# Úřední věstník L 244/2007

| | ISSN 1725-5074 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 244 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 5019. září2007 |

ISSN 1725-5074

Úřední věstník

Evropské unie

L 244

České vydání

Právní předpisy

Svazek 5019. září2007

---

| Obsah | | I   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění je povinné | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 1070/2007 ze dne 18. září 2007 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny | 1 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 1071/2007 ze dne 18. září 2007, kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo z dovozu koksu z uhlí v kusech o průměru větším než 80 mm (koks 80+) pocházejícího z Čínské lidové republiky | 3 |

Obsah

I   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění je povinné

Strana

NAŘÍZENÍ

Nařízení Komise (ES) č. 1070/2007 ze dne 18. září 2007 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

1

*

Nařízení Komise (ES) č. 1071/2007 ze dne 18. září 2007, kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo z dovozu koksu z uhlí v kusech o průměru větším než 80 mm (koks 80+) pocházejícího z Čínské lidové republiky

3

| | | II   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění není povinné |
| --- | --- | --- |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | | Komise |
| | | 2007/613/ES |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 10. května 2007 o opatřeních C 1/06 (ex NN 103/05) provedených Španělskem ve prospěch společnosti Chupa Chups
  (oznámeno pod číslem K(2007) 1710)

   (
  1
  ) | 20 |

II   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění není povinné

ROZHODNUTÍ

Komise

2007/613/ES

*

Rozhodnutí Komise ze dne 10. května 2007 o opatřeních C 1/06 (ex NN 103/05) provedených Španělskem ve prospěch společnosti Chupa Chups
  (oznámeno pod číslem K(2007) 1710)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2007) 1710)

1

20

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

I Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění je povinné

NAŘÍZENÍ

| 19.9.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 244/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 244/1

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1070/2007

ze dne 18. září 2007

o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 3223/94 ze dne 21. prosince 1994 o prováděcích pravidlech k dovoznímu režimu pro ovoce a zeleninu (1), a zejména na čl. 4 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze.

| (2) | Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení, |
| --- | --- |

(2)

Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Standardní dovozní hodnoty uvedené v článku 4 nařízení (ES) č. 3223/94 se stanoví v souladu s přílohou.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 19. září 2007.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 18. září 2007.

Za Komisi

Jean-Luc DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 337, 24.12.1994, s. 66. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 756/2007 (Úř. věst. L 172, 30.6.2007, s. 41).

1

---

PŘÍLOHA

nařízení Komise ze dne 18. září 2007 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kódy třetích zemí (1) | Standardní dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | MK | 70,6 |
| XK | 55,1 |
| XS | 45,9 |
| ZZ | 57,2 |
| 0707 00 05 | JO | 151,2 |
| MK | 43,7 |
| TR | 129,2 |
| ZZ | 108,0 |
| 0709 90 70 | TR | 110,1 |
| ZZ | 110,1 |
| 0805 50 10 | AR | 78,5 |
| UY | 83,7 |
| ZA | 64,1 |
| ZZ | 75,4 |
| 0806 10 10 | IL | 51,3 |
| MK | 28,3 |
| TR | 116,2 |
| ZZ | 65,3 |
| 0808 10 80 | AU | 215,7 |
| BR | 117,4 |
| CL | 85,0 |
| CN | 79,8 |
| NZ | 98,0 |
| US | 97,8 |
| ZA | 83,3 |
| ZZ | 111,0 |
| 0808 20 50 | CN | 57,2 |
| TR | 123,0 |
| ZA | 103,8 |
| ZZ | 94,7 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | TR | 152,3 |
| US | 189,2 |
| ZZ | 170,8 |
| 0809 40 05 | BA | 49,8 |
| IL | 110,5 |
| MK | 49,8 |
| TR | 107,3 |
| ZZ | 79,4 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kódy třetích zemí (1)

Standardní dovozní hodnota

0702 00 00

MK

70,6

XK

55,1

XS

45,9

ZZ

57,2

0707 00 05

JO

151,2

MK

43,7

TR

129,2

ZZ

108,0

0709 90 70

TR

110,1

ZZ

110,1

0805 50 10

AR

78,5

UY

83,7

ZA

64,1

ZZ

75,4

0806 10 10

IL

51,3

MK

28,3

TR

116,2

ZZ

65,3

0808 10 80

AU

215,7

BR

117,4

CL

85,0

CN

79,8

NZ

98,0

US

97,8

ZA

83,3

ZZ

111,0

0808 20 50

CN

57,2

TR

123,0

ZA

103,8

ZZ

94,7

0809 30 10, 0809 30 90

TR

152,3

US

189,2

ZZ

170,8

0809 40 05

BA

49,8

IL

110,5

MK

49,8

TR

107,3

ZZ

79,4

---

(1)  Klasifikace zemí stanovená nařízením Komise (ES) č. 1833/2006 (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „jiná země původu“.

---

| 19.9.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 244/3 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 244/3

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1071/2007

ze dne 18. září 2007,

kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo z dovozu koksu z uhlí v kusech o průměru větším než 80 mm („koks 80+“) pocházejícího z Čínské lidové republiky

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,

po konzultaci s poradním výborem,

vzhledem k těmto důvodům:

A.   POSTUP

1.   Zahájení řízení

| (1) | Dne 20. prosince 2006 oznámila Komise podle článku 5 základního nařízení oznámením („oznámení o zahájení řízení“) zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie
   (2) zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozů koksu z uhlí v kusech o průměru větším než 80 mm (dále jen „koks 80+“) pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“) do Společenství. |
| --- | --- |

(1)

Dne 20. prosince 2006 oznámila Komise podle článku 5 základního nařízení oznámením („oznámení o zahájení řízení“) zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie
   (2) zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozů koksu z uhlí v kusech o průměru větším než 80 mm (dále jen „koks 80+“) pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“) do Společenství.

| (2) | Řízení bylo zahájeno na podnět, který podali dne 20. listopadu 2006 tři výrobci ve Společenství (dále jen „žadatelé“) představující významný podíl, v tomto případě více než 30 %, na celkové výrobě koksu 80+ ve Společenství. Podnět obsahoval jednoznačný důkaz o dumpingu týkajícím se uvedeného výrobku a o jím způsobené podstatné újmě, což bylo považováno za dostatečně opravňující k zahájení řízení. |
| --- | --- |

(2)

Řízení bylo zahájeno na podnět, který podali dne 20. listopadu 2006 tři výrobci ve Společenství (dále jen „žadatelé“) představující významný podíl, v tomto případě více než 30 %, na celkové výrobě koksu 80+ ve Společenství. Podnět obsahoval jednoznačný důkaz o dumpingu týkajícím se uvedeného výrobku a o jím způsobené podstatné újmě, což bylo považováno za dostatečně opravňující k zahájení řízení.

| (3) | Dotčený výrobek již byl předmětem antidumpingových opatření od června 2000 do roku 2004. Tato opatření byla uložena prozatímně rozhodnutím Komise č. 1238/2000/ESUO (3) a s konečnou platností rozhodnutím Komise č. 2730/2000/ESUO (4) (dále jen „předchozí opatření“), avšak rozhodnutím Komise 2004/264/ES (5) byla v březnu 2004 pozastavena vzhledem k dočasné změně tržních podmínek. Toto pozastavení bylo prodlouženo nařízením Rady (ES) č. 2117/2004 (6) do 15. prosince 2005, kdy tato opatření pozbyla platnosti. |
| --- | --- |

(3)

Dotčený výrobek již byl předmětem antidumpingových opatření od června 2000 do roku 2004. Tato opatření byla uložena prozatímně rozhodnutím Komise č. 1238/2000/ESUO (3) a s konečnou platností rozhodnutím Komise č. 2730/2000/ESUO (4) (dále jen „předchozí opatření“), avšak rozhodnutím Komise 2004/264/ES (5) byla v březnu 2004 pozastavena vzhledem k dočasné změně tržních podmínek. Toto pozastavení bylo prodlouženo nařízením Rady (ES) č. 2117/2004 (6) do 15. prosince 2005, kdy tato opatření pozbyla platnosti.

2.   Strany dotčené řízením

| (4) | Komise oficiálně informovala stěžující si výrobce a další známé výrobce ve Společenství, zástupce ČLR, vyvážející výrobce v ČLR, dovozce/obchodníky a uživatele, o kterých je známo, že jsou na věci zainteresovaní, i sdružení, o kterých je známo, že jsou zahájením řízení dotčena. Zúčastněným stranám byla dána možnost, aby sdělily své připomínky písemně a aby požádaly o slyšení ve lhůtách uvedených v oznámení o zahájení řízení. Jeden vývozce v ČLR, jakož i výrobci, uživatelé a jeden dovozce ve Společenství sdělili své připomínky písemně. Slyšení bylo uděleno všem stranám, které o ně požádaly v dané lhůtě a uvedly pro svoji žádost konkrétní důvody. |
| --- | --- |

(4)

Komise oficiálně informovala stěžující si výrobce a další známé výrobce ve Společenství, zástupce ČLR, vyvážející výrobce v ČLR, dovozce/obchodníky a uživatele, o kterých je známo, že jsou na věci zainteresovaní, i sdružení, o kterých je známo, že jsou zahájením řízení dotčena. Zúčastněným stranám byla dána možnost, aby sdělily své připomínky písemně a aby požádaly o slyšení ve lhůtách uvedených v oznámení o zahájení řízení. Jeden vývozce v ČLR, jakož i výrobci, uživatelé a jeden dovozce ve Společenství sdělili své připomínky písemně. Slyšení bylo uděleno všem stranám, které o ně požádaly v dané lhůtě a uvedly pro svoji žádost konkrétní důvody.

| (5) | Vzhledem ke zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců a dovozců zapojených do šetření se v souladu s článkem 17 základního nařízení v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku. |
| --- | --- |

(5)

Vzhledem ke zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců a dovozců zapojených do šetření se v souladu s článkem 17 základního nařízení v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku.

| (6) | Aby se Komise mohla rozhodnout, zda bude nezbytné provést výběr vzorku, a pokud ano, aby mohla vzorek vybrat, byli vyvážející výrobci a dovozci požádáni, aby se přihlásili a poskytli informace, jak je uvedeno v oznámení o zahájení řízení. Vzhledem k tomu, že se přihlásil pouze jeden vyvážející výrobce, bylo rozhodnuto, že výběr vzorku není nutný. |
| --- | --- |

(6)

Aby se Komise mohla rozhodnout, zda bude nezbytné provést výběr vzorku, a pokud ano, aby mohla vzorek vybrat, byli vyvážející výrobci a dovozci požádáni, aby se přihlásili a poskytli informace, jak je uvedeno v oznámení o zahájení řízení. Vzhledem k tomu, že se přihlásil pouze jeden vyvážející výrobce, bylo rozhodnuto, že výběr vzorku není nutný.

| (7) | Také v případě dovozců koksu 80+ bylo rozhodnuto, že výběr vzorku není nutný vzhledem k tomu, že ochotu spolupracovat projevil pouze jeden dovozce. |
| --- | --- |

(7)

Také v případě dovozců koksu 80+ bylo rozhodnuto, že výběr vzorku není nutný vzhledem k tomu, že ochotu spolupracovat projevil pouze jeden dovozce.

| (8) | Aby mohl jediný spolupracující vyvážející výrobce v ČLR, pokud si to přeje, podat žádost o status tržního hospodářství podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení nebo o individuální zacházení podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení, zaslala Komise této jediné čínské spolupracující společnosti příslušné formuláře žádostí. Tento vyvážející výrobce nepožadoval ani status tržního hospodářství, ani individuální zacházení. |
| --- | --- |

(8)

Aby mohl jediný spolupracující vyvážející výrobce v ČLR, pokud si to přeje, podat žádost o status tržního hospodářství podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení nebo o individuální zacházení podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení, zaslala Komise této jediné čínské spolupracující společnosti příslušné formuláře žádostí. Tento vyvážející výrobce nepožadoval ani status tržního hospodářství, ani individuální zacházení.

| (9) | Komise rozeslala dotazníky všem stranám, o kterých je známo, že jsou na věci zainteresovány, a všem dalším společnostem, které se přihlásily ve lhůtách uvedených v oznámení o zahájení řízení. Odpověď zaslal jediný čínský spolupracující vyvážející výrobce, pět výrobců ve Společenství, jeden dovozce a 36 uživatelů. Kromě toho několik uživatelů předložilo připomínky, aniž by vyplnili dotazník. Odpovědi zaslal jménem svých členů i Výbor sdružení evropských sléváren (dále jen „CAEF“) zastřešující slévárenská sdružení ze 17 členských států EU. |
| --- | --- |

(9)

Komise rozeslala dotazníky všem stranám, o kterých je známo, že jsou na věci zainteresovány, a všem dalším společnostem, které se přihlásily ve lhůtách uvedených v oznámení o zahájení řízení. Odpověď zaslal jediný čínský spolupracující vyvážející výrobce, pět výrobců ve Společenství, jeden dovozce a 36 uživatelů. Kromě toho několik uživatelů předložilo připomínky, aniž by vyplnili dotazník. Odpovědi zaslal jménem svých členů i Výbor sdružení evropských sléváren (dále jen „CAEF“) zastřešující slévárenská sdružení ze 17 členských států EU.

| (10) | Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné, aby mohla předběžně rozhodnout o dumpingu, následné újmě a o zájmu Společenství. Inspekce na místě provedla u těchto společností:






  a) | Výrobci ve Společenství







  — | Industrial Química del Nalón, S.A., Oviedo, Asturias, Španělsko, |
| --- | --- | --- | --- |

