#ntc9-C_2019010HU.01000101-E0009)  [HL L 193., 2018.7.30., 1. o.](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOL_2018_193_R_TOC)

[(10)](#ntc10-C_2019010HU.01000101-E0010)  Lásd a tagállamok közigazgatási hatóságai közötti kölcsönös segítségnyújtásról, valamint a vám- és mezőgazdasági jogszabályok helyes alkalmazásának biztosítása érdekében e hatóságok és a Bizottság együttműködéséről szóló, 1997. március 13-i 515/97/EK tanácsi rendelet ([HL L 82., 1997.3.22., 82. o.](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOL_1997_082_R_TOC)).

[(11)](#ntc11-C_2019010HU.01000101-E0011)  Lehetőség van arra is, hogy egy adott intézkedés végrehajtása közvetett irányítással történjen.

[(12)](#ntc12-C_2019010HU.01000101-E0012)  A Herkules II program a Herkules III program elődje volt a 2007–2013-as programozási időszakban.

[(13)](#ntc13-C_2019010HU.01000101-E0013)  Bizottsági szolgálati munkadokumentum: a csalás elleni uniós program létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatot kísérő előzetes értékelés (SWD(2018) 294 final, 2018. május 30.).

[(14)](#ntc14-C_2019010HU.01000101-E0014)  Bel- és igazságügy, vámügyek (lásd még: 18. lábjegyzet).

[(15)](#ntc15-C_2019010HU.01000101-E0015)  COM(2015) 221 final: A Bizottság jelentése az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a Herkules II program célkitűzéseinek megvalósításáról (2015. május 27.).

[(16)](#ntc16-C_2019010HU.01000101-E0016)  A minőségi jogalkotásról szóló 2017. május 7-i iránymutatás (SWD (2017) 350 final) szerint akkor van szükség hatásvizsgálatra, ha az uniós fellépés várható gazdasági, környezeti vagy társadalmi hatásai valószínűleg jelentősek lesznek (15. o.).

[(17)](#ntc17-C_2019010HU.01000101-E0017)  Fiscalis program, vámügyi program, Jogérvényesülés program és Belső Biztonsági Alap.

[(18)](#ntc18-C_2019010HU.01000101-E0018)  Lásd különösen: a javaslatnak a vámellenőrzési berendezések beszerzésével kapcsolatos (13) preambulumbekezdése.

[(19)](#ntc19-C_2019010HU.01000101-E0019)  186. cikk.

[(20)](#ntc20-C_2019010HU.01000101-E0020)  Lásd: A minőségi jogalkotásról szóló 2017. május 7-i iránymutatás (SWD (2017) 350 final).

---

MELLÉKLET

A Számvevőszék módosítási javaslatai

Javaslat: az Európai Parlament és a Tanács rendelete a csalás elleni uniós program létrehozásáról (COM(2018) 386 végleges)

| | | |
| --- | --- | --- |
| Cikk | Javaslatunk/javasolt változtatás | Észrevételek |
| 8. cikk | Jelenlegi szöveg Támogatható intézkedések Kizárólag a 2. cikkben említett célkitűzéseket végrehajtó intézkedések finanszírozhatók. Javasolt módosítás Támogatható intézkedések és társfinanszírozás | | | | --- | --- | | 1. | Kizárólag a 2. cikkben említett célkitűzéseket végrehajtó intézkedések finanszírozhatók. | | | | | --- | --- | | 2. | A maximális társfinanszírozási arány a technikai eszközök esetében xx %. Ez kivételes és kellően indokolt esetekben xx %-ra emelhető. A(z) xx %-os maximális társfinanszírozási arány a többi uniós fellépésre is alkalmazandó. | | A rendeletben egyértelműen fel kell tüntetni a társfinanszírozási arányokat (lásd: 20. bekezdés). |
| 11. cikk, (3) bekezdés | Javasolt egy harmadik mondat hozzáadása: „Teljesítményjelentést évente egy alkalommal kell benyújtani.” | A javaslat jelenleg nem határozza meg a teljesítményjelentések gyakoriságát (lásd: 17. bekezdés). |
| 12. cikk, (1) bekezdés | Javasolt egy második mondat hozzáadása: „Az értékeléseket független értékelőnek kell elvégeznie.” | A javaslat nem írja elő, hogy az értékeléseket független értékelőnek kell elvégeznie. Javasoljuk ennek a követelménynek a belefoglalását az érintett cikkbe (lásd: 21. bekezdés). |

---