# Euroopa Liidu L 296/2007

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 296 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 50. köide15. november 2007 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 296

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

50. köide15. november 2007

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 1331/2007, 13. november 2007, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärineva ditsüaandiamiidi impordi suhtes | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1332/2007, 14. november 2007, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 18 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1333/2007, 13. november 2007, millega Saksamaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse tursa püük ICES IV püügipiirkonnas ja IIa püügipiirkonna EÜ vetes | 20 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1334/2007, 14. november 2007, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1749/96 tarbijahindade harmoneeritud indekseid käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 2494/95 esialgsete rakendusmeetmete kohta (
  1
  ) | 22 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 1331/2007, 13. november 2007, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärineva ditsüaandiamiidi impordi suhtes

1

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1332/2007, 14. november 2007, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

18

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1333/2007, 13. november 2007, millega Saksamaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse tursa püük ICES IV püügipiirkonnas ja IIa püügipiirkonna EÜ vetes

20

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1334/2007, 14. november 2007, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1749/96 tarbijahindade harmoneeritud indekseid käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 2494/95 esialgsete rakendusmeetmete kohta (
  1
  )

1

22

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Komisjon |
| | | 2007/735/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 4. oktoober 2006, EÜ asutamislepingu artiklile 81 ja EMP lepingu artiklile 53 vastava menetluse kohta (Juhtum COMP/C2/38.681 – Cannes'i pikendamiskokkulepe)
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 4350 all)

   (
  1
  ) | 27 |
| | | 2007/736/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 9. november 2007, millega muudetakse nõukogu otsuse 79/542/EMÜ II lisas esitatud loetelu, kuhu on kantud sellised kolmandad riigid ja nende osad, millest on lubatud importida ühendusse teatavat värsket liha
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 5365 all)

   (
  1
  ) | 29 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

2007/735/EÜ

*

Komisjoni otsus, 4. oktoober 2006, EÜ asutamislepingu artiklile 81 ja EMP lepingu artiklile 53 vastava menetluse kohta (Juhtum COMP/C2/38.681 – Cannes'i pikendamiskokkulepe)
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 4350 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 4350 all)

1

27

2007/736/EÜ

*

Komisjoni otsus, 9. november 2007, millega muudetakse nõukogu otsuse 79/542/EMÜ II lisas esitatud loetelu, kuhu on kantud sellised kolmandad riigid ja nende osad, millest on lubatud importida ühendusse teatavat värsket liha
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 5365 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 5365 all)

1

29

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 15.11.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 296/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 296/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1331/2007,

13. november 2007,

millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärineva ditsüaandiamiidi impordi suhtes

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed), (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 9,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

1.1.   Menetluse algatamine

| (1) | Komisjon sai 3. juulil 2006 algmääruse artikli 5 kohaselt esitatud kaebuse AlzChem GmbH-lt (kaebuse esitaja), kes toodab 100 % ühenduse 1-tsüanoguanidiini (ditsüaandiamiidi) (DCD) toodangust. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon sai 3. juulil 2006 algmääruse artikli 5 kohaselt esitatud kaebuse AlzChem GmbH-lt (kaebuse esitaja), kes toodab 100 % ühenduse 1-tsüanoguanidiini (ditsüaandiamiidi) (DCD) toodangust.

| (2) | Kõnealune kaebus sisaldas tõendeid Hiina Rahvavabariigist (HRV) pärineva DCD dumpingu kohta ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida peeti piisavaks menetluse algatamise põhjendamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Kõnealune kaebus sisaldas tõendeid Hiina Rahvavabariigist (HRV) pärineva DCD dumpingu kohta ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida peeti piisavaks menetluse algatamise põhjendamiseks.

| (3) | 17. augustil 2006 algatati menetlus Euroopa Liidu Teatajas algatamisteate (2) avaldamisega. |
| --- | --- |

(3)

17. augustil 2006 algatati menetlus Euroopa Liidu Teatajas algatamisteate (2) avaldamisega.

1.2.   Menetlusega seotud isikud ja kontrollkäigud

| (4) | Komisjon teatas menetluse algatamisest ametlikult kaebuse esitanud ühenduse tootjale, eksportivatele tootjatele, importijatele, tarbijatele, tarnijatele ja ühingutele, kelle kohta oli teada, et nad on asjaga seotud, ning asjaomaste eksportiva riigi esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ning taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon teatas menetluse algatamisest ametlikult kaebuse esitanud ühenduse tootjale, eksportivatele tootjatele, importijatele, tarbijatele, tarnijatele ja ühingutele, kelle kohta oli teada, et nad on asjaga seotud, ning asjaomaste eksportiva riigi esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ning taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

| (5) | Kaebuse esitanud ühenduse tootja, eksportivad tootjad, importijad ja tarbijad tegid oma seisukohad teatavaks. Kõigile huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selleks võimalus. |
| --- | --- |

(5)

Kaebuse esitanud ühenduse tootja, eksportivad tootjad, importijad ja tarbijad tegid oma seisukohad teatavaks. Kõigile huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selleks võimalus.

| (6) | Selleks, et võimaldada HRV eksportivatel tootjatel soovi korral taotleda turumajanduslikku või individuaalset kohtlemist, saatis komisjon asjaga teadaolevalt seotud Hiina eksportivatele tootjatele taotluse vormid. Kolm HRV eksportivat tootjat taotlesid turumajanduslikku kohtlemist vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 7 ja individuaalset kohtlemist juhul, kui uurimise käigus peaks selguma, et nad ei vasta turumajandusliku kohtlemise tingimustele. |
| --- | --- |

(6)

Selleks, et võimaldada HRV eksportivatel tootjatel soovi korral taotleda turumajanduslikku või individuaalset kohtlemist, saatis komisjon asjaga teadaolevalt seotud Hiina eksportivatele tootjatele taotluse vormid. Kolm HRV eksportivat tootjat taotlesid turumajanduslikku kohtlemist vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 7 ja individuaalset kohtlemist juhul, kui uurimise käigus peaks selguma, et nad ei vasta turumajandusliku kohtlemise tingimustele.

| (7) | Pidades silmas HRV eksportivate tootjate ilmset suurt arvu, märkis komisjon algatamisteates, et dumpingu kindlaksmääramise uurimise käigus võib kohaldada väljavõttelist uuringut kooskõlas algmääruse artikliga 17. |
| --- | --- |

(7)

Pidades silmas HRV eksportivate tootjate ilmset suurt arvu, märkis komisjon algatamisteates, et dumpingu kindlaksmääramise uurimise käigus võib kohaldada väljavõttelist uuringut kooskõlas algmääruse artikliga 17.

| (8) | Selleks, et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik ning vajaduse korral moodustada valim, paluti kõigil HRV eksportivatel tootjatel endast komisjonile teada anda ning esitada vastavalt algatamisteates esitatud nõuetele põhiteave vaatlusaluse tootega seotud tegevuste kohta uurimisperioodi käigus (1. juuli 2005 kuni 30. juuni 2006). |
| --- | --- |

(8)

Selleks, et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik ning vajaduse korral moodustada valim, paluti kõigil HRV eksportivatel tootjatel endast komisjonile teada anda ning esitada vastavalt algatamisteates esitatud nõuetele põhiteave vaatlusaluse tootega seotud tegevuste kohta uurimisperioodi käigus (1. juuli 2005 kuni 30. juuni 2006).

| (9) | Kuna vaid kolm eksportivat tootjat tegid uurimisel koostööd, otsustati siiski, et väljavõttelist uuringut ei ole vaja teha. |
| --- | --- |

(9)

Kuna vaid kolm eksportivat tootjat tegid uurimisel koostööd, otsustati siiski, et väljavõttelist uuringut ei ole vaja teha.

| (10) | Komisjon saatis küsimustikud kõigile teadaolevalt asjaga seotud isikutele ja muudele äriühingutele, kes seda algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul taotlesid. Vastused saadi kolmelt koostööd tegevalt HRV eksportivalt tootjalt ning ainsalt ühenduse tootjalt ning kahelt tarbijalt ja neljalt importijalt. |
| --- | --- |

(10)

Komisjon saatis küsimustikud kõigile teadaolevalt asjaga seotud isikutele ja muudele äriühingutele, kes seda algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul taotlesid. Vastused saadi kolmelt koostööd tegevalt HRV eksportivalt tootjalt ning ainsalt ühenduse tootjalt ning kahelt tarbijalt ja neljalt importijalt.

| (11) | Komisjon otsis ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks dumpingu, sellest tuleneva kahju ja ühenduse huvi kindlakstegemiseks ning tegi kontrollkäigud järgmiste äriühingute valdustesse:






  a) | ühenduse tootja







  — | AlzChem GmbH, Saksamaa |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

Komisjon otsis ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks dumpingu, sellest tuleneva kahju ja ühenduse huvi kindlakstegemiseks ning tegi kontrollkäigud järgmiste äriühingute valdustesse:

a)

ühenduse tootja

—

AlzChem GmbH, Saksamaa

| b) | HRV eksportivad tootjad







  — | Ningxia Darong Chemical & Metallurgy Co., Ltd., PRC |
| --- | --- | --- |

b)

HRV eksportivad tootjad

—

Ningxia Darong Chemical & Metallurgy Co., Ltd., PRC

| — | Ningxia Xingping Fine Chemical Co., Ltd., PRC |
| --- | --- |

—

Ningxia Xingping Fine Chemical Co., Ltd., PRC

| — | Ningxia Yinglite Chemicals Co., Ltd, PRC |
| --- | --- |

—

Ningxia Yinglite Chemicals Co., Ltd, PRC

| c) | sõltumatud importijad







  — | Lanxess GmbH, Saksamaa |
| --- | --- | --- |

c)

sõltumatud importijad

—

Lanxess GmbH, Saksamaa

| — | Helm AG, Saksamaa |
| --- | --- |

—

Helm AG, Saksamaa

| d) | ühenduse tarbijad







  — | Merck Santé, Prantsusmaa |
| --- | --- | --- |

d)

ühenduse tarbijad

—

Merck Santé, Prantsusmaa

| — | Lanxess GmbH, Saksamaa. |
| --- | --- |

—

Lanxess GmbH, Saksamaa.

1.3.   Uurimisperiood

| (12) | Dumpingu ja tekitatud kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2005 kuni 30. juunini 2006 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamiseks vajalike suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2002 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(12)

Dumpingu ja tekitatud kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2005 kuni 30. juunini 2006 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamiseks vajalike suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2002 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

2.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

2.1.   Vaatlusalune toode

| (13) | Vaatlusalune toode on 1-tsüanoguanidiin (ditsüaandiamiid) (DCD), mis kuulub CN-koodi 2926 20 00 alla. See on tahke aine peene valge kristalse pulbri kujul, tavaliselt lõhnatu. Seda toodetakse kustutamata lubjast ja tahmast ning see saadakse pärast mitut tootmisetappi. |
| --- | --- |

(13)

Vaatlusalune toode on 1-tsüanoguanidiin (ditsüaandiamiid) (DCD), mis kuulub CN-koodi 2926 20 00 alla. See on tahke aine peene valge kristalse pulbri kujul, tavaliselt lõhnatu. Seda toodetakse kustutamata lubjast ja tahmast ning see saadakse pärast mitut tootmisetappi.

| (14) | DCDd kasutatakse tavaliselt vahesaadusena suure hulga muude keemiliste vahesaaduste tootmiseks, nt ravimid, mitmed tööstusrakendused – vesi, tselluloos ja paber, tekstiil, nahk – ja mitmesugused epoksürakenduste valdkonnad. See on lämmastik-süsinik-lämmastik (NCN) ahela põhielement koos niši lõpptoodetega (nt guanidiinnitraat jm NCN derivaadid). |
| --- | --- |

(14)

DCDd kasutatakse tavaliselt vahesaadusena suure hulga muude keemiliste vahesaaduste tootmiseks, nt ravimid, mitmed tööstusrakendused – vesi, tselluloos ja paber, tekstiil, nahk – ja mitmesugused epoksürakenduste valdkonnad. See on lämmastik-süsinik-lämmastik (NCN) ahela põhielement koos niši lõpptoodetega (nt guanidiinnitraat jm NCN derivaadid).

| (15) | Üle 90 % ühenduse turul müüdavast DCDst on standardne. Ülejäänud, nn mikro-DCD-l on osakeste suurus väiksem. Hiina eksportivad tootjad esitasid teavet üksnes standardtüübi kohta. |
| --- | --- |

(15)

Üle 90 % ühenduse turul müüdavast DCDst on standardne. Ülejäänud, nn mikro-DCD-l on osakeste suurus väiksem. Hiina eksportivad tootjad esitasid teavet üksnes standardtüübi kohta.

2.2.   Samasugune toode

| (16) | Üks importija väitis, et ühenduse tootmisharu toodetud DCD-standardtüüp on kõrgema kvaliteediga kui Hiina eksportivate tootjate toodetud standardtüüp, kuna Hiina DCD veesisaldus on märkimisväärselt kõrgem ja muutlikum, võrreldes ühenduses valmistatud DCD veesisaldusega. Väidetavalt on Hiina DCDs lisandite sisaldus suurem. |
| --- | --- |

(16)

Üks importija väitis, et ühenduse tootmisharu toodetud DCD-standardtüüp on kõrgema kvaliteediga kui Hiina eksportivate tootjate toodetud standardtüüp, kuna Hiina DCD veesisaldus on märkimisväärselt kõrgem ja muutlikum, võrreldes ühenduses valmistatud DCD veesisaldusega. Väidetavalt on Hiina DCDs lisandite sisaldus suurem.

| (17) | Uurimine näitas, et kuigi võib olla teatud kvaliteedi erinevusi, ei saa neid siiski koguseliselt väljendada ning peale selle ei mõjuta need ühenduse tootmisharu poolt ühenduses toodetud ja müüdud DCD ning HRVst ühendusse imporditud DCD põhilisi keemilisi, füüsikalisi ja tehnilisi omadusi; ka leiti, et HRVst ühendusse imporditud DCD on sama ja seda on kasutatud samadel eesmärkidel. |
| --- | --- |

(17)

Uurimine näitas, et kuigi võib olla teatud kvaliteedi erinevusi, ei saa neid siiski koguseliselt väljendada ning peale selle ei mõjuta need ühenduse tootmisharu poolt ühenduses toodetud ja müüdud DCD ning HRVst ühendusse imporditud DCD põhilisi keemilisi, füüsikalisi ja tehnilisi omadusi; ka leiti, et HRVst ühendusse imporditud DCD on sama ja seda on kasutatud samadel eesmärkidel.

| (18) | Seetõttu jõuti järeldusele, et need tooted on algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses samasugused. |
| --- | --- |

(18)

Seetõttu jõuti järeldusele, et need tooted on algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses samasugused.

3.   DUMPING

3.1.   Turumajanduslik kohtlemine

| (19) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b määratakse HRVst pärinevat importi käsitlevates dumpinguvastastes uurimistes normaalväärtus kindlaks kooskõlas kõnealuse artikli lõigetega 1–6 nende tootjate puhul, kes vastavad algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c kehtestatud kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(19)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b määratakse HRVst pärinevat importi käsitlevates dumpinguvastastes uurimistes normaalväärtus kindlaks kooskõlas kõnealuse artikli lõigetega 1–6 nende tootjate puhul, kes vastavad algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c kehtestatud kriteeriumidele.

| (20) | Turumajandusliku kohtlemise kriteeriumid on lühidalt ja kokkuvõtlikult järgmised:






  1. | majandustegevust ja kulusid käsitlevad otsused tehakse lähtuvalt turusituatsioonist ja ilma märkimisväärse riigipoolse sekkumiseta; |
| --- | --- | --- |

(20)

Turumajandusliku kohtlemise kriteeriumid on lühidalt ja kokkuvõtlikult järgmised:

1.

majandustegevust ja kulusid käsitlevad otsused tehakse lähtuvalt turusituatsioonist ja ilma märkimisväärse riigipoolse sekkumiseta;

| 2. | äriühingutel on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning kohaldatakse kõigil eesmärkidel; |
| --- | --- |

2.

äriühingutel on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning kohaldatakse kõigil eesmärkidel;

| 3. | varasemast mitteturumajanduslikust süsteemist ei ole üle võetud märkimisväärseid moonutusi; |
| --- | --- |

3.

varasemast mitteturumajanduslikust süsteemist ei ole üle võetud märkimisväärseid moonutusi;

| 4. | pankroti- ja asjaõigusega tagatakse õiguskindlus ja stabiilsus; |
| --- | --- |

4.

pankroti- ja asjaõigusega tagatakse õiguskindlus ja stabiilsus;

| 5. | kursside ümberarvutus toimub turukursside alusel. |
| --- | --- |

5.

kursside ümberarvutus toimub turukursside alusel.

| (21) | Kolm HRV eksportivat tootjat taotlesid turumajanduslikku kohtlemist vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b ja täitsid eksportivate tootjate turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi ettenähtud tähtaja jooksul. Komisjon otsis ja kontrollis kõnealuste äriühingute valdustes kõiki turumajandusliku kohtlemise taotluses esitatud andmeid, mida ta vajalikuks pidas. |
| --- | --- |

(21)

Kolm HRV eksportivat tootjat taotlesid turumajanduslikku kohtlemist vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b ja täitsid eksportivate tootjate turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi ettenähtud tähtaja jooksul. Komisjon otsis ja kontrollis kõnealuste äriühingute valdustes kõiki turumajandusliku kohtlemise taotluses esitatud andmeid, mida ta vajalikuks pidas.

| (22) | Uurimisel ilmnes, et turumajandusliku kohtlemise taotlus tuli kõigi kolme eksportiva tootja puhul tagasi lükata. Algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c nimetatud viie kriteeriumi täitmise hindamine näitas nende äriühingute puhul, et nad ei vastanud esimese, teise ja kolmanda kriteeriumi nõuetele. |
| --- | --- |

(22)

Uurimisel ilmnes, et turumajandusliku kohtlemise taotlus tuli kõigi kolme eksportiva tootja puhul tagasi lükata. Algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c nimetatud viie kriteeriumi täitmise hindamine näitas nende äriühingute puhul, et nad ei vastanud esimese, teise ja kolmanda kriteeriumi nõuetele.

| (23) | Kuna peamisteks aktsionärideks on ühel juhul riigiosalusega äriühing ning teisel juhul Rahvakongressi liige, leiti, et riik võib oluliselt mõjutada äriühingute igapäevase juhtimisega seotud majandustegevust käsitlevaid otsuseid (nt kasumi jaotamine, uute aktsiate väljalaskmine, kapitali suurendamine ja põhikirjas muudatuste tegemine), siis ei ole neid otsuseid tehtud turusignaalidest lähtuvalt. Kolme äriühingu vahel tuvastati elektrienergia ühiktarbimise ja ühikuhinna märkimisväärsed erinevused ning ükski kolmest äriühingust ei suutnud näidata, et tema elektrikulud on tingitud nõudmisest ja pakkumisest ning et need kajastavad oluliselt turuväärtusi. |
| --- | --- |

(23)

Kuna peamisteks aktsionärideks on ühel juhul riigiosalusega äriühing ning teisel juhul Rahvakongressi liige, leiti, et riik võib oluliselt mõjutada äriühingute igapäevase juhtimisega seotud majandustegevust käsitlevaid otsuseid (nt kasumi jaotamine, uute aktsiate väljalaskmine, kapitali suurendamine ja põhikirjas muudatuste tegemine), siis ei ole neid otsuseid tehtud turusignaalidest lähtuvalt. Kolme äriühingu vahel tuvastati elektrienergia ühiktarbimise ja ühikuhinna märkimisväärsed erinevused ning ükski kolmest äriühingust ei suutnud näidata, et tema elektrikulud on tingitud nõudmisest ja pakkumisest ning et need kajastavad oluliselt turuväärtusi.

| (24) | Lisaks ei suutnud äriühingute raamatupidamisdokumendid kõigil kolmel juhul kajastada tegelikku finantsolukorda. Eelkõige rikuti mitmel korral raamatupidamise aluspõhimõtteid, mis on osa rahvusvahelistest raamatupidamisstandarditest (IAS), ning kuna ühtegi kõnealust probleemi ei mainitud audiitori aruandes, ei saa äriühingute puhul arvata, et neil on kooskõlas IASiga üks selge raamatupidamisdokumentide kogum, mida tuleb sõltumatult auditeerida kooskõlas IASiga. |
| --- | --- |

(24)

Lisaks ei suutnud äriühingute raamatupidamisdokumendid kõigil kolmel juhul kajastada tegelikku finantsolukorda. Eelkõige rikuti mitmel korral raamatupidamise aluspõhimõtteid, mis on osa rahvusvahelistest raamatupidamisstandarditest (IAS), ning kuna ühtegi kõnealust probleemi ei mainitud audiitori aruandes, ei saa äriühingute puhul arvata, et neil on kooskõlas IASiga üks selge raamatupidamisdokumentide kogum, mida tuleb sõltumatult auditeerida kooskõlas IASiga.

| (25) | Mis puutub algvara hindamisse, siis ei suutnud kolm äriühingut selgitada, mille alusel selline hindamine tehti. Kahel juhul ei suutnud äriühingud esitada tõendeid kõikide maksete kohta maakasutusõiguste eest. Mõlemad puudused näitasid, et mitteturumajanduslikust süsteemist võeti üle märkimisväärseid moonutusi. |
| --- | --- |

(25)

Mis puutub algvara hindamisse, siis ei suutnud kolm äriühingut selgitada, mille alusel selline hindamine tehti. Kahel juhul ei suutnud äriühingud esitada tõendeid kõikide maksete kohta maakasutusõiguste eest. Mõlemad puudused näitasid, et mitteturumajanduslikust süsteemist võeti üle märkimisväärseid moonutusi.

| (26) | Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist anti asjaga otseselt seotud isikutele võimalus esitada oma arvamus eespool nimetatud järelduste kohta. Ühenduse tootmisharule ja kolmele eksportivale tootjatele avaldati turumajandusliku kohtlemise hinnang ning neile anti võimalus esitada oma arvamus. Eksportivad tootjad esitasid mitu arvamust järelduste kohta ning komisjon vastas neile, ilma et oleks siiski muutnud üldist hinnangut. Eksportivad tootjad väitsid eelkõige seda, et nende majandustegevusega seotud otsused on tehtud ilma riigipoolse sekkumiseta. Lisaks olid nad vastu teatud kulusid ja varade hindamist käsitlevatele järeldustele. Väidete kinnituseks ei esitatud siiski tõendeid ning need tuli seetõttu tagasi lükata. |
| --- | --- |

(26)

Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist anti asjaga otseselt seotud isikutele võimalus esitada oma arvamus eespool nimetatud järelduste kohta. Ühenduse tootmisharule ja kolmele eksportivale tootjatele avaldati turumajandusliku kohtlemise hinnang ning neile anti võimalus esitada oma arvamus. Eksportivad tootjad esitasid mitu arvamust järelduste kohta ning komisjon vastas neile, ilma et oleks siiski muutnud üldist hinnangut. Eksportivad tootjad väitsid eelkõige seda, et nende majandustegevusega seotud otsused on tehtud ilma riigipoolse sekkumiseta. Lisaks olid nad vastu teatud kulusid ja varade hindamist käsitlevatele järeldustele. Väidete kinnituseks ei esitatud siiski tõendeid ning need tuli seetõttu tagasi lükata.

| (27) | Eespool nimetatu põhjal jõuti järeldusele, et HRV tootjatele ei tuleks võimaldada turumajanduslikku kohtlemist. |
| --- | --- |

(27)

Eespool nimetatu põhjal jõuti järeldusele, et HRV tootjatele ei tuleks võimaldada turumajanduslikku kohtlemist.