(10)

Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné, aby mohla předběžně rozhodnout o dumpingu, následné újmě a o zájmu Společenství. Inspekce na místě provedla u těchto společností:

a)

Výrobci ve Společenství

—

Industrial Química del Nalón, S.A., Oviedo, Asturias, Španělsko,

| — | Industrias Doy Manuel Mórate, S.L., Oviedo, Asturias, Španělsko, |
| --- | --- |

—

Industrias Doy Manuel Mórate, S.L., Oviedo, Asturias, Španělsko,

| — | Italiana Coke SpA, Savona, Itálie, |
| --- | --- |

—

Italiana Coke SpA, Savona, Itálie,

| — | OKD, OKK, a.s., Ostrava-Přívoz, Česká republika, |
| --- | --- |

—

OKD, OKK, a.s., Ostrava-Přívoz, Česká republika,

| — | Productos de Fundición, S.A., Baracaldo, Vizcaya, Španělsko. |
| --- | --- |

—

Productos de Fundición, S.A., Baracaldo, Vizcaya, Španělsko.

| b) | Nezávislý dovozce ve Společenství







  — | ThyssenKrupp MinEnergy GmbH, Essen, Německo. |
| --- | --- | --- |

b)

Nezávislý dovozce ve Společenství

—

ThyssenKrupp MinEnergy GmbH, Essen, Německo.

| c) | Uživatelé ve Společenství







  — | Rockwool International A/S a její dceřiná společnost Rockwool A/S, Dánsko; obě v Hedehusene, Dánsko, |
| --- | --- | --- |

c)

Uživatelé ve Společenství

—

Rockwool International A/S a její dceřiná společnost Rockwool A/S, Dánsko; obě v Hedehusene, Dánsko,

| — | Fritz Winter Eisengiesserei GmbH & Co, Stadttalendorf, Německo. |
| --- | --- |

—

Fritz Winter Eisengiesserei GmbH & Co, Stadttalendorf, Německo.

| (11) | Vzhledem k tomu, že nebyly podány žádné žádosti o status tržního hospodářství nebo o individuální zacházení, a protože by měla být běžná hodnota pro vyvážející výrobce v ČLR stanovena na základě údajů ze zvolené srovnatelné země, byla provedena inspekce na místě u těchto společností:

  Výrobci ve srovnatelné zemi USA







  — | Tonawanda Coke Co., New York |
| --- | --- | --- |

(11)

Vzhledem k tomu, že nebyly podány žádné žádosti o status tržního hospodářství nebo o individuální zacházení, a protože by měla být běžná hodnota pro vyvážející výrobce v ČLR stanovena na základě údajů ze zvolené srovnatelné země, byla provedena inspekce na místě u těchto společností:

Výrobci ve srovnatelné zemi USA

—

Tonawanda Coke Co., New York

| — | Erie Coke Co., Pensylvánie. |
| --- | --- |

—

Erie Coke Co., Pensylvánie.

3.   Období šetření

| (12) | Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2005 do 30. září 2006 (dále jen „období šetření“). Kontrola trendů významných pro posouzení újmy se týkala období od 1. ledna 2003 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“). |
| --- | --- |

(12)

Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2005 do 30. září 2006 (dále jen „období šetření“). Kontrola trendů významných pro posouzení újmy se týkala období od 1. ledna 2003 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).

B.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

1.   Dotčený výrobek

| (13) | Dotčeným výrobkem je koks z uhlí v kusech o průměru větším než 80 mm (dále jen „koks 80+“) pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčený výrobek“), obvykle deklarovaný pod kódem KN ex 2704 00 19. |
| --- | --- |

(13)

Dotčeným výrobkem je koks z uhlí v kusech o průměru větším než 80 mm (dále jen „koks 80+“) pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčený výrobek“), obvykle deklarovaný pod kódem KN ex 2704 00 19.

| (14) | Koks z uhlí v kusech o průměru větším než 80 mm (koks 80+) se zpracovává z černého uhlí, organické sedimentární horniny těžené v dolech. V ocelárenském průmyslu se používá zejména koks malé a střední zrnitosti (koks 80–, též nazývaný „vysokopecní koks“), zatímco při výrobě litiny a izolačních materiálů se v kuplovnách používá koks velké zrnitosti (koks 80+, též zvaný „slévárenský koks“). Oba typy koksu spadají pod stejný kód KN. |
| --- | --- |

(14)

Koks z uhlí v kusech o průměru větším než 80 mm (koks 80+) se zpracovává z černého uhlí, organické sedimentární horniny těžené v dolech. V ocelárenském průmyslu se používá zejména koks malé a střední zrnitosti (koks 80–, též nazývaný „vysokopecní koks“), zatímco při výrobě litiny a izolačních materiálů se v kuplovnách používá koks velké zrnitosti (koks 80+, též zvaný „slévárenský koks“). Oba typy koksu spadají pod stejný kód KN.

| (15) | Šetřením bylo zjištěno, že všechny typy dotčeného výrobku mají přes rozdíly ve vlastnostech výchozí suroviny, tj. uhlí, rozdíly ve výrobních metodách a přes rozdílnou velikost kusů stejné základní technické a chemické vlastnosti a jsou používány jako palivo v pecích kuploven. |
| --- | --- |

(15)

Šetřením bylo zjištěno, že všechny typy dotčeného výrobku mají přes rozdíly ve vlastnostech výchozí suroviny, tj. uhlí, rozdíly ve výrobních metodách a přes rozdílnou velikost kusů stejné základní technické a chemické vlastnosti a jsou používány jako palivo v pecích kuploven.

| (16) | Proto byl přijat závěr, že dotčeným výrobkem je slévárenský koks pocházející z ČLR, tj. koks z uhlí v kusech o průměru větším než 80 mm druhu používaného v pecích kuploven. Dále byl přijat závěr, že veškerý slévárenský koks je stejný výrobek, neboť má vždy stejné základní technické a chemické vlastnosti a stejné použití. |
| --- | --- |

(16)

Proto byl přijat závěr, že dotčeným výrobkem je slévárenský koks pocházející z ČLR, tj. koks z uhlí v kusech o průměru větším než 80 mm druhu používaného v pecích kuploven. Dále byl přijat závěr, že veškerý slévárenský koks je stejný výrobek, neboť má vždy stejné základní technické a chemické vlastnosti a stejné použití.

2.   Obdobný výrobek

| (17) | Šetřením bylo zjištěno, že koks 80+, který vyrábí a prodává výrobní odvětví Společenství ve Společenství, koks 80+, který se vyrábí v ČLR a prodává na vývoz do Společenství, a koks 80+ vyráběný a prodávaný ve srovnatelné zemi (USA) mají stejné základní fyzické, technické a chemické vlastnosti a stejné použití. Proto jsou považovány za obdobné ve smyslu ustanovení čl. 1 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(17)

Šetřením bylo zjištěno, že koks 80+, který vyrábí a prodává výrobní odvětví Společenství ve Společenství, koks 80+, který se vyrábí v ČLR a prodává na vývoz do Společenství, a koks 80+ vyráběný a prodávaný ve srovnatelné zemi (USA) mají stejné základní fyzické, technické a chemické vlastnosti a stejné použití. Proto jsou považovány za obdobné ve smyslu ustanovení čl. 1 odst. 4 základního nařízení.

C.   DUMPING

1.   Spolupráce

| (18) | Jak bylo zmíněno výše v 6. bodě odůvodnění, spolupracoval v řízení pouze jeden čínský vyvážející výrobce. Vývozní prodej tohoto vyvážejícího výrobce představoval méně než 30 % celkových dovozů koksu 80+ pocházejícího z Číny a prodaných Společenství v průběhu období šetření. Proto byl přijat závěr, že úroveň spolupráce byla velmi nízká. Zástupci ČLR byli informováni, že takto nízká úroveň spolupráce může vést k uplatnění článku 18 základního nařízení. |
| --- | --- |

(18)

Jak bylo zmíněno výše v 6. bodě odůvodnění, spolupracoval v řízení pouze jeden čínský vyvážející výrobce. Vývozní prodej tohoto vyvážejícího výrobce představoval méně než 30 % celkových dovozů koksu 80+ pocházejícího z Číny a prodaných Společenství v průběhu období šetření. Proto byl přijat závěr, že úroveň spolupráce byla velmi nízká. Zástupci ČLR byli informováni, že takto nízká úroveň spolupráce může vést k uplatnění článku 18 základního nařízení.

2.   Běžná hodnota

a)   Srovnatelná země

| (19) | V oznámení o zahájení řízení bylo počítáno s použitím USA jako vhodné srovnatelné země pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR a zúčastněné země byly vyzvány, aby se vyjádřily k vhodnosti tohoto výběru. Žádná strana nepředložila v tomto ohledu žádné připomínky ani námitky. |
| --- | --- |

(19)

V oznámení o zahájení řízení bylo počítáno s použitím USA jako vhodné srovnatelné země pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR a zúčastněné země byly vyzvány, aby se vyjádřily k vhodnosti tohoto výběru. Žádná strana nepředložila v tomto ohledu žádné připomínky ani námitky.

| (20) | USA mají relativně rozsáhlý a otevřený domácí trh s koksem 80+, s pěti domácími výrobci (v průběhu období šetření) a dostatečnou úrovní dovozů. Kromě toho se při výrobě dotčeného výrobku používají podobné postupy jako v ČLR. |
| --- | --- |

(20)

USA mají relativně rozsáhlý a otevřený domácí trh s koksem 80+, s pěti domácími výrobci (v průběhu období šetření) a dostatečnou úrovní dovozů. Kromě toho se při výrobě dotčeného výrobku používají podobné postupy jako v ČLR.

| (21) | Byla též prozkoumána vhodnost dalších zemí, u nichž se předpokládalo, že vyrábějí koks 80+. V Austrálii, jediné zemi, kde byla prokázána výroba dotčeného výrobku, je domácí trh podle informací poskytnutých jediným australským výrobcem velmi omezený. |
| --- | --- |

(21)

Byla též prozkoumána vhodnost dalších zemí, u nichž se předpokládalo, že vyrábějí koks 80+. V Austrálii, jediné zemi, kde byla prokázána výroba dotčeného výrobku, je domácí trh podle informací poskytnutých jediným australským výrobcem velmi omezený.

| (22) | Na základě výše uvedených okolností byl přijat závěr, že výběr USA jako srovnatelné země byl vhodný. Proto bylo vyzváno ke spolupráci Americké sdružení výrobců koksu. |
| --- | --- |

(22)

Na základě výše uvedených okolností byl přijat závěr, že výběr USA jako srovnatelné země byl vhodný. Proto bylo vyzváno ke spolupráci Americké sdružení výrobců koksu.

b)   Stanovení běžné hodnoty

| (23) | Podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě ověřených informací získaných od dvou spolupracujících společností v USA. |
| --- | --- |

(23)

Podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě ověřených informací získaných od dvou spolupracujících společností v USA.

| (24) | Co se týká stanovení běžné hodnoty, určila Komise nejprve v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení, že domácí prodej obdobného výrobku vyrobeného dvěma spolupracujícími výrobci v USA nezávislým odběratelům byl reprezentativní, tj. že celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Společenství. V této souvislosti je třeba poznamenat, že dotčený výrobek tvoří jeden typ výrobku. |
| --- | --- |

(24)

Co se týká stanovení běžné hodnoty, určila Komise nejprve v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení, že domácí prodej obdobného výrobku vyrobeného dvěma spolupracujícími výrobci v USA nezávislým odběratelům byl reprezentativní, tj. že celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Společenství. V této souvislosti je třeba poznamenat, že dotčený výrobek tvoří jeden typ výrobku.

| (25) | Komise následně zkoumala, zda výše zmíněný domácí prodej probíhá jako běžný obchodní styk podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Bylo zjištěno, že více než 95 % objemu prodejů na domácím trhu bylo ziskových. |
| --- | --- |

(25)

Komise následně zkoumala, zda výše zmíněný domácí prodej probíhá jako běžný obchodní styk podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Bylo zjištěno, že více než 95 % objemu prodejů na domácím trhu bylo ziskových.

| (26) | V důsledku toho byla běžná hodnota stanovena jako vážený průměr cen domácího prodeje ze závodu pro nezávislé odběratele stanovených dvěma spolupracujícími výrobci v USA. |
| --- | --- |

(26)

V důsledku toho byla běžná hodnota stanovena jako vážený průměr cen domácího prodeje ze závodu pro nezávislé odběratele stanovených dvěma spolupracujícími výrobci v USA.

3.   Vývozní cena

| (27) | Vzhledem k omezené spolupráci ze strany ČLR vycházela vývozní cena v souladu s článkem 18 základního nařízení hlavně z nejlepších dostupných informací. Od ledna 2006 neexistuje pro koks 80+ žádný zvláštní kód Taric. Proto nebylo možno pro výpočet čínských vývozních cen koksu 80+ nebo objemu vývozu v období šetření použít údaje Eurostatu. Podrobné informace o množství a cenách koksu 80+ dováženého z Číny během období šetření však bylo možno získat od celních orgánů dovážejících členských států. |
| --- | --- |

(27)

Vzhledem k omezené spolupráci ze strany ČLR vycházela vývozní cena v souladu s článkem 18 základního nařízení hlavně z nejlepších dostupných informací. Od ledna 2006 neexistuje pro koks 80+ žádný zvláštní kód Taric. Proto nebylo možno pro výpočet čínských vývozních cen koksu 80+ nebo objemu vývozu v období šetření použít údaje Eurostatu. Podrobné informace o množství a cenách koksu 80+ dováženého z Číny během období šetření však bylo možno získat od celních orgánů dovážejících členských států.

| (28) | Vzhledem k tomu, že tyto informace týkající se dovozů dotčeného výrobku během období šetření byly podle článku 18 základního nařízení nejlepšími dostupnými informacemi, byly použity pro posouzení objemu a ceny čínských vývozů v průběhu období šetření. Avšak vzhledem ke skutečnosti, že informace o vývozních cenách poskytl i jediný spolupracující výrobce, byly tyto informace též zváženy a shledány jako odpovídající informacím získaným od výše zmíněných celních orgánů. Vážený průměr čisté vývozní ceny ze závodu stanovený na základě těchto údajů byl 107,73 EUR za metrickou tunu. |
| --- | --- |

(28)

Vzhledem k tomu, že tyto informace týkající se dovozů dotčeného výrobku během období šetření byly podle článku 18 základního nařízení nejlepšími dostupnými informacemi, byly použity pro posouzení objemu a ceny čínských vývozů v průběhu období šetření. Avšak vzhledem ke skutečnosti, že informace o vývozních cenách poskytl i jediný spolupracující výrobce, byly tyto informace též zváženy a shledány jako odpovídající informacím získaným od výše zmíněných celních orgánů. Vážený průměr čisté vývozní ceny ze závodu stanovený na základě těchto údajů byl 107,73 EUR za metrickou tunu.

4.   Srovnání

| (29) | Běžná hodnota a vývozní ceny byly srovnány na základě cen ze závodu. Pro zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení povoleny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a tím srovnatelnost cen. Vhodné úpravy týkající se rozdílů ve fyzických vlastnostech, slevách cen, nákladech na dopravu a pojištění, balení, poskytnutí úvěru a nákladech na službu zákazníkům byly povoleny ve všech příslušných případech doložených ověřenými důkazy. |
| --- | --- |

(29)

Běžná hodnota a vývozní ceny byly srovnány na základě cen ze závodu. Pro zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení povoleny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a tím srovnatelnost cen. Vhodné úpravy týkající se rozdílů ve fyzických vlastnostech, slevách cen, nákladech na dopravu a pojištění, balení, poskytnutí úvěru a nákladech na službu zákazníkům byly povoleny ve všech příslušných případech doložených ověřenými důkazy.

| (30) | Jediný čínský spolupracující vyvážející výrobce tvrdil, že dotčený výrobek dovážený z ČLR během období šetření měl odlišnou kvalitu ve srovnání s obdobným výrobkem vyráběným ve srovnatelné zemi a vyžadoval dodatečné třídění dříve, než mohl být skutečně prodán. |
| --- | --- |

(30)

Jediný čínský spolupracující vyvážející výrobce tvrdil, že dotčený výrobek dovážený z ČLR během období šetření měl odlišnou kvalitu ve srovnání s obdobným výrobkem vyráběným ve srovnatelné zemi a vyžadoval dodatečné třídění dříve, než mohl být skutečně prodán.

| (31) | Požadavky na chemické vlastnosti a rozměry dotčeného výrobku a obdobného výrobku vyráběného ve srovnatelné zemi byly srovnány a byla povolena úprava o zjištěné rozdíly v kvalitě. Co se týká třídění v Evropě, není potřeba žádná úprava, protože tato operace se provádí po stanovení hodnoty CIF, která je východiskem pro stanovení vývozní ceny ze závodu. |
| --- | --- |

(31)

Požadavky na chemické vlastnosti a rozměry dotčeného výrobku a obdobného výrobku vyráběného ve srovnatelné zemi byly srovnány a byla povolena úprava o zjištěné rozdíly v kvalitě. Co se týká třídění v Evropě, není potřeba žádná úprava, protože tato operace se provádí po stanovení hodnoty CIF, která je východiskem pro stanovení vývozní ceny ze závodu.

5.   Dumpingové rozpětí

| (32) | V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty ceny ze závodu s váženým průměrem vývozní ceny ze závodu. Celostátní dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procento ceny CIF na hranice Společenství před proclením, činí 53,3 %. |
| --- | --- |

(32)

V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty ceny ze závodu s váženým průměrem vývozní ceny ze závodu. Celostátní dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procento ceny CIF na hranice Společenství před proclením, činí 53,3 %.

D.   ÚJMA

1.   Obecná ustanovení

| (33) | Jak bylo zmíněno výše ve 3. bodě odůvodnění, byla v roce 2000 uložena antidumpingová opatření na dovozy koksu 80+ pocházejícího z ČLR. Tato opatření byla v březnu 2004 pozastavena a v prosinci 2005 pozbyla platnosti. Na začátku posuzovaného období tedy existovala opatření na dovozy z dotčené země. |
| --- | --- |

(33)

Jak bylo zmíněno výše ve 3. bodě odůvodnění, byla v roce 2000 uložena antidumpingová opatření na dovozy koksu 80+ pocházejícího z ČLR. Tato opatření byla v březnu 2004 pozastavena a v prosinci 2005 pozbyla platnosti. Na začátku posuzovaného období tedy existovala opatření na dovozy z dotčené země.

2.   Výroba ve Společenství a výrobní odvětví Společenství

| (34) | V rámci Společenství vyrábí obdobný výrobek sedm výrobců. Proto se má za to, že výroba těchto sedmi výrobců ve Společenství představuje výrobu ve Společenství ve smyslu ustanovení čl. 4 odst. 1 základního nařízení. |
| --- | --- |

(34)

V rámci Společenství vyrábí obdobný výrobek sedm výrobců. Proto se má za to, že výroba těchto sedmi výrobců ve Společenství představuje výrobu ve Společenství ve smyslu ustanovení čl. 4 odst. 1 základního nařízení.

| (35) | Celkem pět z těchto sedmi výrobců prohlásilo, že mají zájem spolupracovat v uvedeném řízení v rámci lhůty stanovené v oznámení o zahájení řízení, a při šetření náležitě spolupracovali. Bylo zjištěno, že těchto pět výrobců představuje podstatnou část celkové výroby obdobného výrobku ve Společenství, v tomto případě přibližně 75 %. Pět spolupracujících výrobců proto tvoří výrobní odvětví Společenství ve smyslu ustanovení čl. 4 odst.1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení a budou dále označováni jako „výrobní odvětví Společenství“. Zbývající dva výrobci ve Společenství budou dále uváděni jako „ostatní výrobci ve Společenství“. Tito dva ostatní výrobci ve Společenství neměli proti uvedenému podnětu námitky. |
| --- | --- |

(35)

Celkem pět z těchto sedmi výrobců prohlásilo, že mají zájem spolupracovat v uvedeném řízení v rámci lhůty stanovené v oznámení o zahájení řízení, a při šetření náležitě spolupracovali. Bylo zjištěno, že těchto pět výrobců představuje podstatnou část celkové výroby obdobného výrobku ve Společenství, v tomto případě přibližně 75 %. Pět spolupracujících výrobců proto tvoří výrobní odvětví Společenství ve smyslu ustanovení čl. 4 odst.1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení a budou dále označováni jako „výrobní odvětví Společenství“. Zbývající dva výrobci ve Společenství budou dále uváděni jako „ostatní výrobci ve Společenství“. Tito dva ostatní výrobci ve Společenství neměli proti uvedenému podnětu námitky.

3.   Spotřeba Společenství

| (36) | Spotřeba Společenství byla stanovena na základě objemů prodeje vlastní výroby výrobního odvětví Společenství určené pro trh Společenství, informací o objemech prodeje ES získaných od ostatních výrobců ve Společenství a jejich porovnání s odhady výrobců daného výrobního odvětví Společenství a s informacemi získanými od uživatelů a na základě objemů dovozu. Co se týká čínských objemů dovozu, v roce 2006 neexistoval žádný zvláštní kód Taric pro koks 80+, a nebyly tedy k dispozici údaje Eurostatu. Proto byly objemy dovozu během období šetření předběžně stanoveny na základě podrobných informací získaných od celních orgánů ES, jak je uvedeno výše ve 27. bodě odůvodnění. Pro roky 2003 a 2005 byly objemy dovozu předběžně stanoveny na základě údajů Eurostatu, které byly porovnány s údaji o trhu získanými v průběhu šetření od uživatelů a dovozců. Co se týká roku 2004, údaje Eurostatu ohledně objemů dovozu ostře kontrastují s informacemi o trhu získanými v průběhu šetření od výrobců, dovozců a uživatelů. Zatímco totiž informace o trhu ukazují, že čínské dovozy byly v roce 2004 na nízké úrovni, údaje Eurostatu naopak uvádějí v roce 2004 maximální hodnoty těchto dovozů. Zdá se tedy pravděpodobné, že po pozastavení předchozích opatření v březnu 2004 deklarovali někteří dovozci určité množství koksu 80– pod kódem Taric koksu 80+, a proto údaje Eurostatu neposkytují přesný obrázek o objemech dovozu v roce 2004. Z tohoto důvodu a vzhledem k velmi omezené spolupráci ze strany čínských vyvážejících výrobců a dovozců do Společenství byly v tomto stadiu šetření stanoveny objemy dovozů pro rok 2004 na základě informací obsažených v podnětu, které odpovídají informacím získaným v průběhu šetření od dovozců a uživatelů. Komise bude v šetření objemů dovozu pokračovat, dokud nebude dosaženo konečných zjištění. |
| --- | --- |

(36)

Spotřeba Společenství byla stanovena na základě objemů prodeje vlastní výroby výrobního odvětví Společenství určené pro trh Společenství, informací o objemech prodeje ES získaných od ostatních výrobců ve Společenství a jejich porovnání s odhady výrobců daného výrobního odvětví Společenství a s informacemi získanými od uživatelů a na základě objemů dovozu. Co se týká čínských objemů dovozu, v roce 2006 neexistoval žádný zvláštní kód Taric pro koks 80+, a nebyly tedy k dispozici údaje Eurostatu. Proto byly objemy dovozu během období šetření předběžně stanoveny na základě podrobných informací získaných od celních orgánů ES, jak je uvedeno výše ve 27. bodě odůvodnění. Pro roky 2003 a 2005 byly objemy dovozu předběžně stanoveny na základě údajů Eurostatu, které byly porovnány s údaji o trhu získanými v průběhu šetření od uživatelů a dovozců. Co se týká roku 2004, údaje Eurostatu ohledně objemů dovozu ostře kontrastují s informacemi o trhu získanými v průběhu šetření od výrobců, dovozců a uživatelů. Zatímco totiž informace o trhu ukazují, že čínské dovozy byly v roce 2004 na nízké úrovni, údaje Eurostatu naopak uvádějí v roce 2004 maximální hodnoty těchto dovozů. Zdá se tedy pravděpodobné, že po pozastavení předchozích opatření v březnu 2004 deklarovali někteří dovozci určité množství koksu 80– pod kódem Taric koksu 80+, a proto údaje Eurostatu neposkytují přesný obrázek o objemech dovozu v roce 2004. Z tohoto důvodu a vzhledem k velmi omezené spolupráci ze strany čínských vyvážejících výrobců a dovozců do Společenství byly v tomto stadiu šetření stanoveny objemy dovozů pro rok 2004 na základě informací obsažených v podnětu, které odpovídají informacím získaným v průběhu šetření od dovozců a uživatelů. Komise bude v šetření objemů dovozu pokračovat, dokud nebude dosaženo konečných zjištění.

| (37) | Na základě výše uvedených skutečností bylo zjištěno, že se spotřeba Společenství v posuzovaném období zvýšila a v období šetření byl trh Společenství s dotčeným výrobkem a obdobným výrobkem přibližně o 25 % vyšší než v roce 2003. | 2003 | 2004 | 2005 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celková spotřeba ES (v tis. tun) (rozsah) (7) | 1 100–1 500 | 1 300–1 700 | 1 350–1 750 | 1 400–1 800 |
| Index (2003 = 100) | 100 | 119 | 122 | 125 |

(37)

Na základě výše uvedených skutečností bylo zjištěno, že se spotřeba Společenství v posuzovaném období zvýšila a v období šetření byl trh Společenství s dotčeným výrobkem a obdobným výrobkem přibližně o 25 % vyšší než v roce 2003.