3.2.   Individuaalne kohtlemine

| (28) | Algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatakse, et kui kohaldatakse algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a, määratakse individuaalne tollimaks äriühingutele, kes on võimelised näitama, et nad vastavad kõikidele algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud kriteeriumidele individuaalse kohtlemise saamiseks. |
| --- | --- |

(28)

Algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatakse, et kui kohaldatakse algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a, määratakse individuaalne tollimaks äriühingutele, kes on võimelised näitama, et nad vastavad kõikidele algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud kriteeriumidele individuaalse kohtlemise saamiseks.

| (29) | HRV tootjad, kellele ei olnud võimalik võimaldada turumajanduslikku kohtlemist, taotlesid ka individuaalset kohtlemist juhul, kui neile ei võimaldata turumajanduslikku kohtlemist. Siiski leiti, et riik avaldas märkimisväärset mõju sellisel viisil, et kahel juhul ei saadud äriühingu otsuseid pidada sõltumatuteks, ning riigipoolne sekkumine võis olla selline, et tekiks suur kõrvalehoidmise oht. Kolmanda, kollektiivomandis oleva, endise riigiosalusega äriühingu puhul on olemas selged viited selle kohta, et võimalik riigipoolne sekkumine on jätkuvalt tugev, tuues kaasa võimalikud kõrvalehoidmise ohud. |
| --- | --- |

(29)

HRV tootjad, kellele ei olnud võimalik võimaldada turumajanduslikku kohtlemist, taotlesid ka individuaalset kohtlemist juhul, kui neile ei võimaldata turumajanduslikku kohtlemist. Siiski leiti, et riik avaldas märkimisväärset mõju sellisel viisil, et kahel juhul ei saadud äriühingu otsuseid pidada sõltumatuteks, ning riigipoolne sekkumine võis olla selline, et tekiks suur kõrvalehoidmise oht. Kolmanda, kollektiivomandis oleva, endise riigiosalusega äriühingu puhul on olemas selged viited selle kohta, et võimalik riigipoolne sekkumine on jätkuvalt tugev, tuues kaasa võimalikud kõrvalehoidmise ohud.

| (30) | Viimati nimetatud eksportiv tootja väitis, et võimalik riigipoolne sekkumine ei oleks piisav põhjus individuaalse kohtlemise tagasilükkamiseks, kuna selline otsus põhineks vaid oletustel. |
| --- | --- |

(30)

Viimati nimetatud eksportiv tootja väitis, et võimalik riigipoolne sekkumine ei oleks piisav põhjus individuaalse kohtlemise tagasilükkamiseks, kuna selline otsus põhineks vaid oletustel.

| (31) | Kooskõlas algmääruse artikli 9 lõike 5 punktiga e, kui kohaldatakse artikli 2 lõike 7 punkti a, saab määrata individuaalse tollimaksu üksnes siis, kui eksportija on võimeline nõuetekohaselt põhjendatud taotluste alusel näitama, et riigipoolne sekkumine ei võimalda meetmetest kõrvalehoidmist, kui üksikeksportijatele määratakse erinevad tollimaksumäärad. Esiteks ei suutnud kõnealune äriühing selgitada oma peadirektori täpset rolli ja vastutust. Samuti ei suutnud ta selgitada, kas praegused aktsionärid maksid tõepoolest aktsiate eest, mis kuuluvad neile endises riigiosalusega ettevõttes. Selle põhjal oli mõistlik järeldada, et märkimisväärset riigipoolset sekkumist ei suudetud piisavalt välistada. Seetõttu peeti kõrvalehoidmise ohtu liiga suureks ja eksportiva tootja väited selles osas tuli tagasi lükata. |
| --- | --- |

(31)

Kooskõlas algmääruse artikli 9 lõike 5 punktiga e, kui kohaldatakse artikli 2 lõike 7 punkti a, saab määrata individuaalse tollimaksu üksnes siis, kui eksportija on võimeline nõuetekohaselt põhjendatud taotluste alusel näitama, et riigipoolne sekkumine ei võimalda meetmetest kõrvalehoidmist, kui üksikeksportijatele määratakse erinevad tollimaksumäärad. Esiteks ei suutnud kõnealune äriühing selgitada oma peadirektori täpset rolli ja vastutust. Samuti ei suutnud ta selgitada, kas praegused aktsionärid maksid tõepoolest aktsiate eest, mis kuuluvad neile endises riigiosalusega ettevõttes. Selle põhjal oli mõistlik järeldada, et märkimisväärset riigipoolset sekkumist ei suudetud piisavalt välistada. Seetõttu peeti kõrvalehoidmise ohtu liiga suureks ja eksportiva tootja väited selles osas tuli tagasi lükata.

| (32) | Sellest tulenevalt tuli individuaalse kohtlemise taotlus tagasi lükata ja kehtestada üks üleriigiline tollimaks, kuna leiti, et HRV tootjad ei täitnud kõiki algmääruse artikli 9 lõikes 5 esitatud nõudeid individuaalse kohtlemise saamiseks. |
| --- | --- |

(32)

Sellest tulenevalt tuli individuaalse kohtlemise taotlus tagasi lükata ja kehtestada üks üleriigiline tollimaks, kuna leiti, et HRV tootjad ei täitnud kõiki algmääruse artikli 9 lõikes 5 esitatud nõudeid individuaalse kohtlemise saamiseks.

3.3.   Normaalväärtus

3.3.1.   Võrdlusriik

| (33) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a tuleb nende eksportivate tootjate puhul, kellele võimaldatakse turumajanduslikku kohtlemist, normaalväärtus määrata võrdlusriigis kehtivate hindade või arvestusliku väärtuse alusel või hinna järgi, mis kehtib müügi puhul sellisest kolmandast riigist teistesse riikidesse, k.a ühendusse, või kui see ei ole võimalik, siis mis tahes muul põhjendatud alusel, sealhulgas samasuguse toote eest ühenduses tegelikult makstud või makstava hinna alusel, mida on vajaduse korral nõuetekohaselt kohandatud, et sisse arvata põhjendatud kasumimarginaal. |
| --- | --- |

(33)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a tuleb nende eksportivate tootjate puhul, kellele võimaldatakse turumajanduslikku kohtlemist, normaalväärtus määrata võrdlusriigis kehtivate hindade või arvestusliku väärtuse alusel või hinna järgi, mis kehtib müügi puhul sellisest kolmandast riigist teistesse riikidesse, k.a ühendusse, või kui see ei ole võimalik, siis mis tahes muul põhjendatud alusel, sealhulgas samasuguse toote eest ühenduses tegelikult makstud või makstava hinna alusel, mida on vajaduse korral nõuetekohaselt kohandatud, et sisse arvata põhjendatud kasumimarginaal.

| (34) | Vaatlusaluse toote väljaspool ühendust ja HRV tootmise puudumise korral tõi komisjon algatamise teates välja kavatsuse võtta normaalväärtuse aluseks algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt samasuguse toote eest ühenduses tegelikult makstud või makstavad hinnad. |
| --- | --- |

(34)

Vaatlusaluse toote väljaspool ühendust ja HRV tootmise puudumise korral tõi komisjon algatamise teates välja kavatsuse võtta normaalväärtuse aluseks algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt samasuguse toote eest ühenduses tegelikult makstud või makstavad hinnad.

| (35) | Kolm HRV tootjat olid käesolevale ettepanekule vastu, väites, et ühenduses puudub piisav konkurents ja et ühenduse tootmisprotsess ei olnud võrreldav HRV tootmisprotsessiga. Nad taotlesid, et normaalväärtus peaks põhinema kaebuse esitaja hinnal Hiina Rahvavabariiki eksportimisel või DCD tootmiskuludel HRVs. |
| --- | --- |

(35)

Kolm HRV tootjat olid käesolevale ettepanekule vastu, väites, et ühenduses puudub piisav konkurents ja et ühenduse tootmisprotsess ei olnud võrreldav HRV tootmisprotsessiga. Nad taotlesid, et normaalväärtus peaks põhinema kaebuse esitaja hinnal Hiina Rahvavabariiki eksportimisel või DCD tootmiskuludel HRVs.

| (36) | Ühenduse tootmisharu hinda kolmandatesse riikidesse eksportimisel ei saadud aluseks võtta, kuna ei olnud võimalik välistada, et ka need hinnad on dumpinguhinnad. Seega ei saanud kõnealused eksportivad tootjad näidata, et kõnealused meetodid oleksid põhjendatumad kui need, mida kasutasid ühenduse institutsioonid. Eelkõige ei suudetud näidata ega muul viisil tõendada, et konkurents ühenduse turul oli ebapiisav ning et selle tulemusena ei ole ühenduse tootmisharu käsitlevad andmed usaldusväärsed. Mis puutub tootmisprotsessi erinevustesse, siis neid ei peetud oluliseks. |
| --- | --- |

(36)

Ühenduse tootmisharu hinda kolmandatesse riikidesse eksportimisel ei saadud aluseks võtta, kuna ei olnud võimalik välistada, et ka need hinnad on dumpinguhinnad. Seega ei saanud kõnealused eksportivad tootjad näidata, et kõnealused meetodid oleksid põhjendatumad kui need, mida kasutasid ühenduse institutsioonid. Eelkõige ei suudetud näidata ega muul viisil tõendada, et konkurents ühenduse turul oli ebapiisav ning et selle tulemusena ei ole ühenduse tootmisharu käsitlevad andmed usaldusväärsed. Mis puutub tootmisprotsessi erinevustesse, siis neid ei peetud oluliseks.

| (37) | Pealegi ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist ühelegi kolmest äriühingust ning seetõttu ei peetud Hiina eksportivate tootjate tootmiskulusid usaldusväärseteks. |
| --- | --- |

(37)

Pealegi ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist ühelegi kolmest äriühingust ning seetõttu ei peetud Hiina eksportivate tootjate tootmiskulusid usaldusväärseteks.

| (38) | Selle põhjal leiti, et kõige põhjendatum oli võtta normaalväärtuse kindlaksmääramise aluseks ühenduse tootmisharu samasuguse toote tootmiskulud, mida on vajadusel kohandatud eelkõige selleks, et võtta arvesse tootmisprotsesside erinevusi ja juurdepääsu toorainele. |
| --- | --- |

(38)

Selle põhjal leiti, et kõige põhjendatum oli võtta normaalväärtuse kindlaksmääramise aluseks ühenduse tootmisharu samasuguse toote tootmiskulud, mida on vajadusel kohandatud eelkõige selleks, et võtta arvesse tootmisprotsesside erinevusi ja juurdepääsu toorainele.

| (39) | Eksportivad tootjad väitsid, et normaalväärtuse kindlaksmääramisel tugineti olemasolevatele faktidele ning seega algmääruse artiklile 18. Lisaks väideti, et kuna nad tegid käesolevas uurimises täielikult koostööd, ei olnud selline lähenemine õigustatud. |
| --- | --- |

(39)

Eksportivad tootjad väitsid, et normaalväärtuse kindlaksmääramisel tugineti olemasolevatele faktidele ning seega algmääruse artiklile 18. Lisaks väideti, et kuna nad tegid käesolevas uurimises täielikult koostööd, ei olnud selline lähenemine õigustatud.

| (40) | Kõnealuste eksportivate tootjate väide, et normaalväärtus määrati kindlaks algmääruse artikli 18 kohaselt, on ebaõige. Nagu on nimetatud eespool, määrati normaalväärtus kindlaks algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt, mis lubab kasutada mis tahes muud põhjendatud alust, kui normaalväärtuse aluseks ei ole võimalik võtta võrdlusriigis kehtivaid kulusid ja hindasid või selle riigi hindasid eksportimisel teistesse kolmandatesse riikidesse. Seetõttu lükati taotlus tagasi. |
| --- | --- |

(40)

Kõnealuste eksportivate tootjate väide, et normaalväärtus määrati kindlaks algmääruse artikli 18 kohaselt, on ebaõige. Nagu on nimetatud eespool, määrati normaalväärtus kindlaks algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt, mis lubab kasutada mis tahes muud põhjendatud alust, kui normaalväärtuse aluseks ei ole võimalik võtta võrdlusriigis kehtivaid kulusid ja hindasid või selle riigi hindasid eksportimisel teistesse kolmandatesse riikidesse. Seetõttu lükati taotlus tagasi.

3.3.2.   Normaalväärtuse kindlaksmääramine

| (41) | Ühenduse tootmisharu müüs samasugust toodet tüüpilises mahus. Ühenduse tootmisharu omamaine läbimüük oli siiski kahjumis. Seetõttu põhines normaalväärtus ühenduse tootmisharu tootmiskuludel, millele lisati põhjendatud müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum. Ühenduse tootmisharu tootmiskulusid kohandati, et neutraliseerida täiendavad veokulud, mis tekkisid tootmisüksuste füüsilise eraldatuse tõttu ja otsese juurdepääsu puudumise tõttu toorainele, mida tuleb vedada kaugemal asetsevatest tootmiskohtadest ning kõrvalsaaduse (must lubi) eemaldamise tõttu. Peale selle lisati prognoositav kasum, mis vastab ühenduse tootmisharu kasumile 2001. aastal, koos 4,3 %-ga müügi-, üld- ja halduskulude eest, mis põhinesid ühenduse tootmisharu esitatud teabel. |
| --- | --- |

(41)

Ühenduse tootmisharu müüs samasugust toodet tüüpilises mahus. Ühenduse tootmisharu omamaine läbimüük oli siiski kahjumis. Seetõttu põhines normaalväärtus ühenduse tootmisharu tootmiskuludel, millele lisati põhjendatud müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum. Ühenduse tootmisharu tootmiskulusid kohandati, et neutraliseerida täiendavad veokulud, mis tekkisid tootmisüksuste füüsilise eraldatuse tõttu ja otsese juurdepääsu puudumise tõttu toorainele, mida tuleb vedada kaugemal asetsevatest tootmiskohtadest ning kõrvalsaaduse (must lubi) eemaldamise tõttu. Peale selle lisati prognoositav kasum, mis vastab ühenduse tootmisharu kasumile 2001. aastal, koos 4,3 %-ga müügi-, üld- ja halduskulude eest, mis põhinesid ühenduse tootmisharu esitatud teabel.

3.4.   Ekspordihinnad

| (42) | Kogu HRV tootjate ekspordimüük ühendusse toimus otse sõltumatutele klientidele ühenduses ning seetõttu määrati ekspordihind kindlaks tegelikult makstud või makstavate hindade alusel vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8. |
| --- | --- |

(42)

Kogu HRV tootjate ekspordimüük ühendusse toimus otse sõltumatutele klientidele ühenduses ning seetõttu määrati ekspordihind kindlaks tegelikult makstud või makstavate hindade alusel vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8.

3.5.   Võrdlus

| (43) | Eespool määratud kaalutud keskmist normaalväärtust võrreldi koostööd tegevate äriühingute, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, ühendusse suunatud ekspordi kaalutud keskmise hinnaga, nagu on sätestatud algmääruse artikli 2 lõikes 11. |
| --- | --- |

(43)

Eespool määratud kaalutud keskmist normaalväärtust võrreldi koostööd tegevate äriühingute, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, ühendusse suunatud ekspordi kaalutud keskmise hinnaga, nagu on sätestatud algmääruse artikli 2 lõikes 11.

3.6.   Dumpingumarginaal

| (44) | Selle põhjal on üleriigiline dumpingumarginaal, väljendatuna CIF-impordihinnana ühenduse piiril ilma tollimaksu tasumata, 91,8 %. |
| --- | --- |

(44)

Selle põhjal on üleriigiline dumpingumarginaal, väljendatuna CIF-impordihinnana ühenduse piiril ilma tollimaksu tasumata, 91,8 %.

4.   KAHJU

4.1.   Sissejuhatav märkus

| (45) | Kuna analüüs käsitleb üksnes ühte äriühingut, on konfidentsiaalsuse tõttu enamik näitajaid esitatud indekseeritud kujul. |
| --- | --- |

(45)

Kuna analüüs käsitleb üksnes ühte äriühingut, on konfidentsiaalsuse tõttu enamik näitajaid esitatud indekseeritud kujul.

4.2.   Ühenduse toodang

| (46) | Kogu ühenduse toodang uurimisperioodil jäi vahemikku 15 000 ja 20 000 tonni. |
| --- | --- |

(46)

Kogu ühenduse toodang uurimisperioodil jäi vahemikku 15 000 ja 20 000 tonni.

4.3.   Ühenduse tootmisharu määratlus

| (47) | Ühenduse tootja AlzChem GmbH toodang moodustab 100 % ühenduses valmistatud DCDst. Seetõttu leitakse, et see on ühenduse tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(47)

Ühenduse tootja AlzChem GmbH toodang moodustab 100 % ühenduses valmistatud DCDst. Seetõttu leitakse, et see on ühenduse tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses.

4.4.   Tarbimine ühenduses

| (48) | Ühenduse tarbimine määrati kindlaks ühenduse tootmisharu müügimahu põhjal ühenduse turul, millele lisati import HRVst ja muudest kolmandatest riikidest Euroopa Ühenduse Statistikaameti (Eurostat) vastava CN-koodi alusel. Nagu on näidatud allpool toodud tabelis, püsis vaatlusaluse toote tarbimine ühenduses stabiilsena (+ 1 %) vaatlusaluse perioodi jooksul. Sellega seoses tuleb märkida, et 2002. aasta andmed sisaldavad ka importi Norra tootjale ODDA, kes lõpetas tegevuse samal aastal. |
| --- | --- |

(48)

Ühenduse tarbimine määrati kindlaks ühenduse tootmisharu müügimahu põhjal ühenduse turul, millele lisati import HRVst ja muudest kolmandatest riikidest Euroopa Ühenduse Statistikaameti (Eurostat) vastava CN-koodi alusel. Nagu on näidatud allpool toodud tabelis, püsis vaatlusaluse toote tarbimine ühenduses stabiilsena (+ 1 %) vaatlusaluse perioodi jooksul. Sellega seoses tuleb märkida, et 2002. aasta andmed sisaldavad ka importi Norra tootjale ODDA, kes lõpetas tegevuse samal aastal.

| (49) | Ühe importija andmete kohaselt tõi ODDA tegevuse lõpetamine kaasa selle, et mõned tema suurimad kliendid soetasid 2003. aastal varusid, ning see võib samuti selgitada, miks oli tarbimise kõrgpunkt kõnealusel aastal. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühenduse tarbimine (tonnides) | 13 258 | 15 594 | 13 119 | 12 469 | 13 417 |
| Indeks 2002 = 100 | 100 | 118 | 99 | 94 | 101 |

(49)

Ühe importija andmete kohaselt tõi ODDA tegevuse lõpetamine kaasa selle, et mõned tema suurimad kliendid soetasid 2003. aastal varusid, ning see võib samuti selgitada, miks oli tarbimise kõrgpunkt kõnealusel aastal.

2002

2003

2004

2005

Uurimisperiood

Ühenduse tarbimine (tonnides)

13 258

15 594

13 119

12 469

13 417

Indeks 2002 = 100

100

118

99

94

101

4.5.   Hiina RVst pärit import ühendusse

4.5.1.   HRV impordi maht ja turuosa

| (50) | Eurostati andmete kohaselt suurenes import HRVst 2 476 tonnilt 2002. aastal 6 002 tonnini uurimisperioodil. Turuosa suurenes 15–25 %-lt 40–50 %-ni samal ajavahemikul, kuna Hiina tootjad võtsid üle suurema osa varem Norra tootjale ODDA kuulunud turuosast. Impordi kasv oli eriti märkimisväärne 2003. aastal. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Impordimahud (tonnides) | 2 476 | 6 173 | 4 283 | 5 218 | 6 002 |
| Indeks 2002 = 100 | 100 | 249 | 173 | 211 | 241 |
| Turuosa | 15–25 % | 35–45 % | 30–40 % | 35–45 % | 40–50 % |

(50)

Eurostati andmete kohaselt suurenes import HRVst 2 476 tonnilt 2002. aastal 6 002 tonnini uurimisperioodil. Turuosa suurenes 15–25 %-lt 40–50 %-ni samal ajavahemikul, kuna Hiina tootjad võtsid üle suurema osa varem Norra tootjale ODDA kuulunud turuosast. Impordi kasv oli eriti märkimisväärne 2003. aastal.

2002

2003

2004

2005

Uurimisperiood

Impordimahud (tonnides)

2 476

6 173

4 283

5 218

6 002

Indeks 2002 = 100

100

249

173

211

241

Turuosa

15–25 %

35–45 %

30–40 %

35–45 %

40–50 %

4.5.2.   Impordihinnad ja hindade allalöömine

| (51) | Eurostati andmetel vähenesid impordihinnad vaatlusalusel perioodil 11 % võrra, 1 149 eurolt/tonn 2002. aastal 1 022 euroni/tonn uurimisperioodil. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| HRVst suunduva impordi hinnad (eurot/tonn) | 1 149 | 1 071 | 1 338 | 980 | 1 022 |
| Indeks 2002 = 100 | 100 | 93 | 116 | 85 | 89 |

(51)

Eurostati andmetel vähenesid impordihinnad vaatlusalusel perioodil 11 % võrra, 1 149 eurolt/tonn 2002. aastal 1 022 euroni/tonn uurimisperioodil.

2002

2003

2004

2005

Uurimisperiood

HRVst suunduva impordi hinnad (eurot/tonn)

1 149

1 071

1 338

980

1 022

Indeks 2002 = 100

100

93

116

85

89

| (52) | Hinna allalöömise kindlakstegemiseks võrreldi ühenduse tootmisharu müügihindasid ühenduse turul uurimisperioodi käigus Hiina eksportivate tootjate müügihindadega. Kuna Hiina tootjad ei eksportinud nn mikro-DCDd, jäeti see tooteliik hinna allalöömise arvutamisel välja. |
| --- | --- |

(52)

Hinna allalöömise kindlakstegemiseks võrreldi ühenduse tootmisharu müügihindasid ühenduse turul uurimisperioodi käigus Hiina eksportivate tootjate müügihindadega. Kuna Hiina tootjad ei eksportinud nn mikro-DCDd, jäeti see tooteliik hinna allalöömise arvutamisel välja.

| (53) | Ühenduse tootja asjaomased müügihinnad olid sõltumatutele klientidele suunatud hinnad, mida kohandati vajadusel tehasehindade tasemele. Kõnealuseid hindasid võrreldi eksportivate tootjate kehtestatud müügihindadega, millest on maha arvatud allahindlused, ning kohandati vajaduse korral vastavalt CIF-hindadele ühenduse piiril koos tollivormistuskulude ja impordijärgsete kulude nõuetekohase korrigeerimisega. Kolmanda riigi suhtes kohaldatav kokkuleppeline tollimaksumäär – 6,5 % – lisati CIF-hinnale, et saavutada vaba ringluse ühikuhind. |
| --- | --- |

(53)

Ühenduse tootja asjaomased müügihinnad olid sõltumatutele klientidele suunatud hinnad, mida kohandati vajadusel tehasehindade tasemele. Kõnealuseid hindasid võrreldi eksportivate tootjate kehtestatud müügihindadega, millest on maha arvatud allahindlused, ning kohandati vajaduse korral vastavalt CIF-hindadele ühenduse piiril koos tollivormistuskulude ja impordijärgsete kulude nõuetekohase korrigeerimisega. Kolmanda riigi suhtes kohaldatav kokkuleppeline tollimaksumäär – 6,5 % – lisati CIF-hinnale, et saavutada vaba ringluse ühikuhind.

| (54) | Uurimisperioodil oli kaalutud keskmine hinna allalöömise marginaal, väljendatuna protsendimäärana ühenduse tootmisharu keskmisest tehasehinnast, 25–35 % koostööd tegevate Hiina tootjate puhul. |
| --- | --- |

(54)

Uurimisperioodil oli kaalutud keskmine hinna allalöömise marginaal, väljendatuna protsendimäärana ühenduse tootmisharu keskmisest tehasehinnast, 25–35 % koostööd tegevate Hiina tootjate puhul.

4.6.   Ühenduse tootmisharu olukord

| (55) | Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 5 analüüsiti uurimise käigus, mis käsitleb dumpinguhinnaga impordi mõju ühenduse tootmisharule, kõiki majandustegureid, mis olid uurimisperioodil mõjutanud tootmisharu olukorda alates 2002. aastast. |
| --- | --- |

(55)

Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 5 analüüsiti uurimise käigus, mis käsitleb dumpinguhinnaga impordi mõju ühenduse tootmisharule, kõiki majandustegureid, mis olid uurimisperioodil mõjutanud tootmisharu olukorda alates 2002. aastast.

| (56) | Allpool toodud kahjunäitajad puudutavad üksnes vabal turul toimuvat müüki, mis moodustab 85 % ühenduse tootmisharu DCD toodangust. Tuleb märkida, et ülejäänud 15 % DCD toodangust kasutatakse sisetarbeks. Ühenduse tootmisharu on integreeritud tootja, kes kasutab DCDd edasiseks töötlemiseks ning kes muundab DCDd tootmisahela järgmise etapi toodete tootmiseks, ilma müügiarveid väljastamata. Seotud tarbimine püsis vaatlusalusel perioodil üsna stabiilsena ning ei saanud seetõttu mõjutada ühenduse tootmisharu olukorda. |
| --- | --- |

(56)

Allpool toodud kahjunäitajad puudutavad üksnes vabal turul toimuvat müüki, mis moodustab 85 % ühenduse tootmisharu DCD toodangust. Tuleb märkida, et ülejäänud 15 % DCD toodangust kasutatakse sisetarbeks. Ühenduse tootmisharu on integreeritud tootja, kes kasutab DCDd edasiseks töötlemiseks ning kes muundab DCDd tootmisahela järgmise etapi toodete tootmiseks, ilma müügiarveid väljastamata. Seotud tarbimine püsis vaatlusalusel perioodil üsna stabiilsena ning ei saanud seetõttu mõjutada ühenduse tootmisharu olukorda.

4.6.1.   Tootmine, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

| (57) | Tootmisvõimsus suurenes 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 33 %. Tootmisvõimsuse kasv leidis aset 2003. ja 2004. aastal pärast Norra tootja ODDA tegevuse lõpetamist 2002. aasta lõpus. Täiendav tootmisvõimsust tuleks vaadelda selle asjaolu valguses, et ODDA lõpetas tootmise ning et kõnealuse äriühingu turuosa oli juba umbes 25 % ühenduse turust ja müüdi samuti muudele turgudele. Suurenenud tootmisvõimsus saavutati investeeringute ja tehniliste täienduste abil. |
| --- | --- |

(57)

Tootmisvõimsus suurenes 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 33 %. Tootmisvõimsuse kasv leidis aset 2003. ja 2004. aastal pärast Norra tootja ODDA tegevuse lõpetamist 2002. aasta lõpus. Täiendav tootmisvõimsust tuleks vaadelda selle asjaolu valguses, et ODDA lõpetas tootmise ning et kõnealuse äriühingu turuosa oli juba umbes 25 % ühenduse turust ja müüdi samuti muudele turgudele. Suurenenud tootmisvõimsus saavutati investeeringute ja tehniliste täienduste abil.

| (58) | Suurenenud tootmisvõimsuse ja läbimüügi tulemusena suurenesid tootmismahud 37 % 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal. Suurim kasv toimus 2002. ja 2003. aasta vahel. Tootmismahud olid kõige suuremad 2004. aastal, pärast mida need langesid järsult 2005. aastal, millele järgnes kasv uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(58)

Suurenenud tootmisvõimsuse ja läbimüügi tulemusena suurenesid tootmismahud 37 % 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal. Suurim kasv toimus 2002. ja 2003. aasta vahel. Tootmismahud olid kõige suuremad 2004. aastal, pärast mida need langesid järsult 2005. aastal, millele järgnes kasv uurimisperioodil.

| (59) | Tootmisvõimsuse kasutamine kasvas 3 protsendipunkti võrra vaatlusalusel perioodil. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmine (indeks) | 100 | 133 | 143 | 124 | 137 |
| Tootmisvõimsus (indeks) | 100 | 120 | 133 | 133 | 133 |
| Tootmisvõimsuse kasutamine | 84 % | 93 % | 91 % | 78 % | 87 % |

(59)

Tootmisvõimsuse kasutamine kasvas 3 protsendipunkti võrra vaatlusalusel perioodil.