2003

2004

2005

Období šetření

Celková spotřeba ES (v tis. tun) (rozsah) (7)

1 100–1 500

1 300–1 700

1 350–1 750

1 400–1 800

Index (2003 = 100)

100

119

122

125

4.   Dovozy z dotčené země

a)   Objem a podíl dotčených dovozů na trhu

| (38) | Podle informací získaných od celních orgánů a od spolupracujících stran byla ČLR v průběhu celého posuzovaného období jediným zdrojem dovozu dotčeného výrobku do ES. Proto se všechny objemy dovozů do ES v průběhu posuzovaného období považují za dovozy pocházející z ČLR. |
| --- | --- |

(38)

Podle informací získaných od celních orgánů a od spolupracujících stran byla ČLR v průběhu celého posuzovaného období jediným zdrojem dovozu dotčeného výrobku do ES. Proto se všechny objemy dovozů do ES v průběhu posuzovaného období považují za dovozy pocházející z ČLR.

| (39) | Na základě faktů dostupných v tomto stadiu, popsaných výše ve 36. bodě odůvodnění, bylo zjištěno, že objemy čínských dovozů dotčeného výrobku do Společenství vzrostly od roku 2003 (zhruba 311 tisíc tun) do období šetření (více než 452 tisíc tun) o 45 %. |
| --- | --- |

(39)

Na základě faktů dostupných v tomto stadiu, popsaných výše ve 36. bodě odůvodnění, bylo zjištěno, že objemy čínských dovozů dotčeného výrobku do Společenství vzrostly od roku 2003 (zhruba 311 tisíc tun) do období šetření (více než 452 tisíc tun) o 45 %.

| (40) | Podíl dovozů z dotčené země na trhu se zvýšil z 24 % v roce 2003 na 28 % v období šetření, tj. o 4 procentní body. V průběhu období šetření se podíl dovozů z dotčené země na trhu zvýšil ve srovnání s rokem 2005 o 3 procentní body. | 2003 | 2004 | 2005 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem dovozů z ČLR (t) | 310 755 | 150 000 | 386 485 | 452 011 |
| Index (2003 = 100) | 100 | 48 | 124 | 145 |
| Podíl dovozů z ČLR na trhu | 24 % | 10 % | 25 % | 28 % |

(40)

Podíl dovozů z dotčené země na trhu se zvýšil z 24 % v roce 2003 na 28 % v období šetření, tj. o 4 procentní body. V průběhu období šetření se podíl dovozů z dotčené země na trhu zvýšil ve srovnání s rokem 2005 o 3 procentní body.

2003

2004

2005

Období šetření

Objem dovozů z ČLR (t)

310 755

150 000

386 485

452 011

Index (2003 = 100)

100

48

124

145

Podíl dovozů z ČLR na trhu

24 %

10 %

25 %

28 %

b)   Ceny

| (41) | Vzhledem k tomu, že pro rok 2006 nejsou k dispozici žádné údaje Eurostatu o čínských dovozech dotčeného výrobku (viz výše 36. bod odůvodnění), a s ohledem na velmi omezenou spolupráci ze strany čínských vyvážejících výrobců a dovozců do Společenství byla průměrná cena dovozů dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR pro období šetření prozatímně stanovena na základě podrobných informací získaných od celních orgánů ES, jak je zmíněno ve 27. bodě odůvodnění. Pro roky 2003–2005 byla průměrná dovozní cena prozatímně stanovena na základě údajů Eurostatu, které odpovídají zjištěním ze šetření. Je třeba poznamenat, že co se týká údajů Eurostatu pro rok 2004, ačkoli se mohou zdát v případě objemů dovozu nepřesné (viz výše uvedený 36. bod odůvodnění), v případě dovozních cen pro rok 2004 odpovídají zjištěním ze šetření a ze srovnání cenových trendů u koksu 80+ a koksu 80– v průběhu celého posuzovaného období. Proto byly údaje Eurostatu prozatímně použity pro stanovení dovozních cen i pro rok 2004. Komise však bude nadále pokračovat v šetření, dokud nebude dosaženo konečných zjištění. |
| --- | --- |

(41)

Vzhledem k tomu, že pro rok 2006 nejsou k dispozici žádné údaje Eurostatu o čínských dovozech dotčeného výrobku (viz výše 36. bod odůvodnění), a s ohledem na velmi omezenou spolupráci ze strany čínských vyvážejících výrobců a dovozců do Společenství byla průměrná cena dovozů dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR pro období šetření prozatímně stanovena na základě podrobných informací získaných od celních orgánů ES, jak je zmíněno ve 27. bodě odůvodnění. Pro roky 2003–2005 byla průměrná dovozní cena prozatímně stanovena na základě údajů Eurostatu, které odpovídají zjištěním ze šetření. Je třeba poznamenat, že co se týká údajů Eurostatu pro rok 2004, ačkoli se mohou zdát v případě objemů dovozu nepřesné (viz výše uvedený 36. bod odůvodnění), v případě dovozních cen pro rok 2004 odpovídají zjištěním ze šetření a ze srovnání cenových trendů u koksu 80+ a koksu 80– v průběhu celého posuzovaného období. Proto byly údaje Eurostatu prozatímně použity pro stanovení dovozních cen i pro rok 2004. Komise však bude nadále pokračovat v šetření, dokud nebude dosaženo konečných zjištění.

| (42) | Na základě výše uvedených údajů se průměrná cena dovozů dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR od roku 2003 (122 EUR/t) do roku 2004 (275 EUR/t) více než zdvojnásobila, ale v roce 2005 významně poklesla (224 EUR/t), a tento trend v průběhu období šetření pokračoval (156 EUR/t). Vyjádřeno v procentech, ceny od roku 2004 do období šetření klesly o 35 %, avšak v průběhu celého posuzovaného období (2003 – období šetření) o 27 % vzrostly. | 2003 | 2004 | 2005 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrná cena CIF na hranice Společenství u dovozů z ČLR (EUR/t) | 122 | 275 | 224 | 156 |
| Index (2003 = 100) | 100 | 225 | 184 | 127 |

(42)

Na základě výše uvedených údajů se průměrná cena dovozů dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR od roku 2003 (122 EUR/t) do roku 2004 (275 EUR/t) více než zdvojnásobila, ale v roce 2005 významně poklesla (224 EUR/t), a tento trend v průběhu období šetření pokračoval (156 EUR/t). Vyjádřeno v procentech, ceny od roku 2004 do období šetření klesly o 35 %, avšak v průběhu celého posuzovaného období (2003 – období šetření) o 27 % vzrostly.

2003

2004

2005

Období šetření

Průměrná cena CIF na hranice Společenství u dovozů z ČLR (EUR/t)

122

275

224

156

Index (2003 = 100)

100

225

184

127

c)   Cenové podbízení

| (43) | Pro stanovení cenového podbízení byly analyzovány údaje o cenách týkajících se období šetření. Příslušné prodejní ceny výrobního odvětví Společenství byly čisté ceny pro nezávislé odběratele po odečtení slev a rabatu. Podle potřeby byly tyto ceny upraveny na úroveň „ze závodu“, tj. bez nákladů na přepravu ve Společenství. Ceny dotyčných dovozů vycházející z dostupných údajů, jak je uvedeno výše ve 41. bodě odůvodnění, byly podle potřeby upraveny na CIF na hranice Společenství s příslušnou úpravou z hlediska nákladů vzniklých po dovozu (náklady na třídění a celní odbavení) dovozcům do Společenství. |
| --- | --- |

(43)

Pro stanovení cenového podbízení byly analyzovány údaje o cenách týkajících se období šetření. Příslušné prodejní ceny výrobního odvětví Společenství byly čisté ceny pro nezávislé odběratele po odečtení slev a rabatu. Podle potřeby byly tyto ceny upraveny na úroveň „ze závodu“, tj. bez nákladů na přepravu ve Společenství. Ceny dotyčných dovozů vycházející z dostupných údajů, jak je uvedeno výše ve 41. bodě odůvodnění, byly podle potřeby upraveny na CIF na hranice Společenství s příslušnou úpravou z hlediska nákladů vzniklých po dovozu (náklady na třídění a celní odbavení) dovozcům do Společenství.

| (44) | Srovnání ukázalo, že v průběhu období šetření byl dotčený výrobek pocházející z ČLR prodáván ve Společenství za ceny, které se podbízely prodejním cenám výrobního odvětví Společenství, vyjádřeno v procentech prodejních cen, o 10,2 %. |
| --- | --- |

(44)

Srovnání ukázalo, že v průběhu období šetření byl dotčený výrobek pocházející z ČLR prodáván ve Společenství za ceny, které se podbízely prodejním cenám výrobního odvětví Společenství, vyjádřeno v procentech prodejních cen, o 10,2 %.

5.   Situace výrobního odvětví Společenství

| (45) | V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení prozkoumala Komise veškeré ekonomické činitele a indexy, které měly nějaký vliv na stav výrobního odvětví Společenství v průběhu posuzovaného období. |
| --- | --- |

(45)

V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení prozkoumala Komise veškeré ekonomické činitele a indexy, které měly nějaký vliv na stav výrobního odvětví Společenství v průběhu posuzovaného období.

a)   Výroba

| (46) | Z úrovně zhruba 824 000 tun v roce 2003 dosáhla výroba daného výrobního odvětví Společenství vrcholu v roce 2004 ve výši zhruba 1 017 000 tun, v roce 2005 poklesla a v průběhu období šetření se opět mírně zvýšila. Významné zvýšení výroby výrobního odvětví Společenství v roce 2004 lze vysvětlit nízkou nabídkou na trhu z důvodu nízkých dovozů z ČLR a uzavřením dalších závodů vyrábějících koks 80+ ve Společenství. Celkově se výroba v průběhu posuzovaného období zvýšila o 18 % na zhruba 971 000 tun v období šetření. | 2003 | 2004 | 2005 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Výroba (t) | 823 728 | 1 016 682 | 953 522 | 971 137 |
| Index (2003 = 100) | 100 | 123 | 116 | 118 |

(46)

Z úrovně zhruba 824 000 tun v roce 2003 dosáhla výroba daného výrobního odvětví Společenství vrcholu v roce 2004 ve výši zhruba 1 017 000 tun, v roce 2005 poklesla a v průběhu období šetření se opět mírně zvýšila. Významné zvýšení výroby výrobního odvětví Společenství v roce 2004 lze vysvětlit nízkou nabídkou na trhu z důvodu nízkých dovozů z ČLR a uzavřením dalších závodů vyrábějících koks 80+ ve Společenství. Celkově se výroba v průběhu posuzovaného období zvýšila o 18 % na zhruba 971 000 tun v období šetření.

2003

2004

2005

Období šetření

Výroba (t)

823 728

1 016 682

953 522

971 137

Index (2003 = 100)

100

123

116

118

b)   Výrobní kapacita a míra využití kapacity

| (47) | Výrobní kapacita výrobního odvětví Společenství zůstala stálá na úrovni zhruba 1,1 milionu tun v průběhu celého posuzovaného období. V roce 2003 dosáhlo využití kapacity 75 %. V roce 2004 se zvýšilo na 93 %, v roce 2005 se mírně snížilo na 87 % a v období šetření se opět zvedlo na 89 %. Je třeba poznamenat, že toto odvětví je specifické v tom smyslu, že míra využití jeho výrobní kapacity je víceméně stálá, neboť výrobní proces nelze dočasně zastavit. | 2003 | 2004 | 2005 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Výrobní kapacita (t) | 1 092 472 | 1 092 472 | 1 092 472 | 1 092 472 |
| Index (2003 = 100) | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Využití kapacity | 75 % | 93 % | 87 % | 89 % |
| Index (2003 = 100) | 100 | 123 | 116 | 118 |

(47)

Výrobní kapacita výrobního odvětví Společenství zůstala stálá na úrovni zhruba 1,1 milionu tun v průběhu celého posuzovaného období. V roce 2003 dosáhlo využití kapacity 75 %. V roce 2004 se zvýšilo na 93 %, v roce 2005 se mírně snížilo na 87 % a v období šetření se opět zvedlo na 89 %. Je třeba poznamenat, že toto odvětví je specifické v tom smyslu, že míra využití jeho výrobní kapacity je víceméně stálá, neboť výrobní proces nelze dočasně zastavit.

2003

2004

2005

Období šetření

Výrobní kapacita (t)

1 092 472

1 092 472

1 092 472

1 092 472

Index (2003 = 100)

100

100

100

100

Využití kapacity

75 %

93 %

87 %

89 %

Index (2003 = 100)

100

123

116

118

c)   Objem prodeje

| (48) | Objemy prodeje vlastní výroby výrobního odvětví Společenství nezávislým odběratelům na trhu Společenství v roce 2004 prudce vzrostly (40 %), ale v průběhu roku 2005 se snížily (pokles o 12 procentních bodů), stejně jako během období šetření (pokles o další 3 procentní body). Celkově se objemy prodeje v průběhu celého posuzovaného období zvýšily o 25 %, tj. o procento odpovídající růstu spotřeby Společenství. | 2003 | 2004 | 2005 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem prodeje ES (t) | 658 641 | 921 347 | 845 688 | 825 013 |
| Index (2003 = 100) | 100 | 140 | 128 | 125 |

(48)

Objemy prodeje vlastní výroby výrobního odvětví Společenství nezávislým odběratelům na trhu Společenství v roce 2004 prudce vzrostly (40 %), ale v průběhu roku 2005 se snížily (pokles o 12 procentních bodů), stejně jako během období šetření (pokles o další 3 procentní body). Celkově se objemy prodeje v průběhu celého posuzovaného období zvýšily o 25 %, tj. o procento odpovídající růstu spotřeby Společenství.

2003

2004

2005

Období šetření

Objem prodeje ES (t)

658 641

921 347

845 688

825 013

Index (2003 = 100)

100

140

128

125

d)   Podíl na trhu

| (49) | Podíl výrobního odvětví Společenství na trhu zůstal v průběhu posuzovaného období relativně stálý, okolo 51 % v roce 2003 i v průběhu období šetření. Vrcholu bylo dosaženo v roce 2004 z důvodu nedostatku čínských dovozů. Po celé posuzované období tak mohlo výrobní odvětví Společenství těžit z růstu trhu, tj. zvýšené spotřeby Společenství, udržováním si podílu na trhu. Co se však týká období šetření, ztratilo výrobní odvětví Společenství ve srovnání s rokem 2005 zhruba 2,5 % svého podílu na trhu. | 2003 | 2004 | 2005 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Podíl výrobního odvětví Společenství na trhu | 51,2 % | 60,3 % | 53,8 % | 51,3 % |
| Index (2003 = 100) | 100 | 118 | 105 | 100 |

(49)

Podíl výrobního odvětví Společenství na trhu zůstal v průběhu posuzovaného období relativně stálý, okolo 51 % v roce 2003 i v průběhu období šetření. Vrcholu bylo dosaženo v roce 2004 z důvodu nedostatku čínských dovozů. Po celé posuzované období tak mohlo výrobní odvětví Společenství těžit z růstu trhu, tj. zvýšené spotřeby Společenství, udržováním si podílu na trhu. Co se však týká období šetření, ztratilo výrobní odvětví Společenství ve srovnání s rokem 2005 zhruba 2,5 % svého podílu na trhu.

2003

2004

2005

Období šetření

Podíl výrobního odvětví Společenství na trhu

51,2 %

60,3 %

53,8 %

51,3 %

Index (2003 = 100)

100

118

105

100

e)   Růst

| (50) | Mezi rokem 2003 a obdobím šetření, kdy vzrostla spotřeba Společenství o 25 procentních bodů, se stejnou měrou zvýšil objem prodeje výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství a jeho tržní podíl tak zůstal stálý. V průběhu téhož období získaly dumpingové dovozy okolo 4 procentních bodů podílu na trhu, což odpovídá nárůstu objemu prodaného na trhu Společenství o zhruba 141 000 tun. |
| --- | --- |

(50)

Mezi rokem 2003 a obdobím šetření, kdy vzrostla spotřeba Společenství o 25 procentních bodů, se stejnou měrou zvýšil objem prodeje výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství a jeho tržní podíl tak zůstal stálý. V průběhu téhož období získaly dumpingové dovozy okolo 4 procentních bodů podílu na trhu, což odpovídá nárůstu objemu prodaného na trhu Společenství o zhruba 141 000 tun.

f)   Prodejní ceny ve Společenství

| (51) | Průměrné jednotkové ceny prodeje výrobního odvětví Společenství nezávislým odběratelům od roku 2003 (154 EUR/t) do roku 2005 (244 EUR/t) významně vzrostly, poté v průběhu období šetření začaly klesat, ale stále zůstávaly na úrovni o 29 % vyšší než v roce 2003 (199 EUR/t). | 2003 | 2004 | 2005 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jednotková cena na trhu ES (EUR/t) | 154 | 192 | 244 | 199 |
| Index (2003 = 100) | 100 | 125 | 158 | 129 |

(51)

Průměrné jednotkové ceny prodeje výrobního odvětví Společenství nezávislým odběratelům od roku 2003 (154 EUR/t) do roku 2005 (244 EUR/t) významně vzrostly, poté v průběhu období šetření začaly klesat, ale stále zůstávaly na úrovni o 29 % vyšší než v roce 2003 (199 EUR/t).

2003

2004

2005

Období šetření

Jednotková cena na trhu ES (EUR/t)

154

192

244

199

Index (2003 = 100)

100

125

158

129

| (52) | Vzhledem k úrovni cenového podbízení ze strany dotyčných dovozů, byly tyto dovozy nepochybně faktorem ovlivňujícím prodejní ceny výrobního odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(52)

Vzhledem k úrovni cenového podbízení ze strany dotyčných dovozů, byly tyto dovozy nepochybně faktorem ovlivňujícím prodejní ceny výrobního odvětví Společenství.

g)   Zásoby

| (53) | Stav zásob výrobního odvětví Společenství se ke konci každého roku v průběhu posuzovaného období značně zvyšoval. Zásoby se nejprve zvýšily o 29 % v roce 2004, o dalších 41 procentních bodů v roce 2005 a o 88 procentních bodů během období šetření. Avšak ve srovnání s ročním objemem výroby je úroveň zásob relativně bezvýznamná (kolem 3,5 % v roce 2003 a 7,6 % během období šetření). Vzhledem k tomu, že se objem prodeje výrobního odvětví Společenství během posuzovaného období celkově zvýšil, jak je popsáno výše ve 48. bodě odůvodnění, vysvětluje se uvedený nárůst stavu zásob ke konci roku snížením vývozního prodeje výrobního odvětví Společenství během posuzovaného období, jak je popsáno dále v 70. bodě odůvodnění. | 2003 | 2004 | 2005 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Stav zásob ke konci roku (t) | 28 761 | 37 007 | 48 834 | 74 127 |
| Index (2003 = 100) | 100 | 129 | 170 | 258 |

(53)

Stav zásob výrobního odvětví Společenství se ke konci každého roku v průběhu posuzovaného období značně zvyšoval. Zásoby se nejprve zvýšily o 29 % v roce 2004, o dalších 41 procentních bodů v roce 2005 a o 88 procentních bodů během období šetření. Avšak ve srovnání s ročním objemem výroby je úroveň zásob relativně bezvýznamná (kolem 3,5 % v roce 2003 a 7,6 % během období šetření). Vzhledem k tomu, že se objem prodeje výrobního odvětví Společenství během posuzovaného období celkově zvýšil, jak je popsáno výše ve 48. bodě odůvodnění, vysvětluje se uvedený nárůst stavu zásob ke konci roku snížením vývozního prodeje výrobního odvětví Společenství během posuzovaného období, jak je popsáno dále v 70. bodě odůvodnění.

2003

2004

2005

Období šetření

Stav zásob ke konci roku (t)

28 761

37 007

48 834

74 127

Index (2003 = 100)

100

129

170

258

h)   Investice

| (54) | Roční investice výrobního odvětví Společenství do výroby obdobného výrobku zůstaly po celé posuzované období stálé, na úrovni kolem 9 milionů EUR ročně, s výjimkou dočasně nižší úrovně v roce 2004. Investice výrobního odvětví Společenství byly zaměřeny na údržbu a obnovu stávajícího vybavení (částečně pro splnění určitých požadavků právních předpisů EU v oblasti ochrany životního prostředí), a nikoli na zvyšování kapacity. | 2003 | 2004 | 2005 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Čisté investice (1 000 EUR) | 8 951 | 8 139 | 9 059 | 9 070 |
| Index (2003 = 100) | 100 | 91 | 101 | 101 |

(54)

Roční investice výrobního odvětví Společenství do výroby obdobného výrobku zůstaly po celé posuzované období stálé, na úrovni kolem 9 milionů EUR ročně, s výjimkou dočasně nižší úrovně v roce 2004. Investice výrobního odvětví Společenství byly zaměřeny na údržbu a obnovu stávajícího vybavení (částečně pro splnění určitých požadavků právních předpisů EU v oblasti ochrany životního prostředí), a nikoli na zvyšování kapacity.

2003

2004

2005

Období šetření

Čisté investice (1 000 EUR)

8 951

8 139

9 059

9 070

Index (2003 = 100)

100

91

101

101

i)   Ziskovost, návratnost investic, peněžní toky a schopnost získat kapitál

| (55) | Během posuzovaného období se ziskovost výrobního odvětví Společenství vyjádřená jako procento čistých prodejů od roku 2003 (11 %) do roku 2005 (18 %) významně zvýšila, ale situace se dramaticky změnila v průběhu období šetření, kdy výrobní odvětví Společenství začalo zaznamenávat ztráty (– 1 %). Dramatický pokles ziskovosti výrobního odvětví Společenství byl způsoben prudkým poklesem prodejních cen mezi rokem 2005 a obdobím šetření. |
| --- | --- |

(55)

Během posuzovaného období se ziskovost výrobního odvětví Společenství vyjádřená jako procento čistých prodejů od roku 2003 (11 %) do roku 2005 (18 %) významně zvýšila, ale situace se dramaticky změnila v průběhu období šetření, kdy výrobní odvětví Společenství začalo zaznamenávat ztráty (– 1 %). Dramatický pokles ziskovosti výrobního odvětví Společenství byl způsoben prudkým poklesem prodejních cen mezi rokem 2005 a obdobím šetření.

| (56) | Návratnost investic, vyjádřená jako zisk v procentech zůstatkové hodnoty investic, sledovala zhruba trend vývoje ziskovosti. |
| --- | --- |

(56)

Návratnost investic, vyjádřená jako zisk v procentech zůstatkové hodnoty investic, sledovala zhruba trend vývoje ziskovosti.

| (57) | U peněžních toků vytvořených ve výrobním odvětví Společenství byl zjištěn podobný negativní trend, který měl za následek významné celkové zhoršení finanční situace výrobního odvětví Společenství v období šetření. |
| --- | --- |

(57)

U peněžních toků vytvořených ve výrobním odvětví Společenství byl zjištěn podobný negativní trend, který měl za následek významné celkové zhoršení finanční situace výrobního odvětví Společenství v období šetření.

| (58) | Výrobní odvětví Společenství nevykazovalo žádné skutečné obtíže při získávání kapitálu. Avšak vzhledem ke specifické povaze tohoto odvětví, tj. že výrobní proces nelze zastavit bez zničení pecí, by uzavření některých pecí a jejich opětné uvedení do provozu vyžadovalo vysoké dodatečné investice (dle odhadu výrobního odvětví Společenství v řádu 2 milionů EUR na každou pec). Výrobní odvětví Společenství odhaduje, že schopnost získat dodatečný kapitál pro tyto investice by byla omezená, pokud se investoři nemohou spolehnout na ziskovost trhu s koksem 80+. Proto je nutně výrobní kapacita výrobního odvětví Společenství víceméně pevně daná. | 2003 | 2004 | 2005 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziskovost prodejů ES nezávislým odběratelům (% čistých prodejů) | 11 % | 17 % | 18 % | –1 % |
| Index (2003 = 100) | 100 | 158 | 169 | –8 |
| Návratnost investic (zisk v % zůstatkové hodnoty investic) | 5 % | 23 % | 17 % | –9 % |
| Index (2003 = 100) | 100 | 460 | 340 | – 180 |
| Peněžní toky (1 000 EUR) | 17 641 | 13 633 | 34 600 | 4 669 |
| Index (2003 = 100) | 100 | 77 | 196 | 26 |

(58)

Výrobní odvětví Společenství nevykazovalo žádné skutečné obtíže při získávání kapitálu. Avšak vzhledem ke specifické povaze tohoto odvětví, tj. že výrobní proces nelze zastavit bez zničení pecí, by uzavření některých pecí a jejich opětné uvedení do provozu vyžadovalo vysoké dodatečné investice (dle odhadu výrobního odvětví Společenství v řádu 2 milionů EUR na každou pec). Výrobní odvětví Společenství odhaduje, že schopnost získat dodatečný kapitál pro tyto investice by byla omezená, pokud se investoři nemohou spolehnout na ziskovost trhu s koksem 80+. Proto je nutně výrobní kapacita výrobního odvětví Společenství víceméně pevně daná.

2003

2004

2005

Období šetření

Ziskovost prodejů ES nezávislým odběratelům (% čistých prodejů)

11 %

17 %

18 %

–1 %

Index (2003 = 100)

100

158

169

–8

Návratnost investic (zisk v % zůstatkové hodnoty investic)

5 %

23 %

17 %

–9 %

Index (2003 = 100)

100

460

340

– 180

Peněžní toky (1 000 EUR)

17 641

13 633

34 600

4 669

Index (2003 = 100)

100

77

196

26

j)   Zaměstnanost, produktivita a mzdy

| (59) | Úroveň zaměstnanosti se od roku 2003 do období šetření zvýšila ve výrobním odvětví Společenství o 13 %. Při srovnání se zvýšenou výrobou zůstala produktivita pracovní síly výrobního odvětví Společenství, měřená jako výkon (v tunách) na jednoho zaměstnance ročně, na stejné úrovni. Průměrné roční náklady na jednoho zaměstnance se v průběhu posuzovaného období zvýšily o 9 %. | 2003 | 2004 | 2005 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Počet zaměstnanců | 680 | 754 | 734 | 767 |
| Index (2003 = 100) | 100 | 111 | 108 | 113 |
| Produktivita (t/zaměstnanec) | 1 676 | 1 954 | 1 760 | 1 697 |
| Index (2003 = 100) | 100 | 117 | 105 | 101 |
| Roční náklady na jednoho zaměstnance
  (1 000 EUR) | 28 | 28 | 29 | 31 |
| Index (2003 = 100) | 100 | 100 | 105 | 109 |

(59)

Úroveň zaměstnanosti se od roku 2003 do období šetření zvýšila ve výrobním odvětví Společenství o 13 %. Při srovnání se zvýšenou výrobou zůstala produktivita pracovní síly výrobního odvětví Společenství, měřená jako výkon (v tunách) na jednoho zaměstnance ročně, na stejné úrovni. Průměrné roční náklady na jednoho zaměstnance se v průběhu posuzovaného období zvýšily o 9 %.