2002

2003

2004

2005

Uurimisperiood

Tootmine (indeks)

100

133

143

124

137

Tootmisvõimsus (indeks)

100

120

133

133

133

Tootmisvõimsuse kasutamine

84 %

93 %

91 %

78 %

87 %

4.6.2.   Varud

| (60) | Vaatlusalusel perioodil suurenesid varud märkimisväärselt. See oli tingitud asjaolust, et ühenduse tootmisharu ei suutnud dumpinguhinnaga impordi tõttu oma müügimahtu suurendada nii, nagu ta eeldas pärast ODDA tegevuse lõpetamist, nagu on selgitatud täiendavalt allpool. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Varud (indeks) | 100 | 151 | 187 | 91 | 178 |

(60)

Vaatlusalusel perioodil suurenesid varud märkimisväärselt. See oli tingitud asjaolust, et ühenduse tootmisharu ei suutnud dumpinguhinnaga impordi tõttu oma müügimahtu suurendada nii, nagu ta eeldas pärast ODDA tegevuse lõpetamist, nagu on selgitatud täiendavalt allpool.

2002

2003

2004

2005

Uurimisperiood

Varud (indeks)

100

151

187

91

178

4.6.3.   Ühenduse müügimaht, turuosad ja keskmised ühikuhinnad

| (61) | Kuigi ühenduse tarbimine püsis stabiilsena, kasvas ühenduse tootmisharu DCD läbimüük sõltumatutele klientidele ühenduse turul 6 % võrra vaatlusalusel perioodil. See saavutas kõrgpunkti 2003. aastal ja vähenes pidevalt 2004. ja 2005. aastal, et suureneda jälle veidi uurimisperioodil. Kõnealune müük toimus siiski pidevalt tootmiskuludest märkimisväärselt madalamate hindadega, v.a mikro-DCD müük, mis moodustas 0–10 % kogumüügist [täpset arvu konfidentsiaalsuse tõttu ei esitata] ühenduse turul ning mis oli väga tulus. |
| --- | --- |

(61)

Kuigi ühenduse tarbimine püsis stabiilsena, kasvas ühenduse tootmisharu DCD läbimüük sõltumatutele klientidele ühenduse turul 6 % võrra vaatlusalusel perioodil. See saavutas kõrgpunkti 2003. aastal ja vähenes pidevalt 2004. ja 2005. aastal, et suureneda jälle veidi uurimisperioodil. Kõnealune müük toimus siiski pidevalt tootmiskuludest märkimisväärselt madalamate hindadega, v.a mikro-DCD müük, mis moodustas 0–10 % kogumüügist [täpset arvu konfidentsiaalsuse tõttu ei esitata] ühenduse turul ning mis oli väga tulus.

| (62) | Lisaks sellele tasub meenutada, et ühenduse tootmisharu kasutab oma toodetud DCDd muude tootmisahela järgmise etapi keemiliste toodete (nt NCN-derivaadid) tootmiseks. Kõnealune sisemine kasutamine moodustab ligikaudu 15 % ühenduse tootmisharu DCD toodangust. |
| --- | --- |

(62)

Lisaks sellele tasub meenutada, et ühenduse tootmisharu kasutab oma toodetud DCDd muude tootmisahela järgmise etapi keemiliste toodete (nt NCN-derivaadid) tootmiseks. Kõnealune sisemine kasutamine moodustab ligikaudu 15 % ühenduse tootmisharu DCD toodangust.

| (63) | Müügimahud ja turuosad olid järgmised: | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügimahud EÜs (indeks) | 100 | 123 | 118 | 104 | 106 |
| Turuosa (%) | 50–60 % | 50–60 % | 60–70 % | 50–60 % | 50–60 % |

(63)

Müügimahud ja turuosad olid järgmised:

2002

2003

2004

2005

Uurimisperiood

Müügimahud EÜs (indeks)

100

123

118

104

106

Turuosa (%)

50–60 %

50–60 %

60–70 %

50–60 %

50–60 %

| (64) | Ühenduse tootmisharu turuosa kasvas 3 protsendipunkti võrra vaatlusalusel perioodil. Siin tuleks siiski arvesse võtta ODDA sulgemisel tekkinud tühimikku turul, kuna ODDA turuosa oli enne tema tegevuse lõpetamist 2002. aasta lõpus umbes 25 %. |
| --- | --- |

(64)

Ühenduse tootmisharu turuosa kasvas 3 protsendipunkti võrra vaatlusalusel perioodil. Siin tuleks siiski arvesse võtta ODDA sulgemisel tekkinud tühimikku turul, kuna ODDA turuosa oli enne tema tegevuse lõpetamist 2002. aasta lõpus umbes 25 %.

| (65) | Hoolimata Hiina DCD pakutavast konkurentsist ja hinnakõikumisest 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal, suutis ühenduse tootmisharu oma sõltumatutele klientidele suunatud keskmist ühikuhinda ühenduse turul suurendada 2 % võrra vaatlusalusel perioodil. Tuleks siiski märkida, et nende hindade hulka kuulub ka mikro-DCD, mille puhul Hiina eksportivad tootjad ei paku konkurentsi ja mille eest saab kõrgemat hinda. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügihind EÜs (indeks) | 100 | 109 | 105 | 108 | 102 |

(65)

Hoolimata Hiina DCD pakutavast konkurentsist ja hinnakõikumisest 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal, suutis ühenduse tootmisharu oma sõltumatutele klientidele suunatud keskmist ühikuhinda ühenduse turul suurendada 2 % võrra vaatlusalusel perioodil. Tuleks siiski märkida, et nende hindade hulka kuulub ka mikro-DCD, mille puhul Hiina eksportivad tootjad ei paku konkurentsi ja mille eest saab kõrgemat hinda.

2002

2003

2004

2005

Uurimisperiood

Müügihind EÜs (indeks)

100

109

105

108

102

4.6.4.   Tasuvus ja rahakäive

| (66) | Vaatlusalusel perioodil oli ühenduse tootmisharu kasumlikkus alati negatiivne. Kahjud olid suurimad uurimisperioodil, mil need jäid vahemikku – 20 kuni – 30 %. Ühenduse tootmisharu arvates tuleb võrdlusaastat (2002. aasta) pidada erandlikuks ODDA tegevuse lõpetamise järgse konkreetse turuolukorra tõttu. 2003. aastal suutis ühenduse tootmisharu vähendada kahjusid hoolimata asjaolust, et import HRVst saavutas oma kõrgpunkti. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tasuvus | – 20 % kuni – 30 % | 0 kuni – 10 % | – 10 % kuni – 20 % | – 10 % kuni – 20 % | – 20 % kuni – 30 % |

(66)

Vaatlusalusel perioodil oli ühenduse tootmisharu kasumlikkus alati negatiivne. Kahjud olid suurimad uurimisperioodil, mil need jäid vahemikku – 20 kuni – 30 %. Ühenduse tootmisharu arvates tuleb võrdlusaastat (2002. aasta) pidada erandlikuks ODDA tegevuse lõpetamise järgse konkreetse turuolukorra tõttu. 2003. aastal suutis ühenduse tootmisharu vähendada kahjusid hoolimata asjaolust, et import HRVst saavutas oma kõrgpunkti.

2002

2003

2004

2005

Uurimisperiood

Tasuvus

– 20 % kuni – 30 %

0 kuni – 10 %

– 10 % kuni – 20 %

– 10 % kuni – 20 %

– 20 % kuni – 30 %

| (67) | Rahakäive oli vaatlusalusel perioodil alati negatiivne, v.a 2003. aastal, kooskõlas ühenduse tootmisharu kahjude vähendamisega kõnealusel aastal. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rahakäive (indeks) | – 100 | 82 | – 136 | – 208 | – 244 |

(67)

Rahakäive oli vaatlusalusel perioodil alati negatiivne, v.a 2003. aastal, kooskõlas ühenduse tootmisharu kahjude vähendamisega kõnealusel aastal.

2002

2003

2004

2005

Uurimisperiood

Rahakäive (indeks)

– 100

82

– 136

– 208

– 244

4.6.5.   Investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

| (68) | Ühenduse tootmisharu registreeris märkimisväärsed investeeringute tasemed eriti 2003. aastal. Kõnealused investeeringud olid peamiselt seotud tootmisvõimsuse kasvuga, millest oli juttu eespool. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investeeringud (indeks) | 100 | 171 | 69 | 44 | 54 |

(68)

Ühenduse tootmisharu registreeris märkimisväärsed investeeringute tasemed eriti 2003. aastal. Kõnealused investeeringud olid peamiselt seotud tootmisvõimsuse kasvuga, millest oli juttu eespool.

2002

2003

2004

2005

Uurimisperiood

Investeeringud (indeks)

100

171

69

44

54

| (69) | Samasuguse toote tootmise ja läbimüügi investeeringutasuvus oli negatiivne ning langes vaatlusalusel perioodil oluliselt, kajastades kasumlikkuse eespool nimetatud negatiivset suundumust. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investeeringute tasuvus | – 10 % kuni – 20 % | 0 % kuni – 10 % | – 20 % kuni – 30 % | – 20 % kuni – 30 % | – 20 % kuni – 30 % |

(69)

Samasuguse toote tootmise ja läbimüügi investeeringutasuvus oli negatiivne ning langes vaatlusalusel perioodil oluliselt, kajastades kasumlikkuse eespool nimetatud negatiivset suundumust.

2002

2003

2004

2005

Uurimisperiood

Investeeringute tasuvus

– 10 % kuni – 20 %

0 % kuni – 10 %

– 20 % kuni – 30 %

– 20 % kuni – 30 %

– 20 % kuni – 30 %

| (70) | Leiti, et ühenduse tootmisharu kapitali kaasamise võimet vaatlusalusel perioodil oluliselt ei mõjutatud, arvestades, et DCD kujutas endast vaid väikest osa kogu ühenduse tootmisharu äritegevusest. |
| --- | --- |

(70)

Leiti, et ühenduse tootmisharu kapitali kaasamise võimet vaatlusalusel perioodil oluliselt ei mõjutatud, arvestades, et DCD kujutas endast vaid väikest osa kogu ühenduse tootmisharu äritegevusest.

4.6.6.   Tööhõive, tootlikkus, majanduskasv ja palk

| (71) | Ühenduse tootmisharu tööhõive, tootlikkuse ja tööjõukulude areng oli järgmine: | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Töötajate arv (indeks) | 100 | 128 | 122 | 117 | 114 |
| Tootlikkus (tonni/töötaja) (indeks) | 100 | 104 | 118 | 106 | 121 |
| Tööjõukulud töötaja kohta (indeks) | 100 | 100 | 103 | 103 | 106 |

(71)

Ühenduse tootmisharu tööhõive, tootlikkuse ja tööjõukulude areng oli järgmine:

2002

2003

2004

2005

Uurimisperiood

Töötajate arv (indeks)

100

128

122

117

114

Tootlikkus (tonni/töötaja) (indeks)

100

104

118

106

121

Tööjõukulud töötaja kohta (indeks)

100

100

103

103

106

| (72) | Ühenduse tootmisharu suurendas oma töötajate arvu 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 14 % võrra. Paralleelselt kasvas tootlikkus ratsionaliseerimise ja suurema tootmismahu tulemusena. |
| --- | --- |

(72)

Ühenduse tootmisharu suurendas oma töötajate arvu 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 14 % võrra. Paralleelselt kasvas tootlikkus ratsionaliseerimise ja suurema tootmismahu tulemusena.

| (73) | Keskmised palgatasemed kasvasid 6 % võrra vaatlusalusel perioodil. |
| --- | --- |

(73)

Keskmised palgatasemed kasvasid 6 % võrra vaatlusalusel perioodil.

4.6.7.   Dumpingumarginaali suurus ja toibumine varasemast dumpingust

| (74) | Mis puutub tegeliku dumpingumarginaali suuruse mõjusse ühenduse tootmisharule, arvestades HRVst dumpinguhinnaga impordi mahtu ja hindasid, ei saa seda mõju pidada tähtsusetuks. |
| --- | --- |

(74)

Mis puutub tegeliku dumpingumarginaali suuruse mõjusse ühenduse tootmisharule, arvestades HRVst dumpinguhinnaga impordi mahtu ja hindasid, ei saa seda mõju pidada tähtsusetuks.

| (75) | Peale selle puudusid viited sellele, et ühenduse tootmisharu oli toibumas viimase dumpingu mõjudest. |
| --- | --- |

(75)

Peale selle puudusid viited sellele, et ühenduse tootmisharu oli toibumas viimase dumpingu mõjudest.

4.7.   Järeldus kahju kohta

| (76) | Välja arvatud 2003. aasta kõrgpunkt, püsis tarbimine vaatlusalusel perioodil stabiilsena. Samal perioodil kasvas märkimisväärselt vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga impordi maht ning samuti kasvas nende turuosa 15–25 %-lt 2002. aastal 40–50 %-ni uurimisperioodil. Dumpinguhinnaga impordi keskmised hinnad olid märkimisväärselt madalamad kui ühenduse tootmisharu keskmised hinnad kogu vaatlusaluse perioodi kestel. Kaalutud keskmise põhjal lõid kõnealuse impordi hinnad uurimisperioodil ühenduse tootmisharu hinnad alla 25–35 % võrra. |
| --- | --- |

(76)

Välja arvatud 2003. aasta kõrgpunkt, püsis tarbimine vaatlusalusel perioodil stabiilsena. Samal perioodil kasvas märkimisväärselt vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga impordi maht ning samuti kasvas nende turuosa 15–25 %-lt 2002. aastal 40–50 %-ni uurimisperioodil. Dumpinguhinnaga impordi keskmised hinnad olid märkimisväärselt madalamad kui ühenduse tootmisharu keskmised hinnad kogu vaatlusaluse perioodi kestel. Kaalutud keskmise põhjal lõid kõnealuse impordi hinnad uurimisperioodil ühenduse tootmisharu hinnad alla 25–35 % võrra.

| (77) | Samal perioodil kandis ühenduse tootmisharu suuri kahjusid, mis saavutasid oma kõrgpunkti uurimisperioodil, jäädes vahemikku – 20 % kuni – 30 %. Kooskõlas kasumlikkuse negatiivse arenguga näitasid sellega seotud näitajad, nagu investeeringute tasuvus ja rahakäive, negatiivset suundumust. |
| --- | --- |

(77)

Samal perioodil kandis ühenduse tootmisharu suuri kahjusid, mis saavutasid oma kõrgpunkti uurimisperioodil, jäädes vahemikku – 20 % kuni – 30 %. Kooskõlas kasumlikkuse negatiivse arenguga näitasid sellega seotud näitajad, nagu investeeringute tasuvus ja rahakäive, negatiivset suundumust.

| (78) | Teatud kahjunäitajad, nagu tootmismahud, tootmisvõimsus, müügimahud, turuosa ja müügihinnad ühenduse turul, näitasid positiivset suundumust vaatlusalusel perioodil. Kõnealusel hindamisel ei võetud arvesse sisemist kasutust, kuna see püsis vaatlusalusel perioodil stabiilsena ning ei mõjutanud seetõttu kahjuanalüüsi. |
| --- | --- |

(78)

Teatud kahjunäitajad, nagu tootmismahud, tootmisvõimsus, müügimahud, turuosa ja müügihinnad ühenduse turul, näitasid positiivset suundumust vaatlusalusel perioodil. Kõnealusel hindamisel ei võetud arvesse sisemist kasutust, kuna see püsis vaatlusalusel perioodil stabiilsena ning ei mõjutanud seetõttu kahjuanalüüsi.

| (79) | Teatud kahjunäitajate positiivset arengut tuleks siiski vaadelda 2002. aasta lõpus Norra tootja ODDA tegevuse lõpetamise ning sellele järgneva ühenduse tootmisharu ja Hiina eksportivate tootjate vahelise konkurentsi valguses, et võtta üle ODDA-le kuulunud turuosa. Tegelikult on märkimisväärne, et Hiina import täitis enamuse ODDA tegevuse lõpetamise järel tekkinud tühimikust. Esialgu, 2003. aastal, suutis ühenduse tootmisharu haarata umbes 1/3 ODDA-le kuulunud turuosast. See vähenes märgatavalt umbes 1/7ni uurimisperioodil. Seega, isegi kui mõned näitajad näitasid veidi positiivset suundumust, oleksid need võinud eeldatavasti areneda palju soodsamalt, kui neid ei oleks mõjutanud dumpinguhinnaga import HRVst. Igal juhul näitasid ühenduse tootmisharu majandustulemustega seotud näitajad (kasum, investeeringutasuvus, rahakäive) sellist negatiivset suundumust, et need kaaluvad üldiselt üles kõik positiivsed arengud. Nagu ühenduse tootmisharu finantsolukord näitab, ei saanud ta kasu ODDA tootmise lõpetamisest ja on nüüd olukorras, kus tema elujõulisus on meetmete puudumisel kaalul. |
| --- | --- |

(79)

Teatud kahjunäitajate positiivset arengut tuleks siiski vaadelda 2002. aasta lõpus Norra tootja ODDA tegevuse lõpetamise ning sellele järgneva ühenduse tootmisharu ja Hiina eksportivate tootjate vahelise konkurentsi valguses, et võtta üle ODDA-le kuulunud turuosa. Tegelikult on märkimisväärne, et Hiina import täitis enamuse ODDA tegevuse lõpetamise järel tekkinud tühimikust. Esialgu, 2003. aastal, suutis ühenduse tootmisharu haarata umbes 1/3 ODDA-le kuulunud turuosast. See vähenes märgatavalt umbes 1/7ni uurimisperioodil. Seega, isegi kui mõned näitajad näitasid veidi positiivset suundumust, oleksid need võinud eeldatavasti areneda palju soodsamalt, kui neid ei oleks mõjutanud dumpinguhinnaga import HRVst. Igal juhul näitasid ühenduse tootmisharu majandustulemustega seotud näitajad (kasum, investeeringutasuvus, rahakäive) sellist negatiivset suundumust, et need kaaluvad üldiselt üles kõik positiivsed arengud. Nagu ühenduse tootmisharu finantsolukord näitab, ei saanud ta kasu ODDA tootmise lõpetamisest ja on nüüd olukorras, kus tema elujõulisus on meetmete puudumisel kaalul.

| (80) | Eespool toodu valguses jõutakse järeldusele, et ühenduse tootmisharu kandis olulist kahju algmääruse artikli 3 tähenduses. |
| --- | --- |

(80)

Eespool toodu valguses jõutakse järeldusele, et ühenduse tootmisharu kandis olulist kahju algmääruse artikli 3 tähenduses.

5.   PÕHJUSLIKUD SEOSED

5.1.   Sisejuhatus

| (81) | Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõigetega 6 ja 7 uuris komisjon, kas on olemas põhjuslik seos vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga impordi ja ühenduse tootmisharu kantud olulise kahju vahel. Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuriti ka muid teadaolevaid tegureid, mis võisid samal ajal kahjustada ühenduse tootmisharu, et vältida nende tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamist dumpinguhinnaga impordile. |
| --- | --- |

(81)

Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõigetega 6 ja 7 uuris komisjon, kas on olemas põhjuslik seos vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga impordi ja ühenduse tootmisharu kantud olulise kahju vahel. Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuriti ka muid teadaolevaid tegureid, mis võisid samal ajal kahjustada ühenduse tootmisharu, et vältida nende tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamist dumpinguhinnaga impordile.

5.2.   Dumpinguhinnaga impordi mõju

| (82) | Tuletatakse meelde, et kogu HRVst imporditud toode oli standardtüüpi DCD, mis moodustab enamuse ka ühenduse tootmisharu müügist ühenduse turul. Ühenduse tootmisharu nn mikro-DCD müük tuli hinna allalöömise arvutamisel välja jätta, kuna Hiina tootjad seda ei eksportinud. |
| --- | --- |

(82)

Tuletatakse meelde, et kogu HRVst imporditud toode oli standardtüüpi DCD, mis moodustab enamuse ka ühenduse tootmisharu müügist ühenduse turul. Ühenduse tootmisharu nn mikro-DCD müük tuli hinna allalöömise arvutamisel välja jätta, kuna Hiina tootjad seda ei eksportinud.

| (83) | Import HRVst kasvas 141 % võrra vaatlusalusel perioodil. Selle tulemusena kasvas nende turuosa 15–25 %-lt 2002. aastal 40–50 %-ni uurimisperioodil. Tasub märkida, et dumpinguhinnaga impordi maht oli suurim 2003. aastal (6 173 tonni), kajastades Norra tootja tegevuse lõpetamise mõjusid, seejärel see langes 2004. aastal, et taas pidevalt kasvada 2005. aastal ja uurimisperioodil, mil see jõudis 6 002 tonnini.
  Tabel 1
  Import HRVst |
| --- | --- |

(83)

Import HRVst kasvas 141 % võrra vaatlusalusel perioodil. Selle tulemusena kasvas nende turuosa 15–25 %-lt 2002. aastal 40–50 %-ni uurimisperioodil. Tasub märkida, et dumpinguhinnaga impordi maht oli suurim 2003. aastal (6 173 tonni), kajastades Norra tootja tegevuse lõpetamise mõjusid, seejärel see langes 2004. aastal, et taas pidevalt kasvada 2005. aastal ja uurimisperioodil, mil see jõudis 6 002 tonnini.

Tabel 1

Import HRVst

Image

| (84) | Dumpinguhinnaga impordi keskmised hinnad olid märkimisväärselt madalamad kui ühenduse tootmisharu keskmised hinnad, lüües need alla 25–35 % võrra uurimisperioodil. Hiina ekspordihinnad langesid 11 % võrra vaatlusalusel perioodil, kuid ei järginud selget langustendentsi. Hiina eksportivad tootjad langetasid hindu 7 % võrra 2003. aastal, püüdes üle võtta ODDA-le kuulunud turuosa. Olles omandanud suurema osa sellest turuosast, tõstsid nad oma hindu 25 % võrra 2004. aastal, langetasid neid 27 % võrra 2005. aastal ja seejärel tõstsid neid jälle 4 % võrra uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(84)

Dumpinguhinnaga impordi keskmised hinnad olid märkimisväärselt madalamad kui ühenduse tootmisharu keskmised hinnad, lüües need alla 25–35 % võrra uurimisperioodil. Hiina ekspordihinnad langesid 11 % võrra vaatlusalusel perioodil, kuid ei järginud selget langustendentsi. Hiina eksportivad tootjad langetasid hindu 7 % võrra 2003. aastal, püüdes üle võtta ODDA-le kuulunud turuosa. Olles omandanud suurema osa sellest turuosast, tõstsid nad oma hindu 25 % võrra 2004. aastal, langetasid neid 27 % võrra 2005. aastal ja seejärel tõstsid neid jälle 4 % võrra uurimisperioodil.

| (85) | Samal ajal, kuigi dumpinguhinnaga impordi hinnad langesid 11 % võrra vaatlusalusel perioodil, suutis ühenduse tootmisharu üldiselt hoida oma hindasid suhteliselt stabiilsetena (2 %-line kasv). Siiski tuleks meeles pidada, et kõnealused hinnad hõlmavad mikro-DCDd, mille puhul HRV ei paku konkurentsi ja millel oli palju kõrgem hind. Seega mõjutab ühenduse tootmisharu keskmisi aastaseid müügihindu müügimahu muutumine ning vastavalt standard- ja mikro-DCD hinnad.
  Tabel 2
  Ühikuhindade areng |
| --- | --- |

(85)

Samal ajal, kuigi dumpinguhinnaga impordi hinnad langesid 11 % võrra vaatlusalusel perioodil, suutis ühenduse tootmisharu üldiselt hoida oma hindasid suhteliselt stabiilsetena (2 %-line kasv). Siiski tuleks meeles pidada, et kõnealused hinnad hõlmavad mikro-DCDd, mille puhul HRV ei paku konkurentsi ja millel oli palju kõrgem hind. Seega mõjutab ühenduse tootmisharu keskmisi aastaseid müügihindu müügimahu muutumine ning vastavalt standard- ja mikro-DCD hinnad.