2003

2004

2005

Období šetření

Počet zaměstnanců

680

754

734

767

Index (2003 = 100)

100

111

108

113

Produktivita (t/zaměstnanec)

1 676

1 954

1 760

1 697

Index (2003 = 100)

100

117

105

101

Roční náklady na jednoho zaměstnance

(1 000 EUR)

28

28

29

31

Index (2003 = 100)

100

100

105

109

k)   Velikost dumpingového rozpětí

| (60) | Vzhledem k objemu, podílu na trhu a ceně dumpingových dovozů nelze považovat dopad velikosti skutečného dumpingového rozpětí na výrobní odvětví Společenství za zanedbatelný. |
| --- | --- |

(60)

Vzhledem k objemu, podílu na trhu a ceně dumpingových dovozů nelze považovat dopad velikosti skutečného dumpingového rozpětí na výrobní odvětví Společenství za zanedbatelný.

| (61) | Jak je uvedeno ve 3. bodě odůvodnění, byla předchozí antidumpingová opatření v březnu 2004 pozastavena, neboť se vzhledem k dočasné změně tržních podmínek mělo za to, že se újma spojená s dovozy dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR nebude pravděpodobně opakovat. Období, u něhož se pak zkoumal vývoj objemů a cen dotčeného výrobku, probíhalo od 1. října 2002 do 30. září 2003. Pozastavení bylo prodlouženo do prosince 2005, kdy uvedená opatření pozbyla platnosti. Ve světle výše uvedených skutečností se má za to, že dumping v minulosti neovlivnil významně situaci výrobního odvětví Společenství v průběhu období posuzovaného v rámci tohoto šetření. |
| --- | --- |

(61)

Jak je uvedeno ve 3. bodě odůvodnění, byla předchozí antidumpingová opatření v březnu 2004 pozastavena, neboť se vzhledem k dočasné změně tržních podmínek mělo za to, že se újma spojená s dovozy dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR nebude pravděpodobně opakovat. Období, u něhož se pak zkoumal vývoj objemů a cen dotčeného výrobku, probíhalo od 1. října 2002 do 30. září 2003. Pozastavení bylo prodlouženo do prosince 2005, kdy uvedená opatření pozbyla platnosti. Ve světle výše uvedených skutečností se má za to, že dumping v minulosti neovlivnil významně situaci výrobního odvětví Společenství v průběhu období posuzovaného v rámci tohoto šetření.

6.   Závěr o újmě

| (62) | Mezi rokem 2003 a obdobím šetření se objem dumpingových dovozů dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR zvýšil o 45 % a jejich podíl na trhu Společenství vzrostl zhruba o 4 procentní body. Průměrné ceny dumpingových dovozů byly v průběhu posuzovaného období nižší než ceny výrobního odvětví Společenství, kromě výjimečného roku 2004. Kromě toho se v období šetření ceny dovozů z dotčené země významně podbízely cenám výrobního odvětví Společenství. Skutečně bylo zjištěno cenové podbízení ve výši 10,2 %. |
| --- | --- |

(62)

Mezi rokem 2003 a obdobím šetření se objem dumpingových dovozů dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR zvýšil o 45 % a jejich podíl na trhu Společenství vzrostl zhruba o 4 procentní body. Průměrné ceny dumpingových dovozů byly v průběhu posuzovaného období nižší než ceny výrobního odvětví Společenství, kromě výjimečného roku 2004. Kromě toho se v období šetření ceny dovozů z dotčené země významně podbízely cenám výrobního odvětví Společenství. Skutečně bylo zjištěno cenové podbízení ve výši 10,2 %.

| (63) | Většina ukazatelů újmy se vyvíjela pro výrobní odvětví Společenství pozitivně až do roku 2005 (ačkoliv určité snížení ve srovnání s výjimečným rokem 2004 bylo patrné již v roce 2005), ale během období šetření došlo k poklesu. To se týká zvláště finančních ukazatelů výrobního odvětví Společenství, a zejména ziskovosti: zisková rozpětí v rozsahu 17–18 % dosažená v průběhu období 2004–2005 během období šetření dramaticky poklesla a výrobní odvětví Společenství skončilo se ztrátou. Negativně se vyvíjela také návratnost investic a peněžní toky. Tento dramatický propad byl způsoben prudkým poklesem v prodejních cenách mezi rokem 2005 a obdobím šetření, kdy se průměrné prodejní ceny obdobného výrobku vyráběného ve Společenství snížily o 19 % na úkor jeho ziskovosti. |
| --- | --- |

(63)

Většina ukazatelů újmy se vyvíjela pro výrobní odvětví Společenství pozitivně až do roku 2005 (ačkoliv určité snížení ve srovnání s výjimečným rokem 2004 bylo patrné již v roce 2005), ale během období šetření došlo k poklesu. To se týká zvláště finančních ukazatelů výrobního odvětví Společenství, a zejména ziskovosti: zisková rozpětí v rozsahu 17–18 % dosažená v průběhu období 2004–2005 během období šetření dramaticky poklesla a výrobní odvětví Společenství skončilo se ztrátou. Negativně se vyvíjela také návratnost investic a peněžní toky. Tento dramatický propad byl způsoben prudkým poklesem v prodejních cenách mezi rokem 2005 a obdobím šetření, kdy se průměrné prodejní ceny obdobného výrobku vyráběného ve Společenství snížily o 19 % na úkor jeho ziskovosti.

| (64) | Negativně se mezi rokem 2005 a obdobím šetření vyvíjelo i mnoho dalších ukazatelů újmy, i když méně výrazně než ziskovost: objem prodeje výrobního odvětví Společenství se snížil přibližně o 3 %, výrobní odvětví Společenství ztratilo 2,5 % ze svého podílu na trhu, jeho průměrné prodejní ceny poklesly o 19 %. Na druhé straně, objem výroby, míra využití kapacity a zaměstnanost vykázaly od roku 2005 do období šetření mírně pozitivní vývoj. |
| --- | --- |

(64)

Negativně se mezi rokem 2005 a obdobím šetření vyvíjelo i mnoho dalších ukazatelů újmy, i když méně výrazně než ziskovost: objem prodeje výrobního odvětví Společenství se snížil přibližně o 3 %, výrobní odvětví Společenství ztratilo 2,5 % ze svého podílu na trhu, jeho průměrné prodejní ceny poklesly o 19 %. Na druhé straně, objem výroby, míra využití kapacity a zaměstnanost vykázaly od roku 2005 do období šetření mírně pozitivní vývoj.

| (65) | Ve světle výše uvedených skutečností byl přijat prozatímní závěr, že výrobní odvětví Společenství utrpělo podstatnou újmu ve smyslu ustanovení čl. 3 odst. 5 základního nařízení. |
| --- | --- |

(65)

Ve světle výše uvedených skutečností byl přijat prozatímní závěr, že výrobní odvětví Společenství utrpělo podstatnou újmu ve smyslu ustanovení čl. 3 odst. 5 základního nařízení.

E.   PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI

1.   Úvod

| (66) | V souladu s čl. 3 odst. 6 a čl. 3 odst. 7 základního nařízení provedla Komise šetření, zda dumpingové vývozy dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR způsobily újmu výrobnímu odvětví Společenství v míře, kterou lze považovat za podstatnou. Byly prozkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingových dovozů současně způsobit výrobnímu odvětví Společenství újmu, aby se zajistilo, že tato případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připisována dumpingovým dovozům. |
| --- | --- |

(66)

V souladu s čl. 3 odst. 6 a čl. 3 odst. 7 základního nařízení provedla Komise šetření, zda dumpingové vývozy dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR způsobily újmu výrobnímu odvětví Společenství v míře, kterou lze považovat za podstatnou. Byly prozkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingových dovozů současně způsobit výrobnímu odvětví Společenství újmu, aby se zajistilo, že tato případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připisována dumpingovým dovozům.

2.   Vliv dumpingových dovozů

| (67) | Mezi rokem 2003 a obdobím šetření se objem dovozů dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR zvýšil o 45 % a jejich podíl na trhu Společenství byl v průběhu celého posuzovaného období stále na významné úrovni představující 24 % nebo více tohoto podílu. V průběhu období šetření byl tento podíl na trhu 28 %. Mezi rokem 2003 a obdobím šetření se průměrná cena těchto dovozů celkově zvýšila o 46 %, ale ceny byly všeobecně nižší než ceny výrobního odvětví Společenství v průběhu posuzovaného období, kromě výjimečného roku 2004. V období šetření se průměrné ceny dovozů z ČLR podbízely průměrným cenám výrobního odvětví Společenství o 10,2 %. Pro zajištění své existence na domácím trhu a vzhledem k nízkým tržním cenám nastaveným dovozy z ČLR se výrobní odvětví Společenství cítilo povinno snížit v období šetření své prodejní ceny o 29 %. Nicméně od roku 2005 do období šetření ztratilo 2,5 % svého podílu na trhu. |
| --- | --- |

(67)

Mezi rokem 2003 a obdobím šetření se objem dovozů dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR zvýšil o 45 % a jejich podíl na trhu Společenství byl v průběhu celého posuzovaného období stále na významné úrovni představující 24 % nebo více tohoto podílu. V průběhu období šetření byl tento podíl na trhu 28 %. Mezi rokem 2003 a obdobím šetření se průměrná cena těchto dovozů celkově zvýšila o 46 %, ale ceny byly všeobecně nižší než ceny výrobního odvětví Společenství v průběhu posuzovaného období, kromě výjimečného roku 2004. V období šetření se průměrné ceny dovozů z ČLR podbízely průměrným cenám výrobního odvětví Společenství o 10,2 %. Pro zajištění své existence na domácím trhu a vzhledem k nízkým tržním cenám nastaveným dovozy z ČLR se výrobní odvětví Společenství cítilo povinno snížit v období šetření své prodejní ceny o 29 %. Nicméně od roku 2005 do období šetření ztratilo 2,5 % svého podílu na trhu.

| (68) | Vlivem tohoto nekalého cenového chování dumpingových dovozů z ČLR byly proto ceny výrobního odvětví Společenství stlačeny a nemohly již pokrývat vysoké ceny surovin. To potvrdila i prudce klesající ziskovost výrobního odvětví Společenství v průběhu období šetření. |
| --- | --- |

(68)

Vlivem tohoto nekalého cenového chování dumpingových dovozů z ČLR byly proto ceny výrobního odvětví Společenství stlačeny a nemohly již pokrývat vysoké ceny surovin. To potvrdila i prudce klesající ziskovost výrobního odvětví Společenství v průběhu období šetření.

| (69) | Na základě výše uvedených skutečností byl přijat prozatímní závěr, že dovozy z ČLR za nízké ceny, které se významně podbízely cenám výrobního odvětví Společenství v období šetření a jejichž objem se také zvýšil, měly rozhodující podíl na zhoršení situace výrobního odvětví Společenství, což se odrazilo v prudkém snížení ziskovosti a zhoršení dalších finančních ukazatelů v období šetření, jakož i ve ztrátě podílu na trhu. |
| --- | --- |

(69)

Na základě výše uvedených skutečností byl přijat prozatímní závěr, že dovozy z ČLR za nízké ceny, které se významně podbízely cenám výrobního odvětví Společenství v období šetření a jejichž objem se také zvýšil, měly rozhodující podíl na zhoršení situace výrobního odvětví Společenství, což se odrazilo v prudkém snížení ziskovosti a zhoršení dalších finančních ukazatelů v období šetření, jakož i ve ztrátě podílu na trhu.

3.   Vliv dalších činitelů

a)   Vývozy výrobního odvětví Společenství

| (70) | Jak je patrné z níže uvedené tabulky, snížil se v průběhu posuzovaného období objem vývozního prodeje koksu 80+ výrobním odvětvím Společenství o 36 %. Avšak v průběhu období šetření, kdy ziskovost výrobního odvětví Společenství prudce poklesla, jak bylo vysvětleno výše, se vývozní prodej značně zvýšil. Kromě toho není úroveň vývozního prodeje v rámci celkového prodeje výrobního odvětví Společenství příliš důležitá, neboť v období šetření představovala pouze 10 % celkového prodeje. Proto se má za to, že pokles těchto vývozů neměl významný dopad na podstatnou újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství. | 2003 | 2004 | 2005 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem vývozního prodeje (t) | 140 511 | 103 409 | 56 453 | 90 402 |
| Index (2003 = 100) | 100 | 74 | 40 | 64 |

(70)

Jak je patrné z níže uvedené tabulky, snížil se v průběhu posuzovaného období objem vývozního prodeje koksu 80+ výrobním odvětvím Společenství o 36 %. Avšak v průběhu období šetření, kdy ziskovost výrobního odvětví Společenství prudce poklesla, jak bylo vysvětleno výše, se vývozní prodej značně zvýšil. Kromě toho není úroveň vývozního prodeje v rámci celkového prodeje výrobního odvětví Společenství příliš důležitá, neboť v období šetření představovala pouze 10 % celkového prodeje. Proto se má za to, že pokles těchto vývozů neměl významný dopad na podstatnou újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství.

2003

2004

2005

Období šetření

Objem vývozního prodeje (t)

140 511

103 409

56 453

90 402

Index (2003 = 100)

100

74

40

64

b)   Dovozy z ostatních třetích zemí

| (71) | Podle nejlepších dostupných informací zmíněných výše ve 38. bodě odůvodnění se kromě dovozů z ČLR neuskutečnily v posuzovaném období žádné dovozy ze třetích zemí. Proto byl přijat závěr, že dovozy do ES pocházející ze třetích zemí nepřispěly k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(71)

Podle nejlepších dostupných informací zmíněných výše ve 38. bodě odůvodnění se kromě dovozů z ČLR neuskutečnily v posuzovaném období žádné dovozy ze třetích zemí. Proto byl přijat závěr, že dovozy do ES pocházející ze třetích zemí nepřispěly k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství.

c)   Hospodářská soutěž ze strany ostatních výrobců ve Společenství

| (72) | Jak bylo uvedeno výše ve 35. bodě odůvodnění, ostatní dva výrobci ve Společenství při šetření nespolupracovali. Avšak tito dva výrobci poskytli Komisi určité informace týkající se celkové výroby a objemů prodeje, které byly porovnány s informacemi získanými od spolupracujících výrobců ve Společenství. Ohledně prodejních cen ostatních výrobců ve Společenství nebyly k dispozici žádné informace. |
| --- | --- |

(72)

Jak bylo uvedeno výše ve 35. bodě odůvodnění, ostatní dva výrobci ve Společenství při šetření nespolupracovali. Avšak tito dva výrobci poskytli Komisi určité informace týkající se celkové výroby a objemů prodeje, které byly porovnány s informacemi získanými od spolupracujících výrobců ve Společenství. Ohledně prodejních cen ostatních výrobců ve Společenství nebyly k dispozici žádné informace.

| (73) | Na základě dostupných údajů se odhaduje, že se v průběhu období šetření objem prodeje ostatních dvou výrobců ve Společenství na trhu Společenství pohyboval v rozmezí 280 až 380 tisíc tun (8). Podobně byl jejich odpovídající podíl na trhu přibližně 20 %. Jak bylo stanoveno výše, podíl výrobního odvětví Společenství na trhu zůstal relativně stálý po celou dobu posuzovaného období, zatímco čínské dovozy získaly ve stejném období další 4 procentní body. Proto při posuzování celého období musely čínské dovozy logicky získat objemy hlavně od ostatních výrobců ve Společenství. Avšak zvýšení podílu čínských dovozů na trhu o 3 procentní body v průběhu období šetření odpovídá řádově ztrátě podílu výrobního odvětví Společenství na trhu (2,5 procentního bodu). |
| --- | --- |

(73)

Na základě dostupných údajů se odhaduje, že se v průběhu období šetření objem prodeje ostatních dvou výrobců ve Společenství na trhu Společenství pohyboval v rozmezí 280 až 380 tisíc tun (8). Podobně byl jejich odpovídající podíl na trhu přibližně 20 %. Jak bylo stanoveno výše, podíl výrobního odvětví Společenství na trhu zůstal relativně stálý po celou dobu posuzovaného období, zatímco čínské dovozy získaly ve stejném období další 4 procentní body. Proto při posuzování celého období musely čínské dovozy logicky získat objemy hlavně od ostatních výrobců ve Společenství. Avšak zvýšení podílu čínských dovozů na trhu o 3 procentní body v průběhu období šetření odpovídá řádově ztrátě podílu výrobního odvětví Společenství na trhu (2,5 procentního bodu).

| (74) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a vzhledem k tomu, že nebyly získány informace svědčící o opaku, byl přijat závěr, že ostatní výrobci ve Společenství nepřispěli k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(74)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a vzhledem k tomu, že nebyly získány informace svědčící o opaku, byl přijat závěr, že ostatní výrobci ve Společenství nepřispěli k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství.

d)   Ceny a suroviny

| (75) | Některé zúčastněné strany tvrdily, že újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství, lze přisoudit zvýšení ceny surovin. V tomto ohledu bylo zjištěno, že základní surovina používaná pro výrobu koksu 80+, koksovatelné uhlí, představuje okolo 50 % výrobních nákladů koksu 80+. Koksovatelné uhlí používané výrobním odvětvím Společenství se nakupuje v USA, s výjimkou jednoho výrobce ve výrobním odvětví Společenství, který používá koksovatelné uhlí z místních zdrojů. Co se týká cen koksovatelného uhlí používaného ve výrobním odvětví Společenství, ukázalo šetření, že se významně a nepřetržitě zvyšovaly po celé posuzované období, jak ukazuje tato tabulka: | 2003 | 2004 | 2005 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrná cena koksovatelného uhlí
  (EUR/t vyrobeného koksu 80+) | 77 | 97 | 126 | 127 |
| Index (2003 = 100) | 100 | 125 | 163 | 164 |

(75)

Některé zúčastněné strany tvrdily, že újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství, lze přisoudit zvýšení ceny surovin. V tomto ohledu bylo zjištěno, že základní surovina používaná pro výrobu koksu 80+, koksovatelné uhlí, představuje okolo 50 % výrobních nákladů koksu 80+. Koksovatelné uhlí používané výrobním odvětvím Společenství se nakupuje v USA, s výjimkou jednoho výrobce ve výrobním odvětví Společenství, který používá koksovatelné uhlí z místních zdrojů. Co se týká cen koksovatelného uhlí používaného ve výrobním odvětví Společenství, ukázalo šetření, že se významně a nepřetržitě zvyšovaly po celé posuzované období, jak ukazuje tato tabulka:

2003

2004

2005

Období šetření

Průměrná cena koksovatelného uhlí

(EUR/t vyrobeného koksu 80+)

77

97

126

127

Index (2003 = 100)

100

125

163

164

| (76) | V tomto ohledu je třeba poznamenat, že zvýšení cen surovin mezi rokem 2003 a 2005 mohlo být přeneseno na prodejní ceny výrobního odvětví Společenství, které se ve stejném období zvýšily, jak je uvedeno v 51. bodě odůvodnění, zároveň s vyššími ziskovými rozpětími výrobního odvětví Společenství. Naopak v průběhu období šetření se přes zvýšení ceny suroviny pouze o 1 procentní bod ve srovnání s rokem 2005 finanční situace výrobního odvětví Společenství dramaticky zhoršila, neboť se jeho prodejní ceny významně snížily. |
| --- | --- |

(76)

V tomto ohledu je třeba poznamenat, že zvýšení cen surovin mezi rokem 2003 a 2005 mohlo být přeneseno na prodejní ceny výrobního odvětví Společenství, které se ve stejném období zvýšily, jak je uvedeno v 51. bodě odůvodnění, zároveň s vyššími ziskovými rozpětími výrobního odvětví Společenství. Naopak v průběhu období šetření se přes zvýšení ceny suroviny pouze o 1 procentní bod ve srovnání s rokem 2005 finanční situace výrobního odvětví Společenství dramaticky zhoršila, neboť se jeho prodejní ceny významně snížily.

| (77) | Proto se má za to, že ceny surovin nepřispěly k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(77)

Proto se má za to, že ceny surovin nepřispěly k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství.

4.   Závěry o příčinných souvislostech

| (78) | Na závěr výše uvedená analýza prokázala, že dovozy z ČLR v průběhu období šetření vyvolaly podstatný pokles cen na trhu Společenství, kdy se dovozy z ČLR vážně podbízely cenám výrobního odvětví Společenství. Tento pokles cen vedl ke značnému snížení prodejních cen výrobního odvětví Společenství, což bylo naopak provázeno prudkým poklesem ziskovosti výrobního odvětví Společenství, návratnosti investic a peněžních toků. Kromě toho zvýšené čínské dovozy v průběhu období šetření vedly ke zvýšení podílu na trhu (3 procentní body), což se odrazilo v podobném procentu ztráty podílu na trhu výrobního odvětví Společenství (2,5 procentního bodu). |
| --- | --- |

(78)

Na závěr výše uvedená analýza prokázala, že dovozy z ČLR v průběhu období šetření vyvolaly podstatný pokles cen na trhu Společenství, kdy se dovozy z ČLR vážně podbízely cenám výrobního odvětví Společenství. Tento pokles cen vedl ke značnému snížení prodejních cen výrobního odvětví Společenství, což bylo naopak provázeno prudkým poklesem ziskovosti výrobního odvětví Společenství, návratnosti investic a peněžních toků. Kromě toho zvýšené čínské dovozy v průběhu období šetření vedly ke zvýšení podílu na trhu (3 procentní body), což se odrazilo v podobném procentu ztráty podílu na trhu výrobního odvětví Společenství (2,5 procentního bodu).

| (79) | Na druhé straně zkoumání dalších faktorů, které mohly způsobit újmu výrobnímu odvětví Společenství, odhalilo, že žádný z nich nemohl mít významný negativní dopad. |
| --- | --- |

(79)

Na druhé straně zkoumání dalších faktorů, které mohly způsobit újmu výrobnímu odvětví Společenství, odhalilo, že žádný z nich nemohl mít významný negativní dopad.

| (80) | Na základě výše popsané analýzy, v jejímž rámci byly řádně odlišeny a odděleny vlivy všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Společenství od vlivů dumpingových dovozů působících újmu, byl přijat prozatímní závěr, že dumpingové dovozy pocházející z dotčené země způsobily výrobnímu odvětví Společenství podstatnou újmu ve smyslu ustanovení čl. 3 odst. 6 základního nařízení. |
| --- | --- |

(80)

Na základě výše popsané analýzy, v jejímž rámci byly řádně odlišeny a odděleny vlivy všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Společenství od vlivů dumpingových dovozů působících újmu, byl přijat prozatímní závěr, že dumpingové dovozy pocházející z dotčené země způsobily výrobnímu odvětví Společenství podstatnou újmu ve smyslu ustanovení čl. 3 odst. 6 základního nařízení.

F.   ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ

| (81) | Komise prověřovala, zda navzdory závěrům o dumpingu, újmě a příčinných souvislostech neexistují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že není v zájmu Společenství přijmout opatření v tomto konkrétním případě. Za tímto účelem a podle čl. 21 odst. 1 základního nařízení Komise zvážila pravděpodobný dopad opatření na všechny dotčené strany i pravděpodobné důsledky jejich nepřijetí. Z důvodu zachování důvěrnosti informací je namísto skutečných údajů níže uveden u jednotlivých dovozců a uživatelů pouze jejich rozsah. |
| --- | --- |

(81)

Komise prověřovala, zda navzdory závěrům o dumpingu, újmě a příčinných souvislostech neexistují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že není v zájmu Společenství přijmout opatření v tomto konkrétním případě. Za tímto účelem a podle čl. 21 odst. 1 základního nařízení Komise zvážila pravděpodobný dopad opatření na všechny dotčené strany i pravděpodobné důsledky jejich nepřijetí. Z důvodu zachování důvěrnosti informací je namísto skutečných údajů níže uveden u jednotlivých dovozců a uživatelů pouze jejich rozsah.

1.   Zájem výrobního odvětví Společenství

| (82) | Jak je uvedeno výše ve 35. bodě odůvodnění, tvoří výrobní odvětví Společenství pět společností s výrobními zařízeními v České republice, Itálii a Španělsku, zaměstnávajících kolem 750 osob přímo zapojených do výroby obdobného výrobku, jeho odbytu a pracujících v administrativě. Pokud budou uložena opatření, očekává se, že se pokles cen na trhu Společenství zastaví a prodejní ceny výrobního odvětví Společenství se začnou zotavovat, a v důsledku toho se finanční situace výrobního odvětví Společenství zlepší. |
| --- | --- |

(82)

Jak je uvedeno výše ve 35. bodě odůvodnění, tvoří výrobní odvětví Společenství pět společností s výrobními zařízeními v České republice, Itálii a Španělsku, zaměstnávajících kolem 750 osob přímo zapojených do výroby obdobného výrobku, jeho odbytu a pracujících v administrativě. Pokud budou uložena opatření, očekává se, že se pokles cen na trhu Společenství zastaví a prodejní ceny výrobního odvětví Společenství se začnou zotavovat, a v důsledku toho se finanční situace výrobního odvětví Společenství zlepší.

| (83) | Na druhé straně, nebudou-li antidumpingová opatření uložena, je pravděpodobné, že negativní trend vývoje finančních ukazatelů výrobního odvětví Společenství, a zejména jeho ziskovosti, bude pokračovat. Výrobní odvětví Společenství pak bude pravděpodobně i nadále ztrácet podíl na trhu, neboť již nebude schopno držet krok s tržními cenami nastavenými dumpingovými dovozy z ČLR. To pravděpodobně povede ke snížení výroby a investic, zavření některých výrobních kapacit a snížení počtu pracovních míst ve Společenství. |
| --- | --- |

(83)

Na druhé straně, nebudou-li antidumpingová opatření uložena, je pravděpodobné, že negativní trend vývoje finančních ukazatelů výrobního odvětví Společenství, a zejména jeho ziskovosti, bude pokračovat. Výrobní odvětví Společenství pak bude pravděpodobně i nadále ztrácet podíl na trhu, neboť již nebude schopno držet krok s tržními cenami nastavenými dumpingovými dovozy z ČLR. To pravděpodobně povede ke snížení výroby a investic, zavření některých výrobních kapacit a snížení počtu pracovních míst ve Společenství.

| (84) | Závěrem lze konstatovat, že případné zavedení antidumpingových opatření by umožnilo, aby se výrobní odvětví Společenství zotavilo z účinků zjištěného dumpingu působícího újmu. |
| --- | --- |

(84)

Závěrem lze konstatovat, že případné zavedení antidumpingových opatření by umožnilo, aby se výrobní odvětví Společenství zotavilo z účinků zjištěného dumpingu působícího újmu.