Tabel 2

Ühikuhindade areng

Image

| (86) | Pidades silmas standard-DCD puhul kindlaks tehtud märkimisväärset hinna allalöömist, mis oli 25–35 % uurimisperioodil, on selge, et dumpinguhinnaga import on avaldanud tugevat langussurvet ühenduse tootmisharu müügihindadele standard-DCD puhul, mis moodustab enamuse tema läbimüügist, ning on seega takistanud ühenduse tootmisharul kehtestada oma hindu sel tasemel, mis kataks tema tootmiskulud. Sellel omakorda on olnud negatiivne mõju ühenduse tootmisharu kasumlikkusele, tuues kaasa suurema osa märkimisväärsetest kahjudest kogu vaatlusaluse perioodi kestel. |
| --- | --- |

(86)

Pidades silmas standard-DCD puhul kindlaks tehtud märkimisväärset hinna allalöömist, mis oli 25–35 % uurimisperioodil, on selge, et dumpinguhinnaga import on avaldanud tugevat langussurvet ühenduse tootmisharu müügihindadele standard-DCD puhul, mis moodustab enamuse tema läbimüügist, ning on seega takistanud ühenduse tootmisharul kehtestada oma hindu sel tasemel, mis kataks tema tootmiskulud. Sellel omakorda on olnud negatiivne mõju ühenduse tootmisharu kasumlikkusele, tuues kaasa suurema osa märkimisväärsetest kahjudest kogu vaatlusaluse perioodi kestel.

| (87) | Kuna ühenduse tootmisharu kandis kahjusid DCD läbimüügilt juba 2002. aastal, uuriti, kas kahjud on olemuselt pigem struktuurilised kui üksnes dumpinguhinnaga impordi põhjustatud. Sellega seoses tuleb meeles pidada, et dumpinguhinnaga impordil oli ühenduse turul tugev seisund juba 2002. aastal, turuosaga 15–25 %. Peale selle esitas ühenduse tootmisharu tõendeid, mis näitasid, et kulude vähendamise kava tõttu suutis ta vaatlusalusel perioodil hoida oma ühikukulusid stabiilsetena, vaatamata tooraine hinnatõusule. Hiina impordi põhjustatud hinna allalöömise tõttu ei olnud sellel siiski kahjude vähendamise soovitud mõju, vaid üksnes takistas nende kasvu. |
| --- | --- |

(87)

Kuna ühenduse tootmisharu kandis kahjusid DCD läbimüügilt juba 2002. aastal, uuriti, kas kahjud on olemuselt pigem struktuurilised kui üksnes dumpinguhinnaga impordi põhjustatud. Sellega seoses tuleb meeles pidada, et dumpinguhinnaga impordil oli ühenduse turul tugev seisund juba 2002. aastal, turuosaga 15–25 %. Peale selle esitas ühenduse tootmisharu tõendeid, mis näitasid, et kulude vähendamise kava tõttu suutis ta vaatlusalusel perioodil hoida oma ühikukulusid stabiilsetena, vaatamata tooraine hinnatõusule. Hiina impordi põhjustatud hinna allalöömise tõttu ei olnud sellel siiski kahjude vähendamise soovitud mõju, vaid üksnes takistas nende kasvu.

| (88) | Tänu kulude vähendamise jõupingutustele ja ODDA turult lahkumisele 2002. aasta lõpus, oli ühenduse tootmisharu toibumas enne Hiina impordi kõrgpunkti 2003. aastal. Pärast kõnealust kõrgpunkti, mis võimaldas Hiina tootjatel võtta üle enamus ODDA turuosast, kasvasid ühenduse tootmisharu kahjud – 10 % kuni – 20 %-ni 2004. aastal ja jätkasid pidevalt kasvamist 2005. aastal ja uurimisperioodil, kooskõlas dumpinguhinnaga impordi mahtude kasvu ja keskmiste impordihindade langusega.
  Tabel 3
  Ühenduse tootmisharu kasumlikkus |
| --- | --- |

(88)

Tänu kulude vähendamise jõupingutustele ja ODDA turult lahkumisele 2002. aasta lõpus, oli ühenduse tootmisharu toibumas enne Hiina impordi kõrgpunkti 2003. aastal. Pärast kõnealust kõrgpunkti, mis võimaldas Hiina tootjatel võtta üle enamus ODDA turuosast, kasvasid ühenduse tootmisharu kahjud – 10 % kuni – 20 %-ni 2004. aastal ja jätkasid pidevalt kasvamist 2005. aastal ja uurimisperioodil, kooskõlas dumpinguhinnaga impordi mahtude kasvu ja keskmiste impordihindade langusega.

Tabel 3

Ühenduse tootmisharu kasumlikkus

Image

| (89) | Põhjuslikku seost dumpinguhinnaga impordi ja ühenduse tootmisharu majandusliku olukorra halvenemise vahel näib veelgi tugevdavat asjaolu, et ühenduse tootmisharu on kasumis selle tüübi puhul (mikro-DCD), kus Hiina import ei paku konkurentsi, samas kui ta kannab suuri kahjusid DCD standardtüübi puhul, kus ta seisab silmitsi ebaausa konkurentsiga HRVst. |
| --- | --- |

(89)

Põhjuslikku seost dumpinguhinnaga impordi ja ühenduse tootmisharu majandusliku olukorra halvenemise vahel näib veelgi tugevdavat asjaolu, et ühenduse tootmisharu on kasumis selle tüübi puhul (mikro-DCD), kus Hiina import ei paku konkurentsi, samas kui ta kannab suuri kahjusid DCD standardtüübi puhul, kus ta seisab silmitsi ebaausa konkurentsiga HRVst.

| (90) | Pidades silmas eespool nimetatut ja eelkõige allpool näidatud dumpinguhinnaga impordi turuosa arengut hindadega, mis lõid märkimisväärselt alla ühenduse tootmisharu hinnad, järeldatakse, et dumpinguhinnaga import mängis ühenduse tootmisharu kahjustatud olukorras määravat rolli.
  Tabel 4
  Turuosade areng | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dumpinguhinnaga import HRVst | 15–25 % | 35–45 % | 30–40 % | 35–45 % | 40–50 % |
| Ühenduse tootmisharu | 50–60 % | 50–60 % | 60–70 % | 50–60 % | 50–60 % |

(90)

Pidades silmas eespool nimetatut ja eelkõige allpool näidatud dumpinguhinnaga impordi turuosa arengut hindadega, mis lõid märkimisväärselt alla ühenduse tootmisharu hinnad, järeldatakse, et dumpinguhinnaga import mängis ühenduse tootmisharu kahjustatud olukorras määravat rolli.

Tabel 4

Turuosade areng

2002

2003

2004

2005

Uurimisperiood

Dumpinguhinnaga import HRVst

15–25 %

35–45 %

30–40 %

35–45 %

40–50 %

Ühenduse tootmisharu

50–60 %

50–60 %

60–70 %

50–60 %

50–60 %

5.3.   Muude tegurite mõju

5.3.1.   Sissejuhatav märkus

| (91) | Pidades silmas ühenduse stabiilset tarbimist vaatlusalusel perioodil ja muudest kolmandatest riikidest pärineva impordi puudumist, mistõttu ainsateks teadaolevateks DCD tootjateks on ühenduse tootmisharu ja mõned Hiina tootjad, on väga vähe muid teadaolevaid tegureid, mis oleksid võinud aidata kaasa ühenduse tootmisharu kahjustatud olukorrale. |
| --- | --- |

(91)

Pidades silmas ühenduse stabiilset tarbimist vaatlusalusel perioodil ja muudest kolmandatest riikidest pärineva impordi puudumist, mistõttu ainsateks teadaolevateks DCD tootjateks on ühenduse tootmisharu ja mõned Hiina tootjad, on väga vähe muid teadaolevaid tegureid, mis oleksid võinud aidata kaasa ühenduse tootmisharu kahjustatud olukorrale.

5.3.2.   Ühenduse tootmisharu ekspordijõudlus

| (92) | Uuriti, kas ühenduse tootmisharu eksport kolmandatesse riikidesse võis aidata kaasa vaatlusalusel perioodil tekitatud kahjule. Eksport kolmandatesse riikidesse moodustas märkimisväärse osa (30–50 %) ühenduse tootmisharu vaatlusaluse toote läbimüügist vaatlusalusel perioodil. Ekspordimaht kasvas oluliselt 58 % võrra 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal, samas kui keskmine ühikuhind langes 2 % võrra. See näitab, et hoolimata Hiina eksportijate ägedast konkurentsist ka ühendusest väljapoole jäävatel turgudel, on tugev nõudlus ühenduse tootmisharu toodetud DCD järele, isegi hindadega, mis on palju kõrgemad Hiina eksportijate hindadest, kuigi, nagu on selgitatud eespool, kõrgemaid keskmisi hindasid saab selgitada mikro-DCD eest saadud kõrgemate hindadega. |
| --- | --- |

(92)

Uuriti, kas ühenduse tootmisharu eksport kolmandatesse riikidesse võis aidata kaasa vaatlusalusel perioodil tekitatud kahjule. Eksport kolmandatesse riikidesse moodustas märkimisväärse osa (30–50 %) ühenduse tootmisharu vaatlusaluse toote läbimüügist vaatlusalusel perioodil. Ekspordimaht kasvas oluliselt 58 % võrra 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal, samas kui keskmine ühikuhind langes 2 % võrra. See näitab, et hoolimata Hiina eksportijate ägedast konkurentsist ka ühendusest väljapoole jäävatel turgudel, on tugev nõudlus ühenduse tootmisharu toodetud DCD järele, isegi hindadega, mis on palju kõrgemad Hiina eksportijate hindadest, kuigi, nagu on selgitatud eespool, kõrgemaid keskmisi hindasid saab selgitada mikro-DCD eest saadud kõrgemate hindadega.

| (93) | Selleks, et oleks võimalik konkureerida Hiina madala hinnaga standard-DCDga ka kolmandate riikide turgudel, toimus ühenduse tootmisharu ekspordimüük tootmiskuludest palju madalamate hindadega, kahjustades seega tema üldist kasumlikkust. Kõnealune eksport ei mõjutanud siiski otseselt kasumlikkust ühenduse turul. |
| --- | --- |

(93)

Selleks, et oleks võimalik konkureerida Hiina madala hinnaga standard-DCDga ka kolmandate riikide turgudel, toimus ühenduse tootmisharu ekspordimüük tootmiskuludest palju madalamate hindadega, kahjustades seega tema üldist kasumlikkust. Kõnealune eksport ei mõjutanud siiski otseselt kasumlikkust ühenduse turul.

5.3.3.   Väidetav ise põhjustatud kahju

| (94) | Arvestades, et ühenduse tootmisharu on kandnud vaatlusaluse toote puhul mitu aastat kahju ning sellest hoolimata otsustas investeerida täiendavasse tootmisvõimsusesse 2003. ja 2004. aastal, mis viisid suuremate tootmismahtude ja varudeni, uuriti, kas i) kahjud on olemuselt struktuurilised ja ii) kas otsus investeerida täiendavasse tootmisvõimsusesse on aidanud kaasa ühenduse tootmisharu kahjustatud olukorrale. Viimase väite esitas ka üks importija, kes väitis, et ühenduse tootmisharu otsus suurendada oma tootmisvõimsust ühe kolmandiku võrra, olles teadlik juba olemasolevast impordist Hiinast, suurendas märkimisväärselt survet turule. |
| --- | --- |

(94)

Arvestades, et ühenduse tootmisharu on kandnud vaatlusaluse toote puhul mitu aastat kahju ning sellest hoolimata otsustas investeerida täiendavasse tootmisvõimsusesse 2003. ja 2004. aastal, mis viisid suuremate tootmismahtude ja varudeni, uuriti, kas i) kahjud on olemuselt struktuurilised ja ii) kas otsus investeerida täiendavasse tootmisvõimsusesse on aidanud kaasa ühenduse tootmisharu kahjustatud olukorrale. Viimase väite esitas ka üks importija, kes väitis, et ühenduse tootmisharu otsus suurendada oma tootmisvõimsust ühe kolmandiku võrra, olles teadlik juba olemasolevast impordist Hiinast, suurendas märkimisväärselt survet turule.

| (95) | Kahjude tasemete osas näitab ühenduse tootmisharult saadud teave, et ühenduse tootmisharu suutis kulude vähendamise kava tõttu hoida oma ühikukulusid vaatlusalusel perioodil stabiilsetena, vaatamata tooraine hinnatõusule. Kuigi ei ole võimalik võrrelda ühenduse tootmisharu kulustruktuuri mõne teise DCD tootja kulustruktuuriga, kuna ühelegi Hiina eksportivale tootjale ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, on ühenduse tootmisharu siiski kulude suhtes ebasoodsamas olukorras, kuna tal on kolm eri tootmispaika, ta asub kaugel söekaevandustest ja tal on kulukas tootmisprotsess. Sellest hoolimata näitab asjaolu, et ühenduse tootmisharu teenis 2001. aastal vähe kasumit ning ja et ta on tasuv selle tooteliigi puhul (mikro-DCD), mida Hiina tootjad ei ekspordi, et tavalise konkurentsi tingimustes oleks ühenduse tootmisharu seisukord palju parem ning seetõttu ei saa kahjud olla vaid struktuurilised. |
| --- | --- |

(95)

Kahjude tasemete osas näitab ühenduse tootmisharult saadud teave, et ühenduse tootmisharu suutis kulude vähendamise kava tõttu hoida oma ühikukulusid vaatlusalusel perioodil stabiilsetena, vaatamata tooraine hinnatõusule. Kuigi ei ole võimalik võrrelda ühenduse tootmisharu kulustruktuuri mõne teise DCD tootja kulustruktuuriga, kuna ühelegi Hiina eksportivale tootjale ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, on ühenduse tootmisharu siiski kulude suhtes ebasoodsamas olukorras, kuna tal on kolm eri tootmispaika, ta asub kaugel söekaevandustest ja tal on kulukas tootmisprotsess. Sellest hoolimata näitab asjaolu, et ühenduse tootmisharu teenis 2001. aastal vähe kasumit ning ja et ta on tasuv selle tooteliigi puhul (mikro-DCD), mida Hiina tootjad ei ekspordi, et tavalise konkurentsi tingimustes oleks ühenduse tootmisharu seisukord palju parem ning seetõttu ei saa kahjud olla vaid struktuurilised.

| (96) | Mis puutub ühenduse tootmisharu otsusesse suurendada oma tootmisvõimsust, tuleb märkida, et see toimus pärast ODDA tegevuse lõpetamist, kellele enne tema turult lahkumist kuulus märkimisväärne turuosa ühenduse turul. Hiina impordi, mis suutis dumpinguhindade tõttu võtta üle enamuse ODDA kaotatud turuosast, puudumisel võiks ühenduse tootmisharu eeldatavasti haarata palju suurema osa turust. Teisest küljest ei või ettevõtja aga kunagi loota, et kogu tarbimise kasvu puhul tema piirkonnas soovitakse tarneid just temalt ja mitte välismaistelt allikatelt. |
| --- | --- |

(96)

Mis puutub ühenduse tootmisharu otsusesse suurendada oma tootmisvõimsust, tuleb märkida, et see toimus pärast ODDA tegevuse lõpetamist, kellele enne tema turult lahkumist kuulus märkimisväärne turuosa ühenduse turul. Hiina impordi, mis suutis dumpinguhindade tõttu võtta üle enamuse ODDA kaotatud turuosast, puudumisel võiks ühenduse tootmisharu eeldatavasti haarata palju suurema osa turust. Teisest küljest ei või ettevõtja aga kunagi loota, et kogu tarbimise kasvu puhul tema piirkonnas soovitakse tarneid just temalt ja mitte välismaistelt allikatelt.

| (97) | Ülalnimetatu põhjal võib öelda, et kuigi on selge, et ühenduse tootmisharu raske finantsiline ja majanduslik olukord ei ole ise põhjustatud, on asjaomase toote tasuvuse puudumise põhjuseks osaliselt ka kõrged tootmiskulud ja investeerimisotsused. |
| --- | --- |

(97)

Ülalnimetatu põhjal võib öelda, et kuigi on selge, et ühenduse tootmisharu raske finantsiline ja majanduslik olukord ei ole ise põhjustatud, on asjaomase toote tasuvuse puudumise põhjuseks osaliselt ka kõrged tootmiskulud ja investeerimisotsused.

5.4.   Järeldus põhjusliku seose kohta

| (98) | Kokkuvõttes võib kinnitada, et Hiina dumpinguhinnaga import, mille turuosa vaatlusaluse perioodi jooksul märkimisväärselt suurenes ja mis lõi alla ühenduse tootmisharu hinnad, on oluliselt kaasa aidanud ühenduse tootmisharu raske finantsilise ja majandusliku olukorra põhjustamisele. Eraldi vaadatuna põhjustas see materiaalset kahju. Ei saa siiski eitada, et kogu vaatlusaluse perioodi vältel tekkinud kahju põhjuseks on osaliselt ka ühenduse tootmisharu kulustruktuur. |
| --- | --- |

(98)

Kokkuvõttes võib kinnitada, et Hiina dumpinguhinnaga import, mille turuosa vaatlusaluse perioodi jooksul märkimisväärselt suurenes ja mis lõi alla ühenduse tootmisharu hinnad, on oluliselt kaasa aidanud ühenduse tootmisharu raske finantsilise ja majandusliku olukorra põhjustamisele. Eraldi vaadatuna põhjustas see materiaalset kahju. Ei saa siiski eitada, et kogu vaatlusaluse perioodi vältel tekkinud kahju põhjuseks on osaliselt ka ühenduse tootmisharu kulustruktuur.

| (99) | Uurimine näitas, et muud teadaolevad tegurid (nt kulud, suurenenud tootmisvõimsus ja ühenduse tootmisharu eksporditegevus), isegi kui need on kahju tekkimisele kaasa aidanud, ei kõrvalda põhjuslikku seost ühenduse tootmisharu kahju ja HRVst pärineva dumpinguhinnaga impordi vahel. |
| --- | --- |

(99)

Uurimine näitas, et muud teadaolevad tegurid (nt kulud, suurenenud tootmisvõimsus ja ühenduse tootmisharu eksporditegevus), isegi kui need on kahju tekkimisele kaasa aidanud, ei kõrvalda põhjuslikku seost ühenduse tootmisharu kahju ja HRVst pärineva dumpinguhinnaga impordi vahel.

| (100) | Seepärast jõutakse järeldusele, et HRVst pärinev dumpinguhinnaga import on tekitanud ühenduse tootmisharule olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses. |
| --- | --- |

(100)

Seepärast jõutakse järeldusele, et HRVst pärinev dumpinguhinnaga import on tekitanud ühenduse tootmisharule olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses.

6.   ÜHENDUSE HUVID

| (101) | Kooskõlas algmääruse artikliga 21 on uuritud, kas on olemas mõjuvad põhjused järeldamiseks, et ühenduse huvides ei ole kehtestada dumpinguvastaseid meetmeid antud juhul. Analüüsiti meetmete võimalikku mõju kõikidele huvitatud isikutele ja ka meetmete mittekehtestamise tagajärgi. |
| --- | --- |

(101)

Kooskõlas algmääruse artikliga 21 on uuritud, kas on olemas mõjuvad põhjused järeldamiseks, et ühenduse huvides ei ole kehtestada dumpinguvastaseid meetmeid antud juhul. Analüüsiti meetmete võimalikku mõju kõikidele huvitatud isikutele ja ka meetmete mittekehtestamise tagajärgi.

6.1.   Ühenduse tootmisharu huvi

| (102) | Ühenduse tootmisharu kahjustatud olukord tulenes sellest, et tal oli raske konkureerida dumpinguhinnaga impordiga, mis kasvas järsult vaatlusalusel perioodil ja tõi kaasa tugeva hinna allalöömise ühenduse turul, takistades ühenduse tootmisharul kehtestada oma hindasid tasemel, mis oleks katnud tema kulud. |
| --- | --- |

(102)

Ühenduse tootmisharu kahjustatud olukord tulenes sellest, et tal oli raske konkureerida dumpinguhinnaga impordiga, mis kasvas järsult vaatlusalusel perioodil ja tõi kaasa tugeva hinna allalöömise ühenduse turul, takistades ühenduse tootmisharul kehtestada oma hindasid tasemel, mis oleks katnud tema kulud.

| (103) | Leitakse, et meetmete kehtestamine võimaldaks ühenduse tootmisharul tõsta DCD hinda tasemeni, mis võimaldaks tal muuta oma äritegevus tasuvaks ja seega säilitada oma kohalolek ühenduse turul. |
| --- | --- |

(103)

Leitakse, et meetmete kehtestamine võimaldaks ühenduse tootmisharul tõsta DCD hinda tasemeni, mis võimaldaks tal muuta oma äritegevus tasuvaks ja seega säilitada oma kohalolek ühenduse turul.

| (104) | Kui meetmeid ei kehtestata, sunnitaks ühenduse tootmisharu jätkama oma hindade ühtlustamist dumpinguhinnaga impordiga, et jääda turule. See tekitaks täiendavaid finantskahjusid. Kuna praegune olukord, mida iseloomustab kasumlikkuse puudumine mitmel aastal, ei ole jätkusuutlik, tooks meetmete mittekehtestamine lõpuks kaasa kõnealuse tootesarja kadumise ja sellest tulenevad töökohakaotused. |
| --- | --- |

(104)

Kui meetmeid ei kehtestata, sunnitaks ühenduse tootmisharu jätkama oma hindade ühtlustamist dumpinguhinnaga impordiga, et jääda turule. See tekitaks täiendavaid finantskahjusid. Kuna praegune olukord, mida iseloomustab kasumlikkuse puudumine mitmel aastal, ei ole jätkusuutlik, tooks meetmete mittekehtestamine lõpuks kaasa kõnealuse tootesarja kadumise ja sellest tulenevad töökohakaotused.

| (105) | Eespool toodut silmas pidades jõutakse järeldusele, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine on ühenduse tootmisharu huvides. |
| --- | --- |

(105)

Eespool toodut silmas pidades jõutakse järeldusele, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine on ühenduse tootmisharu huvides.

6.2.   Konkurents ja kaubandust moonutavad mõjud

| (106) | Koostööd tegevad eksportivad tootjad ning mõned tarbijad ja importijad on väitnud, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine välistaks Hiina impordi ühenduse turult ja, kui puuduks import muudest riikidest, oleks tulemuseks ühenduse tootmisharu monopoolne seisund. Eksportivad tootjad ja üks importija on veel juhtinud tähelepanu kriitilise tarneolukorra ohule ühenduse turul, kui ei kehtestata meetmeid sellisel tasemel, mis keelustaks impordi HRVst. |
| --- | --- |

(106)

Koostööd tegevad eksportivad tootjad ning mõned tarbijad ja importijad on väitnud, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine välistaks Hiina impordi ühenduse turult ja, kui puuduks import muudest riikidest, oleks tulemuseks ühenduse tootmisharu monopoolne seisund. Eksportivad tootjad ja üks importija on veel juhtinud tähelepanu kriitilise tarneolukorra ohule ühenduse turul, kui ei kehtestata meetmeid sellisel tasemel, mis keelustaks impordi HRVst.

| (107) | Leitakse, et pidades silmas tugevat turuseisundit, mille Hiina eksportivad tootjad on saavutanud dumpingutavade ja hindade tõttu, mis lõid märkimisväärselt alla ühenduse tootmisharu hinnad, ei tõrjuks meetmete kehtestamine allpool kirjeldatud tasemel neid välja ühenduse turult, vaid taastaks võrdsed võimalused, mis võimaldavad ühenduse tootmisharul ja Hiina eksportivatel tootjatel konkureerida võrdsetel alustel. Peale sellele püsiks ühenduse turul konkurents Hiina eksportijate ja ühenduse tootmisharu vahel, kindlustades seega jätkuva tarnimise mitmest allikast. |
| --- | --- |

(107)

Leitakse, et pidades silmas tugevat turuseisundit, mille Hiina eksportivad tootjad on saavutanud dumpingutavade ja hindade tõttu, mis lõid märkimisväärselt alla ühenduse tootmisharu hinnad, ei tõrjuks meetmete kehtestamine allpool kirjeldatud tasemel neid välja ühenduse turult, vaid taastaks võrdsed võimalused, mis võimaldavad ühenduse tootmisharul ja Hiina eksportivatel tootjatel konkureerida võrdsetel alustel. Peale sellele püsiks ühenduse turul konkurents Hiina eksportijate ja ühenduse tootmisharu vahel, kindlustades seega jätkuva tarnimise mitmest allikast.

| (108) | Teiselt poolt, kui dumpinguvastaseid meetmeid ei kehtestata, ei saa välistada, et ühenduse tootmisharu peab lõpetama oma tootmistegevuse kõnealuse konkreetse majandustegevuse puhul, tuues kaasa vastupidise stsenaariumi, st Hiina impordi monopoolse seisundi. Tuleb vältida mõlemaid stsenaariume, st ühe või teise tarneallika monopoolset seisundit. Mõlemad koostööd tegevad tarbijad on rõhutanud vajadust kahe tarneallika järele. |
| --- | --- |

(108)

Teiselt poolt, kui dumpinguvastaseid meetmeid ei kehtestata, ei saa välistada, et ühenduse tootmisharu peab lõpetama oma tootmistegevuse kõnealuse konkreetse majandustegevuse puhul, tuues kaasa vastupidise stsenaariumi, st Hiina impordi monopoolse seisundi. Tuleb vältida mõlemaid stsenaariume, st ühe või teise tarneallika monopoolset seisundit. Mõlemad koostööd tegevad tarbijad on rõhutanud vajadust kahe tarneallika järele.

| (109) | Seetõttu leitakse, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine allpool kirjeldatud tasemel tagaks kahe tarneallika säilimise ühenduse turul. |
| --- | --- |

(109)

Seetõttu leitakse, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine allpool kirjeldatud tasemel tagaks kahe tarneallika säilimise ühenduse turul.