2.   Zájem nezávislých dovozců/obchodníků ve Společenství

| (85) | Jak bylo uvedeno výše v 9. bodě odůvodnění, předložil pouze jeden dovozce/obchodník vyplněný dotazník. Podle informací zmíněných v 36. bodě odůvodnění zajišťovala v průběhu období šetření tato společnost téměř všechny dovozy dotčeného výrobku do Společenství. |
| --- | --- |

(85)

Jak bylo uvedeno výše v 9. bodě odůvodnění, předložil pouze jeden dovozce/obchodník vyplněný dotazník. Podle informací zmíněných v 36. bodě odůvodnění zajišťovala v průběhu období šetření tato společnost téměř všechny dovozy dotčeného výrobku do Společenství.

| (86) | Na základě informací, které dotyčný dovozce poskytl, bylo stanoveno, že v průběhu období šetření představoval podíl dovozů dotčeného výrobku z ČLR zhruba 20 % celkového obratu společnosti. Dovozce/obchodník nakupuje koks 80+ nejen z ČLR, ale i z dalších zdrojů, včetně výrobního odvětví Společenství. Průměrné ziskové rozpětí dosažené zmíněným dovozcem při obchodování s koksem 80+ činí 5–10 %. |
| --- | --- |

(86)

Na základě informací, které dotyčný dovozce poskytl, bylo stanoveno, že v průběhu období šetření představoval podíl dovozů dotčeného výrobku z ČLR zhruba 20 % celkového obratu společnosti. Dovozce/obchodník nakupuje koks 80+ nejen z ČLR, ale i z dalších zdrojů, včetně výrobního odvětví Společenství. Průměrné ziskové rozpětí dosažené zmíněným dovozcem při obchodování s koksem 80+ činí 5–10 %.

| (87) | Spolupracující dovozce není pro uložení opatření. Avšak vzhledem k velmi silnému postavení, které má tento dovozce v oblasti dovozů dotčeného výrobku, by byl pravděpodobně schopen přenést většinu dodatečných nákladů způsobených antidumpingovými opatřeními nebo jejich část na uživatele. Z tohoto hlediska povede uložení antidumpingového cla na dovozy z ČLR, jak je vysvětleno v 82. bodě odůvodnění, velmi pravděpodobně k úpravě tržních cen směrem vzhůru. Proto lze očekávat, že dovozci, kteří kupují uvedený výrobek z ČLR, budou schopni přenést tyto celní náklady na konečného odběratele. V každém případě s ohledem na relativně omezenou váhu tohoto výrobku v činnostech daného dovozce a ziskové rozpětí dosažené při obchodování s koksem 80+, se očekává, že clo, jak je prozatímně stanoveno, by nemělo významný dopad na finanční situaci tohoto hospodářského subjektu. |
| --- | --- |

(87)

Spolupracující dovozce není pro uložení opatření. Avšak vzhledem k velmi silnému postavení, které má tento dovozce v oblasti dovozů dotčeného výrobku, by byl pravděpodobně schopen přenést většinu dodatečných nákladů způsobených antidumpingovými opatřeními nebo jejich část na uživatele. Z tohoto hlediska povede uložení antidumpingového cla na dovozy z ČLR, jak je vysvětleno v 82. bodě odůvodnění, velmi pravděpodobně k úpravě tržních cen směrem vzhůru. Proto lze očekávat, že dovozci, kteří kupují uvedený výrobek z ČLR, budou schopni přenést tyto celní náklady na konečného odběratele. V každém případě s ohledem na relativně omezenou váhu tohoto výrobku v činnostech daného dovozce a ziskové rozpětí dosažené při obchodování s koksem 80+, se očekává, že clo, jak je prozatímně stanoveno, by nemělo významný dopad na finanční situaci tohoto hospodářského subjektu.

3.   Zájem uživatelů

| (88) | Jak bylo uvedeno výše v 9. bodě odůvodnění, obdržela Komise vyplněné dotazníky a další informace od velkého počtu uživatelů a jejich sdružení. Uživatelské výrobní odvětví Společenství tvoří dvě velká odvětví, a to výrobci minerální vlny a slévárny. |
| --- | --- |

(88)

Jak bylo uvedeno výše v 9. bodě odůvodnění, obdržela Komise vyplněné dotazníky a další informace od velkého počtu uživatelů a jejich sdružení. Uživatelské výrobní odvětví Společenství tvoří dvě velká odvětví, a to výrobci minerální vlny a slévárny.

a)   Výrobci minerální vlny

| (89) | Uživatelské dotazníky zaslaly dceřiné společnosti hlavní skupiny výrobců minerální vlny ve Společenství Rockwool International A/S (dále jen „Rockwool“). Rockwool používá koks 80+ při výrobě minerální vlny jako paliva pro tavení kamene. Minerální vlna se používá hlavně jako izolační materiál. Během období šetření dosáhla celá skupina Rockwool ziskového rozpětí přes 10 %. |
| --- | --- |

(89)

Uživatelské dotazníky zaslaly dceřiné společnosti hlavní skupiny výrobců minerální vlny ve Společenství Rockwool International A/S (dále jen „Rockwool“). Rockwool používá koks 80+ při výrobě minerální vlny jako paliva pro tavení kamene. Minerální vlna se používá hlavně jako izolační materiál. Během období šetření dosáhla celá skupina Rockwool ziskového rozpětí přes 10 %.

| (90) | Bylo zjištěno, že v průběhu období šetření představovala společnost Rockwool asi 13 % celkové spotřeby koksu 80+ ve Společenství a asi 18 % celkových dovozů čínského koksu 80+. |
| --- | --- |

(90)

Bylo zjištěno, že v průběhu období šetření představovala společnost Rockwool asi 13 % celkové spotřeby koksu 80+ ve Společenství a asi 18 % celkových dovozů čínského koksu 80+.

| (91) | Společnost má ve Společenství 15 výrobních závodů, zaměstnávajících kolem 6 600 osob. Čínský koks 80+ používá ve svých závodech ve třech členských státech EU, zaměstnávajících celkem 2 400 pracovníků, zatímco zbývající zařízení používají koks 80+ z ES. Bylo zjištěno, že v průběhu období šetření představoval koks 80+ 4 % až 8 % celkových výrobních nákladů společností Rockwool, které používaly čínský koks 80+. |
| --- | --- |

(91)

Společnost má ve Společenství 15 výrobních závodů, zaměstnávajících kolem 6 600 osob. Čínský koks 80+ používá ve svých závodech ve třech členských státech EU, zaměstnávajících celkem 2 400 pracovníků, zatímco zbývající zařízení používají koks 80+ z ES. Bylo zjištěno, že v průběhu období šetření představoval koks 80+ 4 % až 8 % celkových výrobních nákladů společností Rockwool, které používaly čínský koks 80+.

b)   Slévárny

| (92) | Odhaduje se, že slévárny představují téměř 80 % celkové spotřeby koksu 80+ ve Společenství. Ve slévárenském průmyslu se koks 80+ používá jako palivo pro tavení šrotu na výrobu železných odlitků, které se používají jako vstupní surovina při výrobě součástí pro automobilový a strojírenský průmysl a v odvětví veřejných služeb. |
| --- | --- |

(92)

Odhaduje se, že slévárny představují téměř 80 % celkové spotřeby koksu 80+ ve Společenství. Ve slévárenském průmyslu se koks 80+ používá jako palivo pro tavení šrotu na výrobu železných odlitků, které se používají jako vstupní surovina při výrobě součástí pro automobilový a strojírenský průmysl a v odvětví veřejných služeb.

| (93) | Možný dopad jakýchkoli antidumpingových opatření na slévárny byl odhadnut na základě uživatelských dotazníků obdržených od sléváren ve Společenství, představujících kolem 18 % celkové spotřeby koksu 80+ ve Společenství a rovněž 18 % celkových dovozů dotčeného výrobku z ČLR v průběhu období šetření. Řádně doložené žádosti zaslal též CAEF a Svaz německých sléváren. |
| --- | --- |

(93)

Možný dopad jakýchkoli antidumpingových opatření na slévárny byl odhadnut na základě uživatelských dotazníků obdržených od sléváren ve Společenství, představujících kolem 18 % celkové spotřeby koksu 80+ ve Společenství a rovněž 18 % celkových dovozů dotčeného výrobku z ČLR v průběhu období šetření. Řádně doložené žádosti zaslal též CAEF a Svaz německých sléváren.

| (94) | Bylo zjištěno, že v průběhu období šetření představoval koks 80+ 3 % až 6 % celkových výrobních nákladů sléváren začleněných do analýzy. To se liší od odhadu CAEF, že by se cena koksu mohla podílet na výrobních nákladech odlitků až do výše 15 %. |
| --- | --- |

(94)

Bylo zjištěno, že v průběhu období šetření představoval koks 80+ 3 % až 6 % celkových výrobních nákladů sléváren začleněných do analýzy. To se liší od odhadu CAEF, že by se cena koksu mohla podílet na výrobních nákladech odlitků až do výše 15 %.

c)   Argumenty předložené uživateli

| (95) | Prvním hlavním argumentem, který uživatelé vznesli proti uložení opatření, je skutečnost, že samotní evropští výrobci nemohou pokrýt poptávku po koksu ve Společenství. To uznalo i výrobní odvětví Společenství a jasně to dokládá i skutečnost, že spotřeba ES v průběhu období šetření činila 1,6 milionu tun (a že se podle předpokladu uživatelů v následujících letech pravděpodobně zvýší), zatímco celková výroba Společenství činila podle informací získaných od výrobců ve výrobním odvětví Společenství a ostatních výrobců ve Společenství (viz výše 72. bod odůvodnění) v té době zhruba 1,3 milionu tun. Vzhledem k tomu, že je míra využití kapacity ve výrobním odvětví Společenství vysoká, je zřejmé, že jsou dovozy pro uspokojení poptávky uživatelů nutné, i kdyby byla celá produkce ES spotřebována v rámci Společenství. |
| --- | --- |

(95)

Prvním hlavním argumentem, který uživatelé vznesli proti uložení opatření, je skutečnost, že samotní evropští výrobci nemohou pokrýt poptávku po koksu ve Společenství. To uznalo i výrobní odvětví Společenství a jasně to dokládá i skutečnost, že spotřeba ES v průběhu období šetření činila 1,6 milionu tun (a že se podle předpokladu uživatelů v následujících letech pravděpodobně zvýší), zatímco celková výroba Společenství činila podle informací získaných od výrobců ve výrobním odvětví Společenství a ostatních výrobců ve Společenství (viz výše 72. bod odůvodnění) v té době zhruba 1,3 milionu tun. Vzhledem k tomu, že je míra využití kapacity ve výrobním odvětví Společenství vysoká, je zřejmé, že jsou dovozy pro uspokojení poptávky uživatelů nutné, i kdyby byla celá produkce ES spotřebována v rámci Společenství.

| (96) | V tomto ohledu je třeba připomenout, že účelem antidumpingových opatření je napravit nekalé obchodní praktiky působící újmu výrobnímu odvětví Společenství a znovu nastolit účinnou hospodářskou soutěž na trhu Společenství, a nikoli zastavit dovozy. Co se týká konkurenčního prostředí na trhu Společenství, je třeba poznamenat, že ačkoli by se v důsledku uložení antidumpingových opatření pravděpodobně zvýšily cenové hladiny vývozů pocházejících z ČLR do Společenství, není cílem těchto opatření uzavřít trh Společenství pro čínské vývozce, a budou tedy i nadále umožňovat zastoupení čínských výrobků na trhu. |
| --- | --- |

(96)

V tomto ohledu je třeba připomenout, že účelem antidumpingových opatření je napravit nekalé obchodní praktiky působící újmu výrobnímu odvětví Společenství a znovu nastolit účinnou hospodářskou soutěž na trhu Společenství, a nikoli zastavit dovozy. Co se týká konkurenčního prostředí na trhu Společenství, je třeba poznamenat, že ačkoli by se v důsledku uložení antidumpingových opatření pravděpodobně zvýšily cenové hladiny vývozů pocházejících z ČLR do Společenství, není cílem těchto opatření uzavřít trh Společenství pro čínské vývozce, a budou tedy i nadále umožňovat zastoupení čínských výrobků na trhu.

| (97) | Kromě toho uživatelé tvrdili, že uložení opatření by mělo za následek zvýšení pořizovací ceny, což by mohlo mít dopad na jejich konkurenceschopnost a tím ohrozit jejich výrobní provozy ve Společenství. Dalším argumentem bylo to, že situace by byla ještě tísnivější pro ty uživatele, kteří nemohou přejít z čínského koksu 80+ na evropský koks 80+, protože by jim nezbývalo nic jiného, než nést dodatečné břemeno antidumpingového cla. |
| --- | --- |

(97)

Kromě toho uživatelé tvrdili, že uložení opatření by mělo za následek zvýšení pořizovací ceny, což by mohlo mít dopad na jejich konkurenceschopnost a tím ohrozit jejich výrobní provozy ve Společenství. Dalším argumentem bylo to, že situace by byla ještě tísnivější pro ty uživatele, kteří nemohou přejít z čínského koksu 80+ na evropský koks 80+, protože by jim nezbývalo nic jiného, než nést dodatečné břemeno antidumpingového cla.

| (98) | Šetření ukázalo, že koks 80+ představuje 4 % až 8 % celkových nákladů na výrobu minerální vlny a 3–6 % celkových nákladů sléváren. Proto i kdyby měli dovozci převést celní náklady plně na uživatele, způsobilo by antidumpingové clo tak, jak je navrhováno, maximální hypotetické zvýšení výrobních nákladů společnosti Rockwool i sléváren ve výši kolem 1 %. |
| --- | --- |

(98)

Šetření ukázalo, že koks 80+ představuje 4 % až 8 % celkových nákladů na výrobu minerální vlny a 3–6 % celkových nákladů sléváren. Proto i kdyby měli dovozci převést celní náklady plně na uživatele, způsobilo by antidumpingové clo tak, jak je navrhováno, maximální hypotetické zvýšení výrobních nákladů společnosti Rockwool i sléváren ve výši kolem 1 %.

| (99) | Dále je třeba poznamenat, že v případě omezení nebo dokonce zániku výrobního odvětví koksu 80+ ve Společenství, by se omezily i dostupné zdroje dodávek, což by mělo následně negativní dopad na uživatele ve Společenství, pro které má koks 80+ strategický význam. V takovémto případě by se mohla stát dodávka koksu 80+ do Společenství zcela závislá na čínské produkci, která by tak získala