6.3.   Kasutajate huvid

| (110) | Kaks tööstustarbijat, kellest üks tegutseb farmaatsiasektoris ja teine naha parkimisel, tegid uurimisel koostööd. Mõlemad tarbijad ostavad vaatlusalust toodet otse HRVst ja ka ühenduse tootmisharult. Kolmas tarbija, kes toodab spetsialiseeritud paberikemikaale, esitas vastuseks uurimise lõplike järelduste avaldamisele arvamused dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamise eeldatavate mõjude kohta. |
| --- | --- |

(110)

Kaks tööstustarbijat, kellest üks tegutseb farmaatsiasektoris ja teine naha parkimisel, tegid uurimisel koostööd. Mõlemad tarbijad ostavad vaatlusalust toodet otse HRVst ja ka ühenduse tootmisharult. Kolmas tarbija, kes toodab spetsialiseeritud paberikemikaale, esitas vastuseks uurimise lõplike järelduste avaldamisele arvamused dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamise eeldatavate mõjude kohta.

| (111) | Tarbija, kes tegutseb farmaatsiasektoris, kus DCD on oluline tooraine metformiini (diabeediravimi) tootmisel, väitis, et igasugusel hinnatõusul, mis tuleneb dumpinguvastaste meetmete kehtestamisest, oleks negatiivne mõju tema konkurentsivõimele võrreldes tootjatega väljaspool ühendust, peamiselt Indias. Arvestades, et DCD moodustab suhteliselt olulise osa tema kuludest, prognoosib kõnealune tarbija, et isegi väike DCD hinna tõus mõjutaks metformiini müügihindu ja sellest tulenevalt mõjutaks negatiivselt tema turuosa ja konkurentsivõimet. Komisjonile esitatud teave eespool nimetatud tarbija kulude ja tasuvuse kohta näitab siiski, et ettenähtud tasemel tollimaksu saaks vähemalt osaliselt enda kanda võtta. |
| --- | --- |

(111)

Tarbija, kes tegutseb farmaatsiasektoris, kus DCD on oluline tooraine metformiini (diabeediravimi) tootmisel, väitis, et igasugusel hinnatõusul, mis tuleneb dumpinguvastaste meetmete kehtestamisest, oleks negatiivne mõju tema konkurentsivõimele võrreldes tootjatega väljaspool ühendust, peamiselt Indias. Arvestades, et DCD moodustab suhteliselt olulise osa tema kuludest, prognoosib kõnealune tarbija, et isegi väike DCD hinna tõus mõjutaks metformiini müügihindu ja sellest tulenevalt mõjutaks negatiivselt tema turuosa ja konkurentsivõimet. Komisjonile esitatud teave eespool nimetatud tarbija kulude ja tasuvuse kohta näitab siiski, et ettenähtud tasemel tollimaksu saaks vähemalt osaliselt enda kanda võtta.

| (112) | Uurimise lõplike järelduste avaldamise järel esitatud arvamustes väitis eespool nimetatud tarbija, et tal ei oleks võimalik enda kanda võtta tooraine kulude kasvu, mis tuleneb ettenähtud tasemel dumpinguvastase tollimaksu kehtestamisest. Ta väitis, et oma konkurentsivõime säilitamiseks ja turule jäämiseks, on ta kohustatud pidevalt vähendama oma tootmiskulusid. Seetõttu on ta pidanud juba varem restruktureerima. Lisaks on ta arutanud hinna vähendamist oma peamise tarnija – ühenduse tootmisharuga. Sama tarbija järeldab, et dumpinguvastase tollimaksu kehtestamine ettenähtud tasemel toob kaasa konkreetse ohu, et ta peab sulgema oma kaks tootmiskohta Prantsusmaal, mis mõlemad on spetsialiseerunud metformiini tootmisele. Väidetavalt tooks see kaasa töökohakaotuse 270 inimesele. |
| --- | --- |

(112)

Uurimise lõplike järelduste avaldamise järel esitatud arvamustes väitis eespool nimetatud tarbija, et tal ei oleks võimalik enda kanda võtta tooraine kulude kasvu, mis tuleneb ettenähtud tasemel dumpinguvastase tollimaksu kehtestamisest. Ta väitis, et oma konkurentsivõime säilitamiseks ja turule jäämiseks, on ta kohustatud pidevalt vähendama oma tootmiskulusid. Seetõttu on ta pidanud juba varem restruktureerima. Lisaks on ta arutanud hinna vähendamist oma peamise tarnija – ühenduse tootmisharuga. Sama tarbija järeldab, et dumpinguvastase tollimaksu kehtestamine ettenähtud tasemel toob kaasa konkreetse ohu, et ta peab sulgema oma kaks tootmiskohta Prantsusmaal, mis mõlemad on spetsialiseerunud metformiini tootmisele. Väidetavalt tooks see kaasa töökohakaotuse 270 inimesele.

| (113) | Komisjon väidab siiski, et isegi kui ei saa vaidlustada seda, et tollimaksude kehtestamine mõjutaks eespool nimetatud tarbijat negatiivselt madalamate marginaalide seisukohast, pidades silmas tema läbimüüki ühenduse turul, tuleks rõhutada, et märkimisväärne osa metformiinist, mida kõnealune tarbija toodab ühenduses, eksporditakse edasi ning on seega vabastatud tollimaksudest. Seega mõjutaks tollimaksu kehtestamine üksnes osa metformiiniga seotud majandustegevusest. Peale selle, pidades silmas kõnealuse tarbija poolt tema küsimustiku vastuses avaldatud kasumimarginaali, on selge, et ta võiks tollimaksu vähemalt osaliselt enda kanda võtta ning see ei tohiks tuua kaasa ühenduse turul müüdava metformiini hinna märkimisväärset tõusu. Sellest tulenevalt näib töökohakaotuste oht väga kauge. Samuti tuleks märkida, et tollimaksude mittekehtestamine võiks kaasa tuua olukorra, kus kõnealuse tarbija põhitarnija peaks lõpetama oma tegevuse, jättes kõnealuse tarbija vaid ühe tarneallikaga. |
| --- | --- |

(113)

Komisjon väidab siiski, et isegi kui ei saa vaidlustada seda, et tollimaksude kehtestamine mõjutaks eespool nimetatud tarbijat negatiivselt madalamate marginaalide seisukohast, pidades silmas tema läbimüüki ühenduse turul, tuleks rõhutada, et märkimisväärne osa metformiinist, mida kõnealune tarbija toodab ühenduses, eksporditakse edasi ning on seega vabastatud tollimaksudest. Seega mõjutaks tollimaksu kehtestamine üksnes osa metformiiniga seotud majandustegevusest. Peale selle, pidades silmas kõnealuse tarbija poolt tema küsimustiku vastuses avaldatud kasumimarginaali, on selge, et ta võiks tollimaksu vähemalt osaliselt enda kanda võtta ning see ei tohiks tuua kaasa ühenduse turul müüdava metformiini hinna märkimisväärset tõusu. Sellest tulenevalt näib töökohakaotuste oht väga kauge. Samuti tuleks märkida, et tollimaksude mittekehtestamine võiks kaasa tuua olukorra, kus kõnealuse tarbija põhitarnija peaks lõpetama oma tegevuse, jättes kõnealuse tarbija vaid ühe tarneallikaga.

| (114) | Paberikemikaalide sektori tarbija väitis samuti, et dumpinguvastane tollimaks ettenähtud tasemel vähendaks tema võimet jääda konkurentsivõimeliseks ühenduse turul, kuna tema konkurentidel väljaspool ühendust oleks jätkuvalt juurdepääs DCD-le, ilma et nad peaksid maksma dumpinguvastaseid tollimakse. Kuna kõnealune tarbija ei esitanud vastuseid küsimustikule ega põhjendanud rohkem oma väidet, on võimatu hinnata või koguseliselt väljendada tollimaksu mõju tema majandustegevusele. |
| --- | --- |

(114)

Paberikemikaalide sektori tarbija väitis samuti, et dumpinguvastane tollimaks ettenähtud tasemel vähendaks tema võimet jääda konkurentsivõimeliseks ühenduse turul, kuna tema konkurentidel väljaspool ühendust oleks jätkuvalt juurdepääs DCD-le, ilma et nad peaksid maksma dumpinguvastaseid tollimakse. Kuna kõnealune tarbija ei esitanud vastuseid küsimustikule ega põhjendanud rohkem oma väidet, on võimatu hinnata või koguseliselt väljendada tollimaksu mõju tema majandustegevusele.

| (115) | Tuletatakse siiski meelde, et, nagu on kirjeldatud eespool, rõhutasid mõlemad koostööd tegevad tarbijad kahe tarneallika säilitamise tähtsust. Seetõttu leitakse, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine allpool kirjeldatud tasemel tagaks alternatiivsete tarneallikate pikaajalise olemasolu lõpptarbijate sektorite jaoks. Meetmete mittekehtestamine, teiselt poolt, tooks endaga kaasa ohu, et üks tarneallikas kõrvaldatakse. |
| --- | --- |

(115)

Tuletatakse siiski meelde, et, nagu on kirjeldatud eespool, rõhutasid mõlemad koostööd tegevad tarbijad kahe tarneallika säilitamise tähtsust. Seetõttu leitakse, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine allpool kirjeldatud tasemel tagaks alternatiivsete tarneallikate pikaajalise olemasolu lõpptarbijate sektorite jaoks. Meetmete mittekehtestamine, teiselt poolt, tooks endaga kaasa ohu, et üks tarneallikas kõrvaldatakse.

6.4.   Sõltumatute importijate huvid

| (116) | Neli importijat, üks neist kasutab samuti vaatlusalust toodet, tegid uurimisel koostööd. Neist suurim, kelle import moodustas ligikaudu 30 % kogu HRVst imporditud DCDst uurimisperioodil, juhtis tähelepanu sellele, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine avaldaks vältimatut negatiivset mõju tema tegevustele, viies lõpuks tema tagasitõmbumiseni DCDga seotud majandustegevusest, kuna DCD tootmise puudumisel teistes kolmandates riikides ei oleks tal alternatiivset tarneallikat. See viiks mõnede organisatsiooniliste muutusteni äriühingu sees. |
| --- | --- |

(116)

Neli importijat, üks neist kasutab samuti vaatlusalust toodet, tegid uurimisel koostööd. Neist suurim, kelle import moodustas ligikaudu 30 % kogu HRVst imporditud DCDst uurimisperioodil, juhtis tähelepanu sellele, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine avaldaks vältimatut negatiivset mõju tema tegevustele, viies lõpuks tema tagasitõmbumiseni DCDga seotud majandustegevusest, kuna DCD tootmise puudumisel teistes kolmandates riikides ei oleks tal alternatiivset tarneallikat. See viiks mõnede organisatsiooniliste muutusteni äriühingu sees.

| (117) | Ei saa välistada, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine mõjutaks mõnda importijat negatiivselt. Kuna dumpinguvastased meetmed taastaksid siiski vaid konkurentsi ühenduse turul ning kuna lõpptarbijad on rõhutanud vajadust kahe tarneallika järele, leitakse, et dumpinguvastased meetmed allpool ettenähtud tasemel ei takistaks importijatel müüa vaatlusalust toodet ühenduses. |
| --- | --- |

(117)

Ei saa välistada, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine mõjutaks mõnda importijat negatiivselt. Kuna dumpinguvastased meetmed taastaksid siiski vaid konkurentsi ühenduse turul ning kuna lõpptarbijad on rõhutanud vajadust kahe tarneallika järele, leitakse, et dumpinguvastased meetmed allpool ettenähtud tasemel ei takistaks importijatel müüa vaatlusalust toodet ühenduses.

| (118) | Lisaks, kuna importijad varustavad mitut erinevat lõpptarbijate sektorit, kus DCD moodustab muutuva osa lõpptoote kulust, leitakse, et igasugune hinnatõus, mis tuleneb dumpinguvastaste meetmete kehtestamisest, võiks vähemalt osaliselt olla edasi antud tarbijatele. Samuti tuleks selles kontekstis märkida, et olemasoleva teabe kohaselt ei varusta importijad suurimat lõpptarbijate sektorit (st farmaatsiasektorit), kus väidetavalt igasugust lisakulude kasvu oleks konkurentsi tõttu kolmandate riikidega raske lõpptarbijatele edasi anda. |
| --- | --- |

(118)

Lisaks, kuna importijad varustavad mitut erinevat lõpptarbijate sektorit, kus DCD moodustab muutuva osa lõpptoote kulust, leitakse, et igasugune hinnatõus, mis tuleneb dumpinguvastaste meetmete kehtestamisest, võiks vähemalt osaliselt olla edasi antud tarbijatele. Samuti tuleks selles kontekstis märkida, et olemasoleva teabe kohaselt ei varusta importijad suurimat lõpptarbijate sektorit (st farmaatsiasektorit), kus väidetavalt igasugust lisakulude kasvu oleks konkurentsi tõttu kolmandate riikidega raske lõpptarbijatele edasi anda.

| (119) | Üks importija, kes varustab DCDga tekstiili-, paberi-, reovee- ja väetisesektorit, väitis, et need sektorid ei vaja ühenduse tootmisharu toodetud kõrgema kvaliteediga DCDd. Veel väitis ta, et eespool nimetatud sektoritel oleks raskusi lisakulude kasvu oma lõpptarbijatele edasi anda. |
| --- | --- |

(119)

Üks importija, kes varustab DCDga tekstiili-, paberi-, reovee- ja väetisesektorit, väitis, et need sektorid ei vaja ühenduse tootmisharu toodetud kõrgema kvaliteediga DCDd. Veel väitis ta, et eespool nimetatud sektoritel oleks raskusi lisakulude kasvu oma lõpptarbijatele edasi anda.

| (120) | Seda ei vaidlustata, et ühenduse tootmisharu toodetud DCD võib olla kõrgema kvaliteediga võrreldes Hiina eksportivate tootjate toodetud DCDga. Uurimised on siiski näidanud, et vaatlusalune toode ja samasugune toode on olemuselt samad ning neil on samad põhilised keemilised, füüsikalised ja tehnilised omadused ning samad kasutusotstarbed. Pidades silmas väidet, et eespool nimetatud sektorid ei saa tooraine hinna tõusu anda edasi oma tarbijatele, tuleb rõhutada, et kõnealuste lõpptarbijate koostöö puudumisel ei saa kõnealust väidet hinnata ning seega tuleb see tähelepanuta jätta. |
| --- | --- |

(120)

Seda ei vaidlustata, et ühenduse tootmisharu toodetud DCD võib olla kõrgema kvaliteediga võrreldes Hiina eksportivate tootjate toodetud DCDga. Uurimised on siiski näidanud, et vaatlusalune toode ja samasugune toode on olemuselt samad ning neil on samad põhilised keemilised, füüsikalised ja tehnilised omadused ning samad kasutusotstarbed. Pidades silmas väidet, et eespool nimetatud sektorid ei saa tooraine hinna tõusu anda edasi oma tarbijatele, tuleb rõhutada, et kõnealuste lõpptarbijate koostöö puudumisel ei saa kõnealust väidet hinnata ning seega tuleb see tähelepanuta jätta.

| (121) | Samuti on märkimisväärne, et koostööd tegevate importijate kasumimarginaalid muutuvad. Importijate esitatud teabe kohaselt saaksid nad vähemalt osa dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamisest tulenevast hinnatõusust võtta enda kanda. |
| --- | --- |

(121)

Samuti on märkimisväärne, et koostööd tegevate importijate kasumimarginaalid muutuvad. Importijate esitatud teabe kohaselt saaksid nad vähemalt osa dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamisest tulenevast hinnatõusust võtta enda kanda.

| (122) | Seetõttu leitakse, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamisel ei oleks tõsist negatiivset mõju importijatele. |
| --- | --- |

(122)

Seetõttu leitakse, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamisel ei oleks tõsist negatiivset mõju importijatele.

6.5.   Järeldus ühenduse huvide kohta

| (123) | Dumpinguvastaste meetmete kehtestamine võib eeldatavasti võimaldada ühenduse tootmisharul tagasi saada DCDga seotud majandustegevuse tasuvuse, lubades seega tal turule jääda. Pidades silmas ühenduse tootmisharu pidevalt halvenevat finantsolukorda, mis on muutnud kogu majandustegevuse valdkonna mittetasuvaks, on suur oht, et kui meetmeid ei kehtestata, peab ühenduse tootmisharu kaaluma DCDga seotud majandustegevusest tagasitõmbumist, mille tulemuseks oleks vältimatud töökohakaotused. See tekitaks Hiina eksportivate töötajate monopoolse seisundi, mis oleks kahjulik DCD-lõpptarbijatele, kes on rõhutanud, et oleks vajalik säilitada tarneallikas ühenduses. |
| --- | --- |

(123)

Dumpinguvastaste meetmete kehtestamine võib eeldatavasti võimaldada ühenduse tootmisharul tagasi saada DCDga seotud majandustegevuse tasuvuse, lubades seega tal turule jääda. Pidades silmas ühenduse tootmisharu pidevalt halvenevat finantsolukorda, mis on muutnud kogu majandustegevuse valdkonna mittetasuvaks, on suur oht, et kui meetmeid ei kehtestata, peab ühenduse tootmisharu kaaluma DCDga seotud majandustegevusest tagasitõmbumist, mille tulemuseks oleks vältimatud töökohakaotused. See tekitaks Hiina eksportivate töötajate monopoolse seisundi, mis oleks kahjulik DCD-lõpptarbijatele, kes on rõhutanud, et oleks vajalik säilitada tarneallikas ühenduses.

| (124) | Pidades silmas dumpinguhinnaga impordi suhtes kehtestatud märkimisväärset hinna allalöömist, leitakse, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine lihtsalt taastaks võrdsed võimalused, säilitades tarbijate jaoks kaks tarneallikat. |
| --- | --- |

(124)

Pidades silmas dumpinguhinnaga impordi suhtes kehtestatud märkimisväärset hinna allalöömist, leitakse, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine lihtsalt taastaks võrdsed võimalused, säilitades tarbijate jaoks kaks tarneallikat.

| (125) | Seetõttu järeldati, et puuduvad mõjuvad ühenduse huvidest tulenevad põhjused, mis räägiksid dumpinguvastaste meetmete kehtestamise vastu. |
| --- | --- |

(125)

Seetõttu järeldati, et puuduvad mõjuvad ühenduse huvidest tulenevad põhjused, mis räägiksid dumpinguvastaste meetmete kehtestamise vastu.

7.   LÕPLIKUD DUMPINGUVASTASED MEETMED

7.1.   Kahju kõrvaldamise tase

| (126) | Eespool kirjeldatud järeldusi silmas pidades ja selleks, et piisavalt kajastada DCD konkreetset turuolukorda, peetakse asjakohaseks võtta dumpinguvastased meetmed. |
| --- | --- |

(126)

Eespool kirjeldatud järeldusi silmas pidades ja selleks, et piisavalt kajastada DCD konkreetset turuolukorda, peetakse asjakohaseks võtta dumpinguvastased meetmed.

| (127) | Meetmed tuleks kehtestada tasemel, mis on piisav, et taastada ausat konkurentsi ühenduse tootja ja HRV eksportivate tootjate vahel. |
| --- | --- |

(127)

Meetmed tuleks kehtestada tasemel, mis on piisav, et taastada ausat konkurentsi ühenduse tootja ja HRV eksportivate tootjate vahel.

| (128) | Leiti, et kõnealuse juhtumi puhul on kahju kõrvaldamist võimaldava marginaali määramiseks vajalik erilähenemine. Sellega seoses tuleb arvesse võtta kolme olulist aspekti:






  i) | Võttes arvesse järeldusi põhjuste kohta, ei tohiks meetmed kompenseerida neid tegureid, mis ei ole põhjustatud dumpinguhinnaga impordist. Nende tegurite mõju on siiski raske täpselt määratleda. |
| --- | --- | --- |

(128)

Leiti, et kõnealuse juhtumi puhul on kahju kõrvaldamist võimaldava marginaali määramiseks vajalik erilähenemine. Sellega seoses tuleb arvesse võtta kolme olulist aspekti:

i)

Võttes arvesse järeldusi põhjuste kohta, ei tohiks meetmed kompenseerida neid tegureid, mis ei ole põhjustatud dumpinguhinnaga impordist. Nende tegurite mõju on siiski raske täpselt määratleda.

| ii) | Dumpingumarginaal arvutati erandlikult: kuna turumajanduslikku/individuaalset lähenemist ei võimaldata HRV koostööd tegevatele eksportivatele tootjatele ja võrdlusriigi puudumisel tuli normaalväärtus kindlaks määrata arvestuslikult ühenduse tootmisharu tootmiskulu põhjal. |
| --- | --- |

ii)

Dumpingumarginaal arvutati erandlikult: kuna turumajanduslikku/individuaalset lähenemist ei võimaldata HRV koostööd tegevatele eksportivatele tootjatele ja võrdlusriigi puudumisel tuli normaalväärtus kindlaks määrata arvestuslikult ühenduse tootmisharu tootmiskulu põhjal.

| iii) | Maailmas on vaid kaks DCD tarneallikat: Saksamaal asuv ühenduse tootmisharu ja mõned HRV eksportivad tootjad. See nõuab ettevaatlikku lähenemist, et mitte tekitada monopoolset seisundit ega kriitilist tarneolukorda ühenduse turul. |
| --- | --- |

iii)

Maailmas on vaid kaks DCD tarneallikat: Saksamaal asuv ühenduse tootmisharu ja mõned HRV eksportivad tootjad. See nõuab ettevaatlikku lähenemist, et mitte tekitada monopoolset seisundit ega kriitilist tarneolukorda ühenduse turul.

| (129) | Samuti tuleks märkida, et alates 1. juulist 2007 vähendati HRV päritoluga DCD suhtes kohaldatavat ekspordi käibemaksu tagastuse määra 13 %-lt 5 %-le. See toob kõige tõenäolisemalt kaasa Hiina DCD ekspordihindade kasvu, kuna DCD ekspordiks tootmise kulud on kõrgemad. |
| --- | --- |

(129)

Samuti tuleks märkida, et alates 1. juulist 2007 vähendati HRV päritoluga DCD suhtes kohaldatavat ekspordi käibemaksu tagastuse määra 13 %-lt 5 %-le. See toob kõige tõenäolisemalt kaasa Hiina DCD ekspordihindade kasvu, kuna DCD ekspordiks tootmise kulud on kõrgemad.

| (130) | Sellisel juhul tuli kasutada palju tähendusrikkamat meetodit dumpinguhinnaga impordiga seotud kahju kõrvaldamist võimaldava marginaali kindlaksmääramiseks. Peeti asjakohaseks keskenduda kahjudele, mis tulenesid otseselt hinna allalöömisest Hiina eksportivate tootjate poolt, ja võtta kahju kõrvaldamist võimaldava taseme puhul aluseks tegeliku hinna allalöömise kõrvaldamiseks piisav summa ning lisada sellele kasum (0–5 %), mis vastab ühenduse tootmisharu kasumimarginaalile vaatlusaluse toote puhul 2001. aastal. Sellise lähenemisviisi puhul saab ühenduse tootmisharu küsida kõrgemat hinda ja seega parandada finantsilist ja majanduslikku olukorda selles osas, mida dumpinguhinnaga import on selgelt mõjutanud. |
| --- | --- |

(130)

Sellisel juhul tuli kasutada palju tähendusrikkamat meetodit dumpinguhinnaga impordiga seotud kahju kõrvaldamist võimaldava marginaali kindlaksmääramiseks. Peeti asjakohaseks keskenduda kahjudele, mis tulenesid otseselt hinna allalöömisest Hiina eksportivate tootjate poolt, ja võtta kahju kõrvaldamist võimaldava taseme puhul aluseks tegeliku hinna allalöömise kõrvaldamiseks piisav summa ning lisada sellele kasum (0–5 %), mis vastab ühenduse tootmisharu kasumimarginaalile vaatlusaluse toote puhul 2001. aastal. Sellise lähenemisviisi puhul saab ühenduse tootmisharu küsida kõrgemat hinda ja seega parandada finantsilist ja majanduslikku olukorda selles osas, mida dumpinguhinnaga import on selgelt mõjutanud.

| (131) | Uurimise lõplike järelduste avaldamise järel esitatud arvamustes väitis ühenduse tootmisharu, et kavandatav tollimaksu määr ei taga tema elujõulisust, kuna see ei võimalda tal tõsta hinda sellise tasemeni, mis kataks kõik tootmiskulud. Selle asemel pakkus ta sellist metoodikat, mille puhul saavutataks kogu DCD tootmisahelas tasuvuspunkt. See meetod tuli siiski kõrvale jätta, kuna see rajanes suures osas kontrollimata andmetel ja selle puhul oleks kaasa arvatud ka muud tooted peale vaatlusaluse toote. |
| --- | --- |

(131)

Uurimise lõplike järelduste avaldamise järel esitatud arvamustes väitis ühenduse tootmisharu, et kavandatav tollimaksu määr ei taga tema elujõulisust, kuna see ei võimalda tal tõsta hinda sellise tasemeni, mis kataks kõik tootmiskulud. Selle asemel pakkus ta sellist metoodikat, mille puhul saavutataks kogu DCD tootmisahelas tasuvuspunkt. See meetod tuli siiski kõrvale jätta, kuna see rajanes suures osas kontrollimata andmetel ja selle puhul oleks kaasa arvatud ka muud tooted peale vaatlusaluse toote.

| (132) | Seetõttu jäädakse selle juurde, et hinna allalöömisel ja kasumil põhinev tollimaksumäär kõrvaldab kahju, mille on otseselt põhjustanud dumpinguhinnaga import, isegi kui sellega ei kõrvaldata täielikult kogu ühenduse tootmisharu finantsilisi ja majanduslikke raskusi. Võttes arvesse ka teisi tegureid peale dumpinguhinnaga impordi, oleks kõigi tootmiskulude katmine ülemäärane hüvitamine. Tuleb ka arvestada, et ühenduse tootmisharu eeliseks turul on tema lähedus klientidele. |
| --- | --- |

(132)

Seetõttu jäädakse selle juurde, et hinna allalöömisel ja kasumil põhinev tollimaksumäär kõrvaldab kahju, mille on otseselt põhjustanud dumpinguhinnaga import, isegi kui sellega ei kõrvaldata täielikult kogu ühenduse tootmisharu finantsilisi ja majanduslikke raskusi. Võttes arvesse ka teisi tegureid peale dumpinguhinnaga impordi, oleks kõigi tootmiskulude katmine ülemäärane hüvitamine. Tuleb ka arvestada, et ühenduse tootmisharu eeliseks turul on tema lähedus klientidele.

| (133) | Eespool toodu põhjal määrati vajalik hinnatõus kindlaks kaalutud keskmise impordihinna kasutamisel, nagu on kehtestatud hinna allalöömise arvutamisel, ning täiendava kasumiosa lisamisel. Tulemust väljendati kogu CIF-impordihinna protsendina. |
| --- | --- |

(133)

Eespool toodu põhjal määrati vajalik hinnatõus kindlaks kaalutud keskmise impordihinna kasutamisel, nagu on kehtestatud hinna allalöömise arvutamisel, ning täiendava kasumiosa lisamisel. Tulemust väljendati kogu CIF-impordihinna protsendina.

| (134) | Ülalnimetatud eri olukordi arvesse võttes hakkab komisjon turgu hoolikalt jälgima. Kui vastuvõetav meede ei ole piisav või tekib selle tagajärjel ühenduse turul hoopis defitsiit ja/või ühe või teise osalise monopoolne seisund, siis algatab ühendus koheselt ex officio läbivaatamise algmääruse artikli 11 lõike 3 põhjal ja/või kohaldab algmääruse artikli 14 lõiget 4. |
| --- | --- |

(134)

Ülalnimetatud eri olukordi arvesse võttes hakkab komisjon turgu hoolikalt jälgima. Kui vastuvõetav meede ei ole piisav või tekib selle tagajärjel ühenduse turul hoopis defitsiit ja/või ühe või teise osalise monopoolne seisund, siis algatab ühendus koheselt ex officio läbivaatamise algmääruse artikli 11 lõike 3 põhjal ja/või kohaldab algmääruse artikli 14 lõiget 4.

7.2.   Lõplikud meetmed

| (135) | Eespool toodut silmas pidades leitakse, et vastavalt algmääruse artiklile 9 tuleks vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtestada lõplikud dumpinguvastased meetmed. |
| --- | --- |

(135)

Eespool toodut silmas pidades leitakse, et vastavalt algmääruse artiklile 9 tuleks vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtestada lõplikud dumpinguvastased meetmed.

| (136) | Kuna kahju kõrvaldamise tase on madalam kui kehtestatud dumpingumarginaal, peaksid lõplikud meetmed põhinema kahju kõrvaldamist võimaldaval tasemel. |
| --- | --- |

(136)

Kuna kahju kõrvaldamise tase on madalam kui kehtestatud dumpingumarginaal, peaksid lõplikud meetmed põhinema kahju kõrvaldamist võimaldaval tasemel.

| (137) | Eespool toodu põhjal on tollimaksu määrad väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast ühenduse piiril enne tollimaksude tasumist järgmised:







  Riik | Äriühing | Tollimaksu määr (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| Hiina Rahvavabariik | Kõik äriühingud | 49,1 % |

(137)

Eespool toodu põhjal on tollimaksu määrad väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast ühenduse piiril enne tollimaksude tasumist järgmised:

Riik

Äriühing

Tollimaksu määr (%)

Hiina Rahvavabariik

Kõik äriühingud

49,1 %

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärineva 1-tsüanoguanidiini (ditsüaandiamiidi), mis kuulub CN-koodi 2926 20 00 alla, impordile.

2.   Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse eespool kirjeldatud toote netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on 49,1 %.

3.   Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

Brüssel, 13. november 2007

Nõukogu nimel

eesistuja

F. TEIXEIRA DOS SANTOS

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).

1

(2)  ELT C 193, 17.8.2006, lk 3.

2

---

| 15.11.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 296/18 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 296/18

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1332/2007,

14. november 2007,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 15. novembril 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. november 2007

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 756/2007 (ELT L 172, 30.6.2007, lk 41).

1

---

LISA

Komisjoni 14. novembri 2007. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MA | 61,6 |
| MK | 18,4 |
| TR | 83,1 |
| ZZ | 54,4 |
| 0707 00 05 | JO | 196,3 |
| MA | 68,0 |
| TR | 104,1 |
| ZZ | 122,8 |
| 0709 90 70 | MA | 63,6 |
| TR | 89,2 |
| ZZ | 76,4 |
| 0805 20 10 | MA | 80,6 |
| ZZ | 80,6 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | HR | 23,0 |
| IL | 68,7 |
| TR | 82,9 |
| UY | 98,5 |
| ZZ | 68,3 |
| 0805 50 10 | AR | 73,8 |
| TR | 99,1 |
| ZA | 60,0 |
| ZZ | 77,6 |
| 0806 10 10 | BR | 235,4 |
| TR | 136,5 |
| US | 267,2 |
| ZZ | 213,0 |
| 0808 10 80 | AR | 83,4 |
| CA | 95,9 |
| CL | 33,5 |
| MK | 31,5 |
| US | 101,8 |
| ZA | 87,4 |
| ZZ | 72,3 |
| 0808 20 50 | AR | 49,3 |
| CN | 74,2 |
| TR | 129,4 |
| ZZ | 84,3 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MA

61,6

MK

18,4

TR

83,1

ZZ

54,4

0707 00 05

JO

196,3

MA

68,0

TR

104,1

ZZ

122,8

0709 90 70

MA

63,6

TR

89,2

ZZ

76,4

0805 20 10

MA

80,6

ZZ

80,6

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

HR

23,0

IL

68,7

TR

82,9

UY

98,5

ZZ

68,3

0805 50 10

AR

73,8

TR

99,1

ZA

60,0

ZZ

77,6

0806 10 10

BR

235,4

TR

136,5

US

267,2

ZZ

213,0

0808 10 80

AR

83,4

CA

95,9

CL

33,5

MK

31,5

US

101,8

ZA

87,4

ZZ

72,3

0808 20 50

AR

49,3

CN

74,2

TR

129,4

ZZ

84,3

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 15.11.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 296/20 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 296/20

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1333/2007,

13. november 2007,

millega Saksamaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse tursa püük ICES IV püügipiirkonnas ja IIa püügipiirkonna EÜ vetes

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta, (1) eriti selle artikli 26 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem, (2) eriti selle artikli 21 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 41/2007, millega määratakse 2007. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (3) on sätestatud 2007. aasta kvoodid. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 41/2007, millega määratakse 2007. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (3) on sätestatud 2007. aasta kvoodid.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püügiga ammendatud samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või liikmesriigis registreeritud laevadele 2007. aastaks eraldatud kvoot. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püügiga ammendatud samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või liikmesriigis registreeritud laevadele 2007. aastaks eraldatud kvoot.

| (3) | Seetõttu on vaja keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine, |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu on vaja keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2007. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber laadida ja lossida sellist püütud kalavaru pärast kõnealust kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. november 2007

Komisjoni nimel

kalanduse ja merenduse peadirektor

Fokion FOTIADIS

---

(1)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 865/2007 (ELT L 192, 24.7.2007, lk 1).

1

(2)  EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1967/2006 (ELT L 409, 30.12.2006, lk 11), parandatud ELT L 36, 8.2.2007, lk 6.

2

(3)  ELT L 15, 20.1.2007, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 898/2007 (ELT L 196, 28.7.2007, lk 22).

3

---

LISA

| Nr | 72 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Saksamaa |
| Kalavaru | COD/2AC4. |
| Liik | Tursk (Gadus morhua) |
| Piirkond | IV; IIa püügipiirkonna EÜ veed |
| Kuupäev | 27.10.2007 |

Nr

72

Liikmesriik

Saksamaa

Kalavaru

COD/2AC4.

Liik

Tursk (Gadus morhua)

Piirkond

IV; IIa püügipiirkonna EÜ veed

Kuupäev

27.10.2007

---

| 15.11.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 296/22 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 296/22

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1334/2007,

14. november 2007,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1749/96 tarbijahindade harmoneeritud indekseid käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 2494/95 esialgsete rakendusmeetmete kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. oktoobri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 2494/95 ühtlustatud tarbijahinnaindeksite kohta, (1) eriti selle artikli 4 kolmandat lõiku ja artikli 5 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust, (2) nagu on nõutud määruse (EÜ) nr 2494/95 artikli 5 lõikes 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Tarbijahindade harmoneeritud indeksid (THHI) on ühtlustatud inflatsiooninäitajad, mida nõuavad komisjon ja Euroopa Keskpank EÜ asutamislepingu artiklis 121 sätestatud ülesannete täitmiseks. THHId on kavandatud hõlbustama tarbijahinna inflatsiooni rahvusvahelist võrdlemist. Need on tähtsad indikaatorid rahapoliitika juhtimisel. |
| --- | --- |

(1)

Tarbijahindade harmoneeritud indeksid (THHI) on ühtlustatud inflatsiooninäitajad, mida nõuavad komisjon ja Euroopa Keskpank EÜ asutamislepingu artiklis 121 sätestatud ülesannete täitmiseks. THHId on kavandatud hõlbustama tarbijahinna inflatsiooni rahvusvahelist võrdlemist. Need on tähtsad indikaatorid rahapoliitika juhtimisel.

| (2) | Tarbijahindade harmoneeritud indeks on üsna kompleksne kontseptuaalne raamistik. Esialgsete rakendusmeetmete vastuvõtmisest alates on meetodite harmoneerimisel märkimisväärset edu saavutatud, kuid võrreldavusest jääb vajaka valikuuringute, asenduste, kvaliteedikohandamise ja andmete koondamise osas. |
| --- | --- |

(2)

Tarbijahindade harmoneeritud indeks on üsna kompleksne kontseptuaalne raamistik. Esialgsete rakendusmeetmete vastuvõtmisest alates on meetodite harmoneerimisel märkimisväärset edu saavutatud, kuid võrreldavusest jääb vajaka valikuuringute, asenduste, kvaliteedikohandamise ja andmete koondamise osas.

| (3) | Olemasolevas THHI raamistikus on THHI määratletud Laspeyres’i indeksina, mis näitab tarbijate vajaduste otseseks rahuldamiseks müüdavate kaupade ja teenuste hindade muutust. See määratlus väljendab tarbijahindade inflatsiooni praegust käsitlust Euroopa Liidus ning eelkõige eurotsoonis. |
| --- | --- |

(3)

Olemasolevas THHI raamistikus on THHI määratletud Laspeyres’i indeksina, mis näitab tarbijate vajaduste otseseks rahuldamiseks müüdavate kaupade ja teenuste hindade muutust. See määratlus väljendab tarbijahindade inflatsiooni praegust käsitlust Euroopa Liidus ning eelkõige eurotsoonis.

| (4) | THHI kajastab tarbijate ostetud kõikide selliste toodete hindu, mis nad oma tarbimisharjumusi järgides teevad, st tooteid, mida määratletakse kulutuste elementaarjaotuste (kaalude) järgi. Need jaotused koosnevad selgesti eristatava eesmärgiga tarbimissegmentidest. Kogu toodete pakkumust saab statistika eesmärgil esitada tarbimissegmentidena. Tarbimissegmendid on aja jooksul küllaltki muutumatud, ehkki konkreetses tarbimissegmendis muutub toodete pakkumus turutingimustest olenevalt. |
| --- | --- |

(4)

THHI kajastab tarbijate ostetud kõikide selliste toodete hindu, mis nad oma tarbimisharjumusi järgides teevad, st tooteid, mida määratletakse kulutuste elementaarjaotuste (kaalude) järgi. Need jaotused koosnevad selgesti eristatava eesmärgiga tarbimissegmentidest. Kogu toodete pakkumust saab statistika eesmärgil esitada tarbimissegmentidena. Tarbimissegmendid on aja jooksul küllaltki muutumatud, ehkki konkreetses tarbimissegmendis muutub toodete pakkumus turutingimustest olenevalt.

| (5) | Seepärast on peamise eesmärgi järgi määratletud tarbimissegmentide mõiste valikuuringute tegemisel ja kvaliteedimuutuste ja -kohanduste jälgimisel keskse tähtsusega. Kõnealuse lähenemise puhul jääb aga ebaselgeks millisel andmete koondamise tasandil seda mõistet määratletakse ja kasutatakse. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast on peamise eesmärgi järgi määratletud tarbimissegmentide mõiste valikuuringute tegemisel ja kvaliteedimuutuste ja -kohanduste jälgimisel keskse tähtsusega. Kõnealuse lähenemise puhul jääb aga ebaselgeks millisel andmete koondamise tasandil seda mõistet määratletakse ja kasutatakse.

| (6) | Toodete pakkumuse struktuur muutub, kui tootjad ja müüjad teevad toodetes muudatusi või asendavad neid teiste toodetega. THHIs peab olema esindatud vaadeldaval võrdlusperioodil valitud tarbimissegmendis (peamise eesmärgi järgi) olemasolev toodete pakkumus, et oleks võimalik hinnata toodete mõju inflatsioonile. See on eriti oluline uute tootemudelite või olemasolevate toodete kohanduste puhul. |
| --- | --- |

(6)

Toodete pakkumuse struktuur muutub, kui tootjad ja müüjad teevad toodetes muudatusi või asendavad neid teiste toodetega. THHIs peab olema esindatud vaadeldaval võrdlusperioodil valitud tarbimissegmendis (peamise eesmärgi järgi) olemasolev toodete pakkumus, et oleks võimalik hinnata toodete mõju inflatsioonile. See on eriti oluline uute tootemudelite või olemasolevate toodete kohanduste puhul.

| (7) | Kvaliteedimuutus tähendab seega seda, mil määral konkreetse tarbimissegmendi alla kuuluvad tooted vastavad selle segmendi tarbimiseesmärgile. Kvaliteedimuutust tuleks hinnata võrdluses konkreetse tarbimissegmendi alla kuuluvate toodete kirjeldusega. |
| --- | --- |

(7)

Kvaliteedimuutus tähendab seega seda, mil määral konkreetse tarbimissegmendi alla kuuluvad tooted vastavad selle segmendi tarbimiseesmärgile. Kvaliteedimuutust tuleks hinnata võrdluses konkreetse tarbimissegmendi alla kuuluvate toodete kirjeldusega.

| (8) | Selleks et nende küsimustega tegeleda, on vaja komisjoni 9. septembri 1996. aasta määruses (EÜ) nr 1749/96 (tarbijahindade harmoneeritud indekseid käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 2494/95 esialgsete rakendusmeetmete kohta) (3) teha mitmeid parandusi ja lisada selgitavaid märkusi, et tagada THHIde võrreldavus, usaldusväärsus ja asjakohasus kooskõlas määruse (EÜ) nr 2494/95 artikliga 5. |
| --- | --- |

(8)

Selleks et nende küsimustega tegeleda, on vaja komisjoni 9. septembri 1996. aasta määruses (EÜ) nr 1749/96 (tarbijahindade harmoneeritud indekseid käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 2494/95 esialgsete rakendusmeetmete kohta) (3) teha mitmeid parandusi ja lisada selgitavaid märkusi, et tagada THHIde võrreldavus, usaldusväärsus ja asjakohasus kooskõlas määruse (EÜ) nr 2494/95 artikliga 5.

| (9) | Tuleb veelgi täpsemalt määratleda THHI mõiste ja eesmärk ning selgitada nende seost valikuuringute, asenduse ja kvaliteedikohandustega tegelikkuses; tuleb kehtestada THHI esindavus- ja vorminõuded ning veelgi täpsemad miinimumnõuded seoses valikuuringute, asenduse, kvaliteedikohanduste ja andmete koondamisega. |
| --- | --- |

(9)

Tuleb veelgi täpsemalt määratleda THHI mõiste ja eesmärk ning selgitada nende seost valikuuringute, asenduse ja kvaliteedikohandustega tegelikkuses; tuleb kehtestada THHI esindavus- ja vorminõuded ning veelgi täpsemad miinimumnõuded seoses valikuuringute, asenduse, kvaliteedikohanduste ja andmete koondamisega.

| (10) | Valimi koostamise, asenduste ja kvaliteedikohandustega seoses on eriti tähtis täpselt määratleda statistiline sihtmärk ning tagada, et THHI oleks arvutatud sellele võimalikult lähedale ning mõistlikult väikese vea (moonutused ja dispersioon) või määramatuse määraga. Tuleb saavutada tasakaal täpsuse ja moonutuste puudumise vahel. |
| --- | --- |

(10)

Valimi koostamise, asenduste ja kvaliteedikohandustega seoses on eriti tähtis täpselt määratleda statistiline sihtmärk ning tagada, et THHI oleks arvutatud sellele võimalikult lähedale ning mõistlikult väikese vea (moonutused ja dispersioon) või määramatuse määraga. Tuleb saavutada tasakaal täpsuse ja moonutuste puudumise vahel.

| (11) | Silmas pidades vajadust veelgi täpsustada THHI sihtala ja lahendada THHI ostukorvi fikseerituse küsimus, võib peamise eesmärgi järgi määratletud tarbimissegmentide mõiste kasutuselevõtmisega saavutada toimiva lahenduse; see võimaldab tagada Laspeyres’i indeksi vajaliku fikseerituse ning muuta see arenevate turgudega maailma paremini kajastavaks. |
| --- | --- |

(11)

Silmas pidades vajadust veelgi täpsustada THHI sihtala ja lahendada THHI ostukorvi fikseerituse küsimus, võib peamise eesmärgi järgi määratletud tarbimissegmentide mõiste kasutuselevõtmisega saavutada toimiva lahenduse; see võimaldab tagada Laspeyres’i indeksi vajaliku fikseerituse ning muuta see arenevate turgudega maailma paremini kajastavaks.

| (12) | Oluline on tagada, et võrdlusperioodil vaadeldavad tarbimissegmendid esindaksid kõiki võimalikke tehinguid kogu ulatuses ning et asenduste puhul säiliks sel ajal müügil olevate kaupade esindavus THHIs juba olemasolevate tarbimissegmentide lõikes. Tarbimiseesmärgi lõikes peaks leibkondade rahaliste lõpptarbimiskulutuste struktuuris kajastuma arenevate turgude dünaamika. |
| --- | --- |

(12)

Oluline on tagada, et võrdlusperioodil vaadeldavad tarbimissegmendid esindaksid kõiki võimalikke tehinguid kogu ulatuses ning et asenduste puhul säiliks sel ajal müügil olevate kaupade esindavus THHIs juba olemasolevate tarbimissegmentide lõikes. Tarbimiseesmärgi lõikes peaks leibkondade rahaliste lõpptarbimiskulutuste struktuuris kajastuma arenevate turgude dünaamika.

| (13) | Tuleb tagada, et liikmesriigid otsustaksid kvaliteedimuutuste toimumise üle selliste hinnakujunemistegurite erinevuste põhjal, mis on olulised asjaomaste tarbijavajaduste seisukohast. Selleks peaks komisjon (Eurostat) välja töötama kvaliteedikohandusstandardid igal konkreetsel juhul rakendamiseks. |
| --- | --- |

(13)

Tuleb tagada, et liikmesriigid otsustaksid kvaliteedimuutuste toimumise üle selliste hinnakujunemistegurite erinevuste põhjal, mis on olulised asjaomaste tarbijavajaduste seisukohast. Selleks peaks komisjon (Eurostat) välja töötama kvaliteedikohandusstandardid igal konkreetsel juhul rakendamiseks.

| (14) | Lisaks on vaja laiendada elementaaragregaadi mõistet, et veelgi enam ühtlustada andmete koondamise ja asendamise menetlust elementaaragregaadi sees. |
| --- | --- |

(14)

Lisaks on vaja laiendada elementaaragregaadi mõistet, et veelgi enam ühtlustada andmete koondamise ja asendamise menetlust elementaaragregaadi sees.

| (15) | Arvesse on võetud kulutasuvuse põhimõtet vastavalt määruse (EÜ) nr 2494/95 artiklile 13. |
| --- | --- |

(15)

Arvesse on võetud kulutasuvuse põhimõtet vastavalt määruse (EÜ) nr 2494/95 artiklile 13.

| (16) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1749/96 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(16)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1749/96 vastavalt muuta.

| (17) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas nõukogu otsusega 89/382/EMÜ, Euratom (4) asutatud statistikaprogrammi komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(17)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas nõukogu otsusega 89/382/EMÜ, Euratom (4) asutatud statistikaprogrammi komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 1749/96 muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artikkel 2 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 2
  Mõisted
  Käesolevas määruses kohaldatakse järgmisi mõisteid:






  1. | „Leibkondade rahalised lõpptarbimiskulutused” (määratletud Ib lisas) – see osa lõpptarbimiskulutustest, mis leibkonnad, olenemata kodakondsusest või elukoha staatusest, liikmesriikide majandusterritooriumil ühel või kahel võrreldaval ajaperioodil rahaliste tehingute teel teevad, hankimaks kaupu ja teenuseid oma vajaduste otseseks rahuldamiseks. |
| --- | --- | --- |

1.

Artikkel 2 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kohaldatakse järgmisi mõisteid:

1.

„Leibkondade rahalised lõpptarbimiskulutused” (määratletud Ib lisas) – see osa lõpptarbimiskulutustest, mis leibkonnad, olenemata kodakondsusest või elukoha staatusest, liikmesriikide majandusterritooriumil ühel või kahel võrreldaval ajaperioodil rahaliste tehingute teel teevad, hankimaks kaupu ja teenuseid oma vajaduste otseseks rahuldamiseks.

| 2. | „Toote pakkumus” – konkreetne kaup või teenus, mida pakutakse müügiks konkreetse hinnaga konkreetses müügikohas konkreetse müüja poolt konkreetsete tarnetingimuste juures ning on seega unikaalne üksus igal konkreetsel ajavahemikul. |
| --- | --- |

2.

„Toote pakkumus” – konkreetne kaup või teenus, mida pakutakse müügiks konkreetse hinnaga konkreetses müügikohas konkreetse müüja poolt konkreetsete tarnetingimuste juures ning on seega unikaalne üksus igal konkreetsel ajavahemikul.

| 3. | THHI „katvus” – statistiline sihtala, mida määratletakse leibkondade rahaliste lõpptarbimiskulutustega hõlmatud rahaliste tehingute kogumina. |
| --- | --- |

3.

THHI „katvus” – statistiline sihtala, mida määratletakse leibkondade rahaliste lõpptarbimiskulutustega hõlmatud rahaliste tehingute kogumina.

| 4. | „Tarbimissegment peamise eesmärgi järgi” või „tarbimissegment” hõlmab selliste müügiks olevate toodetega tehtud rahalisi tehinguid, mida ühendavad kasutusotstarve ja ühised omadused, nagu:






  — | neid müüakse valdavalt kasutamiseks sarnastes olukordades; |
| --- | --- | --- |

4.

„Tarbimissegment peamise eesmärgi järgi” või „tarbimissegment” hõlmab selliste müügiks olevate toodetega tehtud rahalisi tehinguid, mida ühendavad kasutusotstarve ja ühised omadused, nagu:

—

neid müüakse valdavalt kasutamiseks sarnastes olukordades;

| — | nende omadused on suures osas samasugused; |
| --- | --- |

—

nende omadused on suures osas samasugused;

| — | neid võidakse tarbijate poolt pidada samaväärseteks toodeteks. |
| --- | --- |

—

neid võidakse tarbijate poolt pidada samaväärseteks toodeteks.

| 5. | „Uued olulised kaubad ja teenused” – need kaubad ja teenused, mille hinnamuutusi ei ole liikmesriigi THHIs otseselt arvesse võetud ja mille osa arvestuslikest tarbimiskulutustest on suurenenud vähemalt ühe tuhandikuni kõnealuse THHIga hõlmatud kulutustest. |
| --- | --- |

5.

„Uued olulised kaubad ja teenused” – need kaubad ja teenused, mille hinnamuutusi ei ole liikmesriigi THHIs otseselt arvesse võetud ja mille osa arvestuslikest tarbimiskulutustest on suurenenud vähemalt ühe tuhandikuni kõnealuse THHIga hõlmatud kulutustest.

| 6. | „Valikuuring” – THHI koostamisega seotud mis tahes menetlus, kus toodete pakkumuse ühte osa kasutatakse THHIga hõlmatud tarbimissegmentides toimunud hinnamuutuse arvutamiseks. |
| --- | --- |

6.

„Valikuuring” – THHI koostamisega seotud mis tahes menetlus, kus toodete pakkumuse ühte osa kasutatakse THHIga hõlmatud tarbimissegmentides toimunud hinnamuutuse arvutamiseks.

| 7. | „Sihtvalim” – konkreetne toodete pakkumus tarbimissegmendis, mida liikmesriik kavatseb hinnavaatlustel kasutada, et koostada nõuetekohase katvusega, usaldusväärne ja võrreldav THHI. |
| --- | --- |

7.

„Sihtvalim” – konkreetne toodete pakkumus tarbimissegmendis, mida liikmesriik kavatseb hinnavaatlustel kasutada, et koostada nõuetekohase katvusega, usaldusväärne ja võrreldav THHI.

| 8. | „Kaalud” – THHI koostamisel kasutatavad nõuetekohaselt arvutatud arvestuslikud kulutused, mis hõlmavad THHI sihtala mis tahes osa, vastavalt komisjoni määrusele (EÜ) nr 2454/97. (5) |
| --- | --- |

8.

„Kaalud” – THHI koostamisel kasutatavad nõuetekohaselt arvutatud arvestuslikud kulutused, mis hõlmavad THHI sihtala mis tahes osa, vastavalt komisjoni määrusele (EÜ) nr 2454/97. (5)

| 9. | „Vaadeldud hind” – liikmesriikide tegelikult kinnitatud hind. |
| --- | --- |

9.

„Vaadeldud hind” – liikmesriikide tegelikult kinnitatud hind.

| 10. | „Asendustoote pakkumus” – vaadeldud hinnaga müügiks olev toode, millega asendatakse sihtvalimis sisalduv müügiks olev toode. |
| --- | --- |

10.

„Asendustoote pakkumus” – vaadeldud hinnaga müügiks olev toode, millega asendatakse sihtvalimis sisalduv müügiks olev toode.

| 11. | „Asendushind” – müügiks oleva asendustoote vaadeldud hind. |
| --- | --- |

11.

„Asendushind” – müügiks oleva asendustoote vaadeldud hind.

| 12. | „Arvestuslik hind” – vaadeldud hinna asemel kasutatav hind, mis põhineb nõuetekohasel hindamismenetlusel. Varem vaadeldud hindu ei loeta arvestuslikeks hindadeks, välja arvatud juhul, kui on võimalik tõestada, et need on arvutatud nõuetekohaselt. |
| --- | --- |

12.

„Arvestuslik hind” – vaadeldud hinna asemel kasutatav hind, mis põhineb nõuetekohasel hindamismenetlusel. Varem vaadeldud hindu ei loeta arvestuslikeks hindadeks, välja arvatud juhul, kui on võimalik tõestada, et need on arvutatud nõuetekohaselt.

| 13. | „Toodete elementaarrühm” – toodete pakkumuse kogum, mis esindab üht või enamat THHI tarbimissegmenti. |
| --- | --- |

13.

„Toodete elementaarrühm” – toodete pakkumuse kogum, mis esindab üht või enamat THHI tarbimissegmenti.

| 14. | „Elementaaragregaat” – toodete elementaarrühma jaotuselement, näit piirkondade, linnade või müügikohtade liikide lõikes ning seega väljendab hindade THHIsse kogumise tasandit. Kui toodete elementaarrühmad ei ole esitatud jaotuselementidena, tuleb mõisteid „toodete elementaarrühm” ja „elementaaragregaat” käsitleda samatähenduslikena. |
| --- | --- |

14.

„Elementaaragregaat” – toodete elementaarrühma jaotuselement, näit piirkondade, linnade või müügikohtade liikide lõikes ning seega väljendab hindade THHIsse kogumise tasandit. Kui toodete elementaarrühmad ei ole esitatud jaotuselementidena, tuleb mõisteid „toodete elementaarrühm” ja „elementaaragregaat” käsitleda samatähenduslikena.

| 15. | „Elementaaragregaadi indeks” – elementaaragregaadi hinnaindeks. |
| --- | --- |

15.

„Elementaaragregaadi indeks” – elementaaragregaadi hinnaindeks.

| 16. | „Kvaliteedimuutus” – olukord, kui liikmesriik leiab, et asendamise tagajärjel on toimunud tarbija seisukohalt oluline muutus selle tarbimissegmendi kasutusväärtuses, kuhu asendustoote pakkumus kuulub. |
| --- | --- |

16.

„Kvaliteedimuutus” – olukord, kui liikmesriik leiab, et asendamise tagajärjel on toimunud tarbija seisukohalt oluline muutus selle tarbimissegmendi kasutusväärtuses, kuhu asendustoote pakkumus kuulub.

| 17. | „Kvaliteedi kohandamine” – menetlus kvaliteedimuutuse arvessevõtmiseks, suurendades või vähendades vaadeldud jooksvaid või võrdlushindu kõnealuse kvaliteedimuutuse väärtusega võrdväärse summa või teguri võrra. |
| --- | --- |

17.

„Kvaliteedi kohandamine” – menetlus kvaliteedimuutuse arvessevõtmiseks, suurendades või vähendades vaadeldud jooksvaid või võrdlushindu kõnealuse kvaliteedimuutuse väärtusega võrdväärse summa või teguri võrra.

| 2. | Lisatakse artikkel 2a:
  „Artikkel 2a
  Põhimõtted
  1.   THHI on valimstatistik, mis näitab keskmist hinnamuutust THHI sihtalas võrreldava ajavahemiku ja selle kalendrikuu vahel, mille kohta indeks kehtib.
  2.   Statistilises sihtalas tehtud kõigi rahaliste tehingute kogumit saab esitada jaotuselementidena, mis esindavad nende rahaliste tehingutega hõlmatud toodete pakkumust. See on liigitatud vastavalt Ia lisas esitatud neljakohalistele liikidele ja alamliikidele, mis tulenevad COICOPi rahvusvahelisest liigitusest, ja seda nimetatakse COICOP/THHI (THHIde vajadusteks kohandatud eratarbimise liigitus kuluartiklite kaupa).
  3.   THHI arvutatakse kasutades Laspeyres’i valemi laadset valemit.
  4.   Tarbimissegmendid moodustavad fikseeritud osa kogumist, mille alusel arvutatakse THHI.
  5.   THHIs kasutatavad hinnad on leibkondade ostuhinnad üksikkaupade ja -teenuste ostmiseks rahalistes tehingutes.
  6.   Kui kaubad ja teenused on olnud tarbijatele kättesaadavad tasuta ja hiljem nõutakse tegelikku hinda, siis tuleks THHIs arvesse võtta muutust nullhinnalt tegelikule hinnale ja vastupidi.
  7.   THHI peab kajastama puhtalt hinnamuutust, jättes kõrvale kvaliteedimuutuse mõju. THHI peab:






  a) | kajastama hinnamuutusi, mis põhinevad võrdlus- või vaatlusperioodil leibkonna tarbimisharjumuste ja tarbijate koosseisu säilitamiseks tehtud kulutuste muutustel; |
| --- | --- | --- |

2.

Lisatakse artikkel 2a:

„Artikkel 2a

Põhimõtted

1.   THHI on valimstatistik, mis näitab keskmist hinnamuutust THHI sihtalas võrreldava ajavahemiku ja selle kalendrikuu vahel, mille kohta indeks kehtib.

2.   Statistilises sihtalas tehtud kõigi rahaliste tehingute kogumit saab esitada jaotuselementidena, mis esindavad nende rahaliste tehingutega hõlmatud toodete pakkumust. See on liigitatud vastavalt Ia lisas esitatud neljakohalistele liikidele ja alamliikidele, mis tulenevad COICOPi rahvusvahelisest liigitusest, ja seda nimetatakse COICOP/THHI (THHIde vajadusteks kohandatud eratarbimise liigitus kuluartiklite kaupa).

3.   THHI arvutatakse kasutades Laspeyres’i valemi laadset valemit.

4.   Tarbimissegmendid moodustavad fikseeritud osa kogumist, mille alusel arvutatakse THHI.

5.   THHIs kasutatavad hinnad on leibkondade ostuhinnad üksikkaupade ja -teenuste ostmiseks rahalistes tehingutes.

6.   Kui kaubad ja teenused on olnud tarbijatele kättesaadavad tasuta ja hiljem nõutakse tegelikku hinda, siis tuleks THHIs arvesse võtta muutust nullhinnalt tegelikule hinnale ja vastupidi.

7.   THHI peab kajastama puhtalt hinnamuutust, jättes kõrvale kvaliteedimuutuse mõju. THHI peab:

a)

kajastama hinnamuutusi, mis põhinevad võrdlus- või vaatlusperioodil leibkonna tarbimisharjumuste ja tarbijate koosseisu säilitamiseks tehtud kulutuste muutustel;

| b) | sisaldama nõuetekohaseid kvaliteedikohandusi. Kvaliteedikohandustega tagatakse THHI kui puhtalt hinnamuutuse näitaja usaldusväärsus ja esindavus. |
| --- | --- |

b)

sisaldama nõuetekohaseid kvaliteedikohandusi. Kvaliteedikohandustega tagatakse THHI kui puhtalt hinnamuutuse näitaja usaldusväärsus ja esindavus.

8.   Otsus kvaliteedimuutuse kohta peab põhinema asjakohastel tõenditel valimisse kuuluva toote pakkumuse ja selle asendustoote pakkumuse omaduste erinevuse kohta, st erinevuse kohta selliste tarbija seisukohast olulistes hinda mõjutavates omadustes, nagu kaubamärk, materjal või mudel.

Kvaliteedimuutust ei toimu, kui THHI valimis tehakse olulisi muudatusi igal aastal või ka harvem. Kvaliteedimuutus võetakse arvesse nõuetekohase menetluse kohaselt. THHI valimis muudatuste tegemine ei välista vajadust kiiresti asendada müügiks olevaid tooteid muudatuste tegemise vahelisel perioodil.

9.   Toodete elementaarrühma või elementaaragregaadi kaalu väljendatakse sellele omistatud kulude kaalu kaudu. Muid kaalusid võib elementaaragregaadi sees kasutada tingimusel, et säilib indeksi esindavus.

10.   „Usaldusväärsust” hinnatakse „täpsuse” ehk valimi võtmisel tehtud vigade suuruse ning „esindavuse” ehk moonutuste puudumise põhjal.”

| 3. | Artikli 4 teises lõigus asendatakse sõnad „artikli 2 punktis b” sõnadega „artikli 2 punktis 5”. |
| --- | --- |

3.

Artikli 4 teises lõigus asendatakse sõnad „artikli 2 punktis b” sõnadega „artikli 2 punktis 5”.

| 4. | Artikkel 5 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 5
  Kvaliteedikohandamismenetluste miinimumnõuded
  1.   Kvaliteedikohandamismeetodeid reastatakse järgmiselt:






  a) | A-meetodid: on kõige usaldusväärsemad, st on kõige täpsemad ja kõige väiksemate moonutustega; |
| --- | --- | --- |

4.

Artikkel 5 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 5

Kvaliteedikohandamismenetluste miinimumnõuded

1.   Kvaliteedikohandamismeetodeid reastatakse järgmiselt:

a)

A-meetodid: on kõige usaldusväärsemad, st on kõige täpsemad ja kõige väiksemate moonutustega;

| b) | B-meetodid: on vähem täpsed ja annavad väiksema usaldusväärsusega tulemusi kui A-meetodid, kuid neid võib siiski pidada vastuvõetavateks. Kui A-meetodeid ei kasutata, võetakse kasutusele B-meetodid, ning |
| --- | --- |

b)

B-meetodid: on vähem täpsed ja annavad väiksema usaldusväärsusega tulemusi kui A-meetodid, kuid neid võib siiski pidada vastuvõetavateks. Kui A-meetodeid ei kasutata, võetakse kasutusele B-meetodid, ning

| c) | C-meetodid: kõik muud meetodid; neid ei ole ette nähtud kasutada. |
| --- | --- |

c)

C-meetodid: kõik muud meetodid; neid ei ole ette nähtud kasutada.

2.   Kvaliteedikohandusmeetodite hindamisstandardid töötab komisjon (Eurostat) välja ja avaldab pärast konsulteerimist sotsiaalkaitsekomiteega ning teeb seda iga juhtumi korral eraldi, võttes asjakohaselt arvesse kulutasuvuse aspekte ja konkreetset konteksti.

Kvaliteedikohandusmeetodite hindamisstandardite väljatöötamine ei välista asjaomaste rakendusmeetmete vastuvõtmist vastavalt määruse (EÜ) nr 2494/95 artikli 5 lõikele 3.

3.   A- ja B-meetodid on asjakohased kvaliteedikohandusmeetodid. THHId, milles on tehtud nõuetekohased kvaliteedikohandused, on võrreldavad. Muude asjaolude võrdsuse korral tuleb B-meetoditele eelistada A-meetodeid.

4.   Nõuetekohaste siseriiklike arvestuste puudumisel kasutavad liikmesriigid arvestusi, mis põhinevad komisjoni (Eurostat) esitatud andmetel, juhul kui need andmed on kättesaadavad ja asjakohased.

5.   Mingil juhul ei tohiks kvaliteedimuutust hinnata kui kahe toote pakkumuse kogu hinnavahet, välja arvatud juhul, kui seda on võimalik asjakohaste arvutustega tõestada.

6.   Kui nõuetekohaseid arvestusi saadaval ei ole, leitakse hinnamuutused valitud asendustoote hinna ja asendatava toote hinna vahena.

7.   Asendustoote pakkumus:

| a) | on kas „põhiolemuselt samaväärne”, kui valitud asendustoote ja asendatava toote vahel ei leita kvaliteedimuutust, või „kvaliteedikohanduste korral samaväärne”, kui valitud asendustoote ja asendatava toote vahelise erinevuse tõttu on vaja kvaliteedikohandust; |
| --- | --- |

a)

on kas „põhiolemuselt samaväärne”, kui valitud asendustoote ja asendatava toote vahel ei leita kvaliteedimuutust, või „kvaliteedikohanduste korral samaväärne”, kui valitud asendustoote ja asendatava toote vahelise erinevuse tõttu on vaja kvaliteedikohandust;

| b) | valitakse samast tarbimissegmendist kui asendatavad tooted, et säilitada tarbimissegmentide esindavus; |
| --- | --- |

b)

valitakse samast tarbimissegmendist kui asendatavad tooted, et säilitada tarbimissegmentide esindavus;

| c) | ei valita sarnaste hindade alusel. Seda tuleb eriti silmas pidada, kui asendus on tehtud pärast toodete või teenuste hindade alandamist.” |
| --- | --- |

c)

ei valita sarnaste hindade alusel. Seda tuleb eriti silmas pidada, kui asendus on tehtud pärast toodete või teenuste hindade alandamist.”

Artikkel 2

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. november 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  EÜT L 257, 27.10.1995, lk 1. Määrust on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

1

(2)  Arvamus on esitatud 5. oktoobril 2007 (ELT C 248, 23.10.2007, lk 1).

2

(3)  EÜT L 229, 10.9.1996, lk 3. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1708/2005 (ELT L 274, 20.10.2005, lk 9).

3

(4)  EÜT L 181, 28.6.1989, lk 47.

4

(5)  EÜT L 340, 11.12.1997, lk 24.”

5

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

| 15.11.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 296/27 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 296/27

---

KOMISJONI OTSUS,

4. oktoober 2006,

EÜ asutamislepingu artiklile 81 ja EMP lepingu artiklile 53 vastava menetluse kohta

(Juhtum COMP/C2/38.681 – Cannes'i pikendamiskokkulepe)

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 4350 all)

(Ainult inglis-, prantsus- ja saksakeelne tekst on autentsed)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/735/EÜ)

4. oktoober 2006 võttis komisjon vastu otsuse, milles käsitletakse EÜ asutamislepingu artikli 81 ja EMP lepingu artikli 53 kohast menetlust. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1/2003 (1) artikli 30 sätetele avaldab komisjon osapoolte nimed ja otsuse põhilise sisu, pidades silmas ettevõtjate õigustatud huvi kaitsta oma ärisaladusi. Otsuse avalik täistekst on juhtumi originaalkeeltes ja komisjoni töökeeltes avaldatud konkurentsi peadirektoraadi veebilehel: http://ec.europa.eu/comm/competition/antitrust/cases/index/by_nr_77.html#i38_681

| (1) | Käesolev otsus on adresseeritud ettevõtjatele Elliniki Etairia Prostasias tis Pneymatikis Idioktisias A.E. (AEPI), Gesellschaft zur Wahrnehmung mechanisch-musikalischer Urheberrechte m.b.H. (AustroMechana), BMG Music Publishing International Ltd, Gesellschaft für musikalische Aufführungs- und mechanische Vervielfältigungsrechte (GEMA), Mechanical-Copyright Protection Society Limited (MCPS), Mechanical-Copyright Protection Society Ireland (MCPSI), Nordic Copyright Bureau (NCB), Société Belge des Auteurs Compositeurs et Editeurs (SABAM), Société pour l’Administration du Droit de Reproduction Mécanique des Auteurs, Compositeurs et Editeurs (SDRM), Sociedad General Autores y Editores (SGAE), Società Italiana degli Autori ed Editori (SIAE), Sony/ATV Music Publishing Europe, Sociedade Portuguesa de Autores (SPA), Stichting Stemra (STEMRA), Schweizerische Gesellschaft für die Rechte der Urheber musikalischer Werke (SUISA), Universal Music Publishing Group ja Warner Chappell Music Ltd, edaspidi „Cannes'i pikendamiskokkuleppe osalised”. |
| --- | --- |

(1)

Käesolev otsus on adresseeritud ettevõtjatele Elliniki Etairia Prostasias tis Pneymatikis Idioktisias A.E. (AEPI), Gesellschaft zur Wahrnehmung mechanisch-musikalischer Urheberrechte m.b.H. (AustroMechana), BMG Music Publishing International Ltd, Gesellschaft für musikalische Aufführungs- und mechanische Vervielfältigungsrechte (GEMA), Mechanical-Copyright Protection Society Limited (MCPS), Mechanical-Copyright Protection Society Ireland (MCPSI), Nordic Copyright Bureau (NCB), Société Belge des Auteurs Compositeurs et Editeurs (SABAM), Société pour l’Administration du Droit de Reproduction Mécanique des Auteurs, Compositeurs et Editeurs (SDRM), Sociedad General Autores y Editores (SGAE), Società Italiana degli Autori ed Editori (SIAE), Sony/ATV Music Publishing Europe, Sociedade Portuguesa de Autores (SPA), Stichting Stemra (STEMRA), Schweizerische Gesellschaft für die Rechte der Urheber musikalischer Werke (SUISA), Universal Music Publishing Group ja Warner Chappell Music Ltd, edaspidi „Cannes'i pikendamiskokkuleppe osalised”.

| (2) | Menetlus käsitles Cannes'i pikendamiskokkulepet, mis sõlmiti 18 ettevõtja vahel (13 kollektiivse esindamise organisatsiooni ja maailma 5 suuremat muusikakirjastust, kes kuuluvad nendesse organisatsioonidesse) ning mis käsitles nendevahelisi suhteid seoses teoste autoriõigustega helisalvestiste paljundamisel plaadifirmade poolt. Oma esialgses hinnangus väljendas komisjon EÜ asutamislepingu artikli 81 ja EMP lepingu artikli 53 põhjal muret Cannes'i pikendamislepingu kahe punkti pärast. Esimeses kõnealuses punktis on sätestatud, et enne plaadifirmale üldlitsentsi kokkuleppe raames mahahindluse tegemist peab kollektiivse esindamise organisatsioon saavutama asjaomase liikmega kirjaliku kokkuleppe. Teise punkti kohaselt ei tohi kollektiivse esindamise organisatsioon kunagi siseneda muusika kirjastamise või plaatide tootmise turgudele. Esimese punkti puhul nägi komisjon konkurentsiprobleemi selles, et kõnealuse punkti kohaldamine võib kollektiivse esindamise organisatsioonidel oluliselt raskendada või muuta võimatuks mahahindluste tegemise plaadifirmadele, ning teise punkti puhul leidis komisjon, et see takistaks kollektiivse esindamise organisatsioonide vahelist võimalikku konkurentsi muusika kirjastamise ja plaatide tootmise turgudel. |
| --- | --- |

(2)

Menetlus käsitles Cannes'i pikendamiskokkulepet, mis sõlmiti 18 ettevõtja vahel (13 kollektiivse esindamise organisatsiooni ja maailma 5 suuremat muusikakirjastust, kes kuuluvad nendesse organisatsioonidesse) ning mis käsitles nendevahelisi suhteid seoses teoste autoriõigustega helisalvestiste paljundamisel plaadifirmade poolt. Oma esialgses hinnangus väljendas komisjon EÜ asutamislepingu artikli 81 ja EMP lepingu artikli 53 põhjal muret Cannes'i pikendamislepingu kahe punkti pärast. Esimeses kõnealuses punktis on sätestatud, et enne plaadifirmale üldlitsentsi kokkuleppe raames mahahindluse tegemist peab kollektiivse esindamise organisatsioon saavutama asjaomase liikmega kirjaliku kokkuleppe. Teise punkti kohaselt ei tohi kollektiivse esindamise organisatsioon kunagi siseneda muusika kirjastamise või plaatide tootmise turgudele. Esimese punkti puhul nägi komisjon konkurentsiprobleemi selles, et kõnealuse punkti kohaldamine võib kollektiivse esindamise organisatsioonidel oluliselt raskendada või muuta võimatuks mahahindluste tegemise plaadifirmadele, ning teise punkti puhul leidis komisjon, et see takistaks kollektiivse esindamise organisatsioonide vahelist võimalikku konkurentsi muusika kirjastamise ja plaatide tootmise turgudel.

| (3) | Komisjon leiab, et Cannes'i pikendamiskokkuleppe osaliste pakutud kohustused on kõnealuste konkurentsiprobleemide lahendamiseks piisavad. Eelkõige on osalised ümber sõnastanud mahahindlusi käsitleva punkti. Uue sõnastuse kohaselt võib kollektiivse esindamise organisatsioon oma pädeva asutuse lihtotsusega ja ilma asjaomase liikme kirjaliku kokkuleppeta teha mahahindlust, mis makstakse halduskuludest, mis jäävad alles pärast liikmetele autoritasude maksmist. Pooled on jätnud välja punkti, millega kollektiivse esindamise organisatsioonidel keelati siseneda muusika kirjastamise või plaatide tootmise turgudele, ning on kohustunud selliseid kokkuleppeid tulevikus mitte enam sõlmida. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon leiab, et Cannes'i pikendamiskokkuleppe osaliste pakutud kohustused on kõnealuste konkurentsiprobleemide lahendamiseks piisavad. Eelkõige on osalised ümber sõnastanud mahahindlusi käsitleva punkti. Uue sõnastuse kohaselt võib kollektiivse esindamise organisatsioon oma pädeva asutuse lihtotsusega ja ilma asjaomase liikme kirjaliku kokkuleppeta teha mahahindlust, mis makstakse halduskuludest, mis jäävad alles pärast liikmetele autoritasude maksmist. Pooled on jätnud välja punkti, millega kollektiivse esindamise organisatsioonidel keelati siseneda muusika kirjastamise või plaatide tootmise turgudele, ning on kohustunud selliseid kokkuleppeid tulevikus mitte enam sõlmida.

| (4) | Otsuses leitakse, et võttes arvesse Cannes'i pikendamiskokkuleppe osaliste siduvaid kohustusi, ei ole komisjonil enam põhjust meetmeid võtta. |
| --- | --- |

(4)

Otsuses leitakse, et võttes arvesse Cannes'i pikendamiskokkuleppe osaliste siduvaid kohustusi, ei ole komisjonil enam põhjust meetmeid võtta.

| (5) | Konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitlev nõuandekomitee esitas pooldava arvamuse 18. septembril 2006. |
| --- | --- |

(5)

Konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitlev nõuandekomitee esitas pooldava arvamuse 18. septembril 2006.

---

(1)  EÜT L 1, 4.1.2003, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 411/2004 (ELT L 68, 6.3.2004, lk 1).

---

| 15.11.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 296/29 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 296/29

---

KOMISJONI OTSUS,

9. november 2007,

millega muudetakse nõukogu otsuse 79/542/EMÜ II lisas esitatud loetelu, kuhu on kantud sellised kolmandad riigid ja nende osad, millest on lubatud importida ühendusse teatavat värsket liha

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 5365 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/736/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/496/EMÜ, millega nähakse ette ühendusse kolmandatest riikidest saabuvate loomade veterinaarkontrolli korraldamise põhimõtted ning muudetakse direktiive 89/662/EMÜ, 90/425/EMÜ ja 90/675/EMÜ, (1) eriti selle artikli 18 lõiget 7,

võttes arvesse nõukogu 18. detsembri 1997. aasta direktiivi 97/78/EÜ, milles sätestatakse kolmandatest riikidest ühendusse toodavate toodete veterinaarkontrolli põhimõtted, (2) eriti selle artikli 22 lõiget 6,

võttes arvesse nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiivi 2002/99/EÜ, millega sätestatakse inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste tootmist, töötlemist, turustamist ja ühendusse toomist reguleerivad loomatervishoiu eeskirjad, (3) eriti selle artikli 8 sissejuhatavat fraasi, punkti 1 esimest lõiku ja punkti 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 21. detsembri 1979. aasta otsuse 79/542/EMÜ (millega koostatakse loetelu kolmandate riikide või kolmandate riikide osade kohta ning sätestatakse loomatervishoiu- ja tervisekaitsenõuded ning veterinaarsertifitseerimise tingimused teatavate elusloomade ja nende värske liha importimisel ühendusse) (4) II lisa 1. osas on sätestatud selliste kolmandate riikide ja nende osade loetelu, kust on liikmesriikidel lubatud importida teatavate loomade värsket liha. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 21. detsembri 1979. aasta otsuse 79/542/EMÜ (millega koostatakse loetelu kolmandate riikide või kolmandate riikide osade kohta ning sätestatakse loomatervishoiu- ja tervisekaitsenõuded ning veterinaarsertifitseerimise tingimused teatavate elusloomade ja nende värske liha importimisel ühendusse) (4) II lisa 1. osas on sätestatud selliste kolmandate riikide ja nende osade loetelu, kust on liikmesriikidel lubatud importida teatavate loomade värsket liha.

| (2) | Osutatud lisas on esitatud ajavahemikud, millal import ühendusse on või ei ole lubatud, sõltuvalt kuupäevadest, millal loomad, kellelt liha saadi, tapeti. Need ajavahemikud on nimetatud, et lubada importida värsket liha, mis on toodetud enne kolmandate riikide või nende osade suhtes loomatervishoiu piirangute kohaldamist. |
| --- | --- |

(2)

Osutatud lisas on esitatud ajavahemikud, millal import ühendusse on või ei ole lubatud, sõltuvalt kuupäevadest, millal loomad, kellelt liha saadi, tapeti. Need ajavahemikud on nimetatud, et lubada importida värsket liha, mis on toodetud enne kolmandate riikide või nende osade suhtes loomatervishoiu piirangute kohaldamist.

| (3) | Tervisekaitse kõrge taseme tagamiseks ühenduses on siiski asjakohane sätestada, et on lubatud importida värsket liha, mis on saadud kolmandas riigis loomadelt, kes on tapetud piiravate meetme kohaldamise kuupäeval või enne seda, ainult teatavas ajavahemikus, s.o 90 päeva jooksul. Partiide puhul, mis on sertifitseeritud impordikeelu kohaldamise kuupäeval või enne seda ja mida keelu jõustumise hetkel transporditakse meritsi, peaks nimetatud ajavahemik olema 40 päeva. |
| --- | --- |

(3)

Tervisekaitse kõrge taseme tagamiseks ühenduses on siiski asjakohane sätestada, et on lubatud importida värsket liha, mis on saadud kolmandas riigis loomadelt, kes on tapetud piiravate meetme kohaldamise kuupäeval või enne seda, ainult teatavas ajavahemikus, s.o 90 päeva jooksul. Partiide puhul, mis on sertifitseeritud impordikeelu kohaldamise kuupäeval või enne seda ja mida keelu jõustumise hetkel transporditakse meritsi, peaks nimetatud ajavahemik olema 40 päeva.

| (4) | Kuupäev, millest alates lubatakse või keelatakse värske liha import ühendusse kolmandatest riikidest või nende osadest, tuleks lisada otsuse 79/542/EMÜ II lisasse, et vältida sellise värske liha importi, mis on toodetud ajavahemikus, kui sellises riigis või selle osas esines oht loomade tervisele. |
| --- | --- |

(4)

Kuupäev, millest alates lubatakse või keelatakse värske liha import ühendusse kolmandatest riikidest või nende osadest, tuleks lisada otsuse 79/542/EMÜ II lisasse, et vältida sellise värske liha importi, mis on toodetud ajavahemikus, kui sellises riigis või selle osas esines oht loomade tervisele.

| (5) | Praegu lisas esitatud ajavahemikud on tekitanud ka praktilisi probleeme nii seoses veterinaarkontrolliga ühenduse piiripunktides, kus kontrollitakse sellise liha importimisel nõutavaid veterinaarsertifikaate, kui ka eksportivate kolmandate riikide pädevatele teenistustele, kes nimetatud veterinaarsertifikaate ette valmistavad. |
| --- | --- |

(5)

Praegu lisas esitatud ajavahemikud on tekitanud ka praktilisi probleeme nii seoses veterinaarkontrolliga ühenduse piiripunktides, kus kontrollitakse sellise liha importimisel nõutavaid veterinaarsertifikaate, kui ka eksportivate kolmandate riikide pädevatele teenistustele, kes nimetatud veterinaarsertifikaate ette valmistavad.

| (6) | Et saavutada tervisekaitse kõrge tase ning tagada selgus, järjepidevus ja läbipaistvus seoses nende kolmandate riikide loetelu koostamisega, millest on lubatud importida värsket liha ühendusse, on seetõttu asjakohane muuta otsuse 79/542/EMÜ II lisa ja tühistada viited nimetatud ajavahemikele. Lisaks tuleks ajakohastada sissekandeid teatavate riikide, eelkõige Paraguay ja Brasiilia kohta. |
| --- | --- |

(6)

Et saavutada tervisekaitse kõrge tase ning tagada selgus, järjepidevus ja läbipaistvus seoses nende kolmandate riikide loetelu koostamisega, millest on lubatud importida värsket liha ühendusse, on seetõttu asjakohane muuta otsuse 79/542/EMÜ II lisa ja tühistada viited nimetatud ajavahemikele. Lisaks tuleks ajakohastada sissekandeid teatavate riikide, eelkõige Paraguay ja Brasiilia kohta.

| (7) | Et lubada importida värske liha varusid, mida praegu lubatakse importida ühendusse teatavatest kolmandatest riikidest või nende osadest vastavalt otsusele 79/542/EMÜ, kuid mida pärast käesoleva otsuse kohaldamise kuupäeva enam importida ei lubata, on asjakohane sätestada 90päevane üleminekuperiood. |
| --- | --- |

(7)

Et lubada importida värske liha varusid, mida praegu lubatakse importida ühendusse teatavatest kolmandatest riikidest või nende osadest vastavalt otsusele 79/542/EMÜ, kuid mida pärast käesoleva otsuse kohaldamise kuupäeva enam importida ei lubata, on asjakohane sätestada 90päevane üleminekuperiood.

| (8) | Suu- ja sõrataudi kahe puhangu tõttu Argentiinas 2006. aasta veebruaris keelati konditustatud ja laagerdunud veiseliha importimine Corrientese provintsi kaheksast departemangust vastavalt komisjoni 27. märtsi 2006. aasta otsusele 2006/259/EÜ, millega muudetakse nõukogu otsuse 79/542/EMÜ II lisa Argentiina piirkonnajaotuse ning Argentiinast imporditava värske veiseliha näidissertifikaatide osas. (5) Hiljutine kontrollimine Argentiinas näitas, et praegused veterinaarpiirangud asjaomases kaheksas departemangus, eelkõige mis on seotud suu- ja sõrataudiga, ei ole enam vajalikud. Riigi taotluse kohaselt ei tuleks seetõttu neid piiranguid enam nendes Argentiina piirkondades kohaldada. |
| --- | --- |

(8)

Suu- ja sõrataudi kahe puhangu tõttu Argentiinas 2006. aasta veebruaris keelati konditustatud ja laagerdunud veiseliha importimine Corrientese provintsi kaheksast departemangust vastavalt komisjoni 27. märtsi 2006. aasta otsusele 2006/259/EÜ, millega muudetakse nõukogu otsuse 79/542/EMÜ II lisa Argentiina piirkonnajaotuse ning Argentiinast imporditava värske veiseliha näidissertifikaatide osas. (5) Hiljutine kontrollimine Argentiinas näitas, et praegused veterinaarpiirangud asjaomases kaheksas departemangus, eelkõige mis on seotud suu- ja sõrataudiga, ei ole enam vajalikud. Riigi taotluse kohaselt ei tuleks seetõttu neid piiranguid enam nendes Argentiina piirkondades kohaldada.

| (9) | Samuti näitas kontrollimine, et konditustatud ja laagerdunud hirveliha tootmine Argentiinas vastab otsuses 79/542/EMÜ sätestatud loomatervise nõuetele. Seetõttu on asjakohane lubada konditustatud ja laagerdunud hirveliha importimist ühendusse Argentiinast. |
| --- | --- |

(9)

Samuti näitas kontrollimine, et konditustatud ja laagerdunud hirveliha tootmine Argentiinas vastab otsuses 79/542/EMÜ sätestatud loomatervise nõuetele. Seetõttu on asjakohane lubada konditustatud ja laagerdunud hirveliha importimist ühendusse Argentiinast.

| (10) | Kahe suu- ja sõrataudi puhangu tõttu Botswanas 2006. aasta aprillis keelati konditustatud ja laagerdunud veiseliha import ühest Botswana osast vastavalt nõukogu otsusele 79/542/EMÜ, mida on muudetud komisjoni otsusega 2006/463/EÜ. (6) Botswanalt saadud dokumentatsioon ja 2007. aasta märtsis riigis läbiviidud ühenduse kontrollimise positiivsed tulemused näitavad, et Botswanas haiguse kontrollimiseks ja likvideerimiseks võetud meetmed on olnud tõhusad. Seetõttu ei tuleks praeguseid veterinaarpiiranguid Botswana asjaomases osas enam kohaldada. |
| --- | --- |

(10)

Kahe suu- ja sõrataudi puhangu tõttu Botswanas 2006. aasta aprillis keelati konditustatud ja laagerdunud veiseliha import ühest Botswana osast vastavalt nõukogu otsusele 79/542/EMÜ, mida on muudetud komisjoni otsusega 2006/463/EÜ. (6) Botswanalt saadud dokumentatsioon ja 2007. aasta märtsis riigis läbiviidud ühenduse kontrollimise positiivsed tulemused näitavad, et Botswanas haiguse kontrollimiseks ja likvideerimiseks võetud meetmed on olnud tõhusad. Seetõttu ei tuleks praeguseid veterinaarpiiranguid Botswana asjaomases osas enam kohaldada.

| (11) | Lisaks võeti ühenduse kontrollimisel positiivselt arvesse asjaolu, et rahvusvaheline episootiaamet (OIE) on tunnistanud Botswana kaks muud piirkonda suu- ja sõrataudist vabaks ilma vaktsineerimiseta. Seepärast on otstarbekas lubada nendel piirkondadel eksportida ühendusse konditustatud ja laagerdunud veise-, lamba- ja tehis- või looduslikes tingimustes kasvatatud ulukiliha. |
| --- | --- |

(11)

Lisaks võeti ühenduse kontrollimisel positiivselt arvesse asjaolu, et rahvusvaheline episootiaamet (OIE) on tunnistanud Botswana kaks muud piirkonda suu- ja sõrataudist vabaks ilma vaktsineerimiseta. Seepärast on otstarbekas lubada nendel piirkondadel eksportida ühendusse konditustatud ja laagerdunud veise-, lamba- ja tehis- või looduslikes tingimustes kasvatatud ulukiliha.

| (12) | Otsuse 79/542/EMÜ II lisa 1. osa loetelus on Kolumbia osad kui kolmanda riigi osad, millest on lubatud importida ühendusse värsket veiseliha. Kolumbia ei ole siiski esitanud ülejäänud värske veiseliha kohta seirekava, vastavalt komisjoni 29. aprilli 2004. aasta otsusele 2004/432/EÜ (kolmandate riikide esitatud jääkide seirekava heakskiit kooskõlas nõukogu direktiiviga 96/23/EÜ). (7) Lisaks ei ole ühelgi ettevõttel lubatud eksportida ühendusse värsket liha. Seetõttu ei tohiks enam lubada värske veiseliha importi Kolumbiast ja tuleks teha vajalik muudatus otsuse 79/542/EMÜ II lisa 1. osas. |
| --- | --- |

(12)

Otsuse 79/542/EMÜ II lisa 1. osa loetelus on Kolumbia osad kui kolmanda riigi osad, millest on lubatud importida ühendusse värsket veiseliha. Kolumbia ei ole siiski esitanud ülejäänud värske veiseliha kohta seirekava, vastavalt komisjoni 29. aprilli 2004. aasta otsusele 2004/432/EÜ (kolmandate riikide esitatud jääkide seirekava heakskiit kooskõlas nõukogu direktiiviga 96/23/EÜ). (7) Lisaks ei ole ühelgi ettevõttel lubatud eksportida ühendusse värsket liha. Seetõttu ei tohiks enam lubada värske veiseliha importi Kolumbiast ja tuleks teha vajalik muudatus otsuse 79/542/EMÜ II lisa 1. osas.

| (13) | Et anda asjakohastele sidusrühmadele võimalus kohaneda uue impordikorraga, on asjakohane sätestada, et praegust otsust kohaldatakse alates 1. detsember 2007. |
| --- | --- |

(13)

Et anda asjakohastele sidusrühmadele võimalus kohaneda uue impordikorraga, on asjakohane sätestada, et praegust otsust kohaldatakse alates 1. detsember 2007.

| (14) | Seepärast tuleks otsust 79/542/EMÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(14)

Seepärast tuleks otsust 79/542/EMÜ vastavalt muuta.

| (15) | Komisjoni 13. juuni 1996. aasta otsus 96/367/EÜ seoses kaitsemeetmetega suu- ja sõrataudi puhul Albaanias (8) ja komisjoni 4. juuli 1996. aasta otsus 96/414/EÜ suu- ja sõrataudi puhangutest tingitud kaitsemeetmete kohta loomade ja loomsete saaduste importimisel endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist (9) on aegunud, kuna nendega sätestatu on ette nähtud muude ühenduse õigusaktidega. Selguse ja õiguskindluse huvides tuleks kõnealused otsused kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(15)

Komisjoni 13. juuni 1996. aasta otsus 96/367/EÜ seoses kaitsemeetmetega suu- ja sõrataudi puhul Albaanias (8) ja komisjoni 4. juuli 1996. aasta otsus 96/414/EÜ suu- ja sõrataudi puhangutest tingitud kaitsemeetmete kohta loomade ja loomsete saaduste importimisel endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist (9) on aegunud, kuna nendega sätestatu on ette nähtud muude ühenduse õigusaktidega. Selguse ja õiguskindluse huvides tuleks kõnealused otsused kehtetuks tunnistada.

| (16) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(16)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 79/542/EMÜ II lisa 1. osa asendatakse käesoleva otsuse lisa tekstiga.

Artikkel 2

Otsused 96/367/EÜ ja 96/414/EÜ tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 3

Sellise värske liha import ELi, mis oli lubatud vastavalt otsusele 79/542/EMÜ, mis ei ole enam lubatud seoses käesoleva otsuse kohaldamisega, on jätkuvalt lubatud 90päevase üleminekuperioodi jooksul pärast kohaldamise kuupäeva.

Artikkel 4

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. detsembrist 2007.

Artikkel 5

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 9. november 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 268, 24.9.1991, lk 56. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2006/104/EÜ (ELT L 363, 20.12.2006, lk 352).

1

(2)  EÜT L 24, 30.1.1998, lk 9. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2006/104/EÜ.

2

(3)  ELT L 18, 23.1.2003, lk 11.

3

(4)  EÜT L 146, 14.6.1979, lk 15. Otsust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1791/2006 (ELT L 363, 20.12.2006, lk 1).

4

(5)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 65.

5

(6)  ELT L 183, 5.7.2006, lk 20.

6

(7)  ELT L 154, 30.4.2004, lk 44. Otsust on viimati muudetud otsusega 2007/362/EÜ (ELT L 138, 30.5.2007, lk 18).

7

(8)  EÜT L 145, 19.6.1996, lk 17. Otsust on muudetud otsusega 98/373/EÜ (EÜT L 170, 16.6.1998, lk 62).

8

(9)  EÜT L 167, 6.7.1996, lk 58. Otsust on muudetud otsusega 98/373/EÜ.

9

---

LISA

„II LISA

VÄRSKE LIHA

1.   Osa

KOLMANDATE RIIKIDE JA NENDE OSADE LOETELU (1)

| Riik | Territooriumi kood | Territooriumi kirjeldus | Veterinaarsertifikaat | Eritingimused | Lõppkuupäev (2) | Avamise tähtaeg (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Näidis(ed) | SG |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| AL – Albaania | AL-0 | Kogu riik | — | | | | |
| AR – Argentiina | AR-0 | Kogu riik | EQU | | | | |
| AR-1 | Järgmised läänid: Buenos Aires, Catamarca, Corrientes (except the departments of Berón de Astrada, Capital, Empedrado, General Paz, Itati, Mbucuruyá, San Cosme and San Luís del Palmar), Entre Ríos, La Rioja, Mendoza, Misiones, Neuquen, Rio Negro, San Juan, San Luis, Santa Fe, Tucuman Cordoba, La Pampa Santiago del Estero Chaco, Formosa, Salta, Jujuy, välja arvatud 25 km laiune puhvervöönd Boliivia ja Paraguay piiri ääres, mis ulatub Jujuy provintsi Santa Catalina liiduringkonnast Formosa provintsi Laishi liiduringkonnani | BOV | A | 1 | | 18. märts 2005 |
| RUF | A | 1 | | 1. detsember 2007 |
| AR-2 | Chubut, Santa Cruz ja Tierra del Fuego | BOV, OVI, RUW, RUF | | | | 1. märts 2002 |
| AR-3 | Corrientes: järgmised departemangud: Berón de Astrada, Capital, Empedrado, General Paz, Itati, Mbucuruyá, San Cosme ja San Luís del Palmar | BOV, RUF | A | 1 | | 1. detsember 2007 |
| AU – Austraalia | AU-0 | Kogu riik | BOV, OVI, POR, EQU, RUF, RUW, SUF, SUW | | | | |
| BA – Bosnia ja Hertsegoviina | BA-0 | Kogu riik | — | | | | |
| BH – Bahrain | BH-0 | Kogu riik | — | | | | |
| BR – Brasiilia | BR-0 | Kogu riik | EQU | | | | |
| BR-1 | Osa Minas Geraisi osariigist (välja arvatud järgmised piirkonnad: Oliveira, Passos, São Gonçalo de Sapucai, Setelagoas ja Bambuí); Espírito Santo osariik; Goias'e osariik; Osa Mato Grosso osariigist, hõlmates järgmised piirkondlikud üksused:






  — | Cuiaba (välja arvatud järgmised haldusüksused: San Antonio de Leverger, Nossa Senhora do Livramento, Pocone ja Barão de Melgaço) |

Riik

Territooriumi kood

Territooriumi kirjeldus

Veterinaarsertifikaat

Eritingimused

Lõppkuupäev (2)

Avamise tähtaeg (3)

Näidis(ed)

SG

1

2

3

4

5

6

7

8

AL – Albaania

AL-0

Kogu riik

—

AR – Argentiina

AR-0

Kogu riik

EQU

AR-1

Järgmised läänid: Buenos Aires, Catamarca, Corrientes (except the departments of Berón de Astrada, Capital, Empedrado, General Paz, Itati, Mbucuruyá, San Cosme and San Luís del Palmar), Entre Ríos, La Rioja, Mendoza, Misiones, Neuquen, Rio Negro, San Juan, San Luis, Santa Fe, Tucuman Cordoba, La Pampa Santiago del Estero Chaco, Formosa, Salta, Jujuy, välja arvatud 25 km laiune puhvervöönd Boliivia ja Paraguay piiri ääres, mis ulatub Jujuy provintsi Santa Catalina liiduringkonnast Formosa provintsi Laishi liiduringkonnani

BOV

A

1

18. märts 2005

RUF

A

1

1. detsember 2007

AR-2

Chubut, Santa Cruz ja Tierra del Fuego

BOV, OVI, RUW, RUF

1. märts 2002

AR-3

Corrientes: järgmised departemangud: Berón de Astrada, Capital, Empedrado, General Paz, Itati, Mbucuruyá, San Cosme ja San Luís del Palmar

BOV, RUF

A

1

1. detsember 2007

AU – Austraalia

AU-0

Kogu riik

BOV, OVI, POR, EQU, RUF, RUW, SUF, SUW

BA – Bosnia ja Hertsegoviina

BA-0

Kogu riik

—

BH – Bahrain

BH-0

Kogu riik

—

BR – Brasiilia

BR-0

Kogu riik

EQU

BR-1

Osa Minas Geraisi osariigist (välja arvatud järgmised piirkonnad: Oliveira, Passos, São Gonçalo de Sapucai, Setelagoas ja Bambuí); Espírito Santo osariik; Goias'e osariik; Osa Mato Grosso osariigist, hõlmates järgmised piirkondlikud üksused:

—

Cuiaba (välja arvatud järgmised haldusüksused: San Antonio de Leverger, Nossa Senhora do Livramento, Pocone ja Barão de Melgaço)

| — | Careres (välja arvatud Caceres’e haldusüksus) |
| --- | --- |

—

Careres (välja arvatud Caceres’e haldusüksus)

| — | Lucas do Rio Verde |
| --- | --- |

—

Lucas do Rio Verde

| — | Rondonopolis (välja arvatud Itiquiora haldusüksus) |
| --- | --- |

—

Rondonopolis (välja arvatud Itiquiora haldusüksus)

| — | Barra do Garça |
| --- | --- |

—

Barra do Garça

| — | Barra do Burgres. Rio Grande do Suli osariik |
| --- | --- |

—

Barra do Burgres. Rio Grande do Suli osariik

BOV

A ja H

1

1. november 2002

BR-2

Santa Catarina osariik

BOV

A ja I

1

1. november 2002

BW – Botswana

BW-0

Kogu riik

EQU, EQW

BW-1

Veterinaarkontrollitsoonid 3c, 4b, 5, 6, 8, 9 ja 18.

BOV, OVI, RUF, RUW

F

1

1. detsember 2007

BW-2

Veterinaarkontrollitsoonid 10, 11, 12, 13 ja 14

BOV, OVI, RUF, RUW

F

1

7. märts 2002

BY – Valgevene

BY-0

Kogu riik

—

BZ – Belize

BZ-0

Kogu riik

BOV, EQU

CA – Kanada

CA-0

Kogu riik

BOV, OVI, POR, EQU, SUF, SUW, RUF, RUW

G

CH – Šveits

CH-0

Kogu riik

•

CL – Tšiili

CL-0

Kogu riik

BOV, OVI, POR, EQU, RUF, RUW, SUF

CN – Hiina (Rahvavabariik)

CN-0

Kogu riik

—

CO – Kolumbia

CO-0

Kogu riik

EQU

CR – Costa Rica

CR-0

Kogu riik

BOV, EQU

CU – Kuuba

CU-0

Kogu riik

BOV, EQU

DZ – Alžeeria

DZ-0

Kogu riik

—

ET – Etioopia

ET-0

Kogu riik

—

FK – Falklandi saared

FK-0

Kogu riik

BOV, OVI, EQU

GL – Gröönimaa

GL-0

Kogu riik

BOV, OVI, EQU, RUF, RUW

GT – Guatemaala

GT-0

Kogu riik

BOV, EQU

HK – Hongkong

HK-0

Kogu riik

—

HN – Honduras

HN-0

Kogu riik

BOV, EQU

HR – Horvaatia

HR-0

Kogu riik

BOV, OVI, EQU, RUF, RUW

IL – Iisrael

IL-0

Kogu riik

—

IN – India

IN-0

Kogu riik

—

IS – Island

IS-0

Kogu riik

BOV, OVI, EQU, RUF, RUW

KE – Kenya

KE-0

Kogu riik

—

MA – Maroko

MA-0

Kogu riik

EQU

ME – Montenegro

ME-0

Kogu riik

BOV, OVI, EQU

MG – Madagaskar

MG-0

Kogu riik

—

MK – endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik (4)

MK-0

Kogu riik

OVI, EQU

MU – Mauritius

MU-0

Kogu riik

—

MX – Mehhiko

MX-0

Kogu riik

BOV, EQU

NA – Namiibia

NA-0

Kogu riik

EQU, EQW

NA-1

Palgrave Pointist (läänes) kuni Gamini (idas) kulgevast piiritarast lõuna pool asuv ala

BOV, OVI, RUF, RUW

F

1

NC – Uus-Kaledoonia

NC-0

Kogu riik

BOV, RUF, RUW

NI – Nikaraagua

NI-0

Kogu riik

—

NZ – Uus-Meremaa

NZ-0

Kogu riik

BOV, OVI, POR, EQU, RUF, RUW, SUF, SUW

PA – Panama

PA-0

Kogu riik

BOV, EQU

PY – Paraguay

PY-0

Kogu riik

EQU

RS – Serbia (5)

RS-0

Kogu riik

BOV, OVI, EQU

RU – Venemaa

RU-0

Kogu riik

—

RU-1

Murmanski oblast, Jamali Neenetsi autonoomne ringkond

RUF

SV – El Salvador

SV-0

Kogu riik

—

SZ – Svaasimaa

SZ-0

Kogu riik

EQU, EQW

SZ-1

Piirkond lääne pool nn punase joone taradest, mis kulgevad Usutu jõest kuni Lõuna-Aafrika piirini Nkalashaneist läänes

BOV, RUF, RUW

F

1

SZ-2

Suu- ja sõrataudi veterinaarseire ja vaktsineerimise kontrolltsoonid, kehtestatud õigusaktiga, mis on avaldatud 2001. aasta ametlikus väljaandes nr 51

BOV, RUF, RUW

F

1

4. august 2003

TH – Tai

TH-0

Kogu riik

—

TN – Tuneesia

TN-0

Kogu riik

—

TR – Türgi

TR-0

Kogu riik

—

TR-1

Järgmised provintsid: Amasya, Ankara, Aydin, Balikesir, Bursa, Çankırı, Çorum, Denizli, İzmir, Kastamonu, Kütahya, Manisa, Ușak, Yozgat ja Kirikkale

EQU

UA – Ukraina

UA-0

Kogu riik

—

US – Ameerika Ühendriigid

US-0

Kogu riik

BOV, OVI, POR, EQU, SUF, SUW, RUF, RUW

G

UY – Uruguay

UY-0

Kogu riik

EQU

BOV

A

1

1. november 2001

OVI

A

1

ZA – Lõuna-Aafrika Vabariik

ZA-0

Kogu riik

EQU, EQW

ZA-1

Kogu riik välja arvatud:

| — | suu- ja sõrataudi kontrolltsooni osa, mis asub Mpumalanga ja Põhjaprovintside veterinaarpiirkonnas, Natali veterinaarpiirkonna Ingwavuma ringkonnas ning 28° pikkusjoonest ida pool paikneval Botswana piiri äärsel alal ja |
| --- | --- |

—

suu- ja sõrataudi kontrolltsooni osa, mis asub Mpumalanga ja Põhjaprovintside veterinaarpiirkonnas, Natali veterinaarpiirkonna Ingwavuma ringkonnas ning 28° pikkusjoonest ida pool paikneval Botswana piiri äärsel alal ja

| — | Camperdowni ringkond KwaZuluNatali provintsis |
| --- | --- |

—

Camperdowni ringkond KwaZuluNatali provintsis

BOV, OVI, RUF, RUW

F

1

ZW – Zimbabwe

ZW-0

Kogu riik

—

| • | = | Sertifikaadid vastavalt Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelisele põllumajandustoodetega kauplemise kokkuleppele (EÜT L 114, 30.4.2002, lk 132). |
| --- | --- | --- |
| — | = | Sertifikaati ei ole kehtestatud ja värske liha import ei ole lubatud (välja arvatud need liigid, mille puhul on märgitud kogu riik). |

•

=

Sertifikaadid vastavalt Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelisele põllumajandustoodetega kauplemise kokkuleppele (EÜT L 114, 30.4.2002, lk 132).

—

=

Sertifikaati ei ole kehtestatud ja värske liha import ei ole lubatud (välja arvatud need liigid, mille puhul on märgitud kogu riik).

| „1” | Kategooria piirangud:
  Rups ei ole lubatud (välja arvatud veiste vahelihase ja mälumislihaste puhul).” |
| --- | --- |

„1”

Kategooria piirangud:

Rups ei ole lubatud (välja arvatud veiste vahelihase ja mälumislihaste puhul).”

---

(1)  Ilma, et see piiraks ühenduse kokkulepetes kolmandate riikidega sätestatud sertifitseerimise erinõuete kohaldamist.

1

(2)  Loomade liha, kes on tapetud 7. veerus näidatud kuupäeval või enne seda, võib importida ühendusse 90 päeva jooksul osutatud kuupäevast alates.

2

Meritsi transporditavaid partiisid võib importida ühendusse, kui need on sertifitseeritud enne veerus osutatud kuupäeva, 40 päeva jooksul kõnealusest kuupäevast alates.

(NB. Kui 7. veerus ei ole märgitud kuupäeva, siis ajalisi piiranguid ei ole).

(3)  Ühendusse võib importida ainult selliste loomade liha, kes on tapetud 8. veerus osutatud kuupäeval või enne seda (kui 8. veerus ei ole märgitud kuupäeva, siis ajalisi piiranguid ei ole).

3

(4)  Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik; ajutine kood, mis ei mõjuta mingil määral kõnealuse riigi lõplikku nomenklatuuri, milles lepitakse kokku pärast seda, kui ÜROs sel teemal peetavad läbirääkimised on lõppenud.

4

(5)  Ei hõlma 10. juuni 1999. aasta ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 1244 määratud Kosovot.

5

| • | = | Sertifikaadid vastavalt Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelisele põllumajandustoodetega kauplemise kokkuleppele (EÜT L 114, 30.4.2002, lk 132). |
| --- | --- | --- |
| — | = | Sertifikaati ei ole kehtestatud ja värske liha import ei ole lubatud (välja arvatud need liigid, mille puhul on märgitud kogu riik). |

•

=

Sertifikaadid vastavalt Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelisele põllumajandustoodetega kauplemise kokkuleppele (EÜT L 114, 30.4.2002, lk 132).

—

=

Sertifikaati ei ole kehtestatud ja värske liha import ei ole lubatud (välja arvatud need liigid, mille puhul on märgitud kogu riik).

| „1” | Kategooria piirangud:
  Rups ei ole lubatud (välja arvatud veiste vahelihase ja mälumislihaste puhul).” |
| --- | --- |

„1”

Kategooria piirangud:

Rups ei ole lubatud (välja arvatud veiste vahelihase ja mälumislihaste puhul).”

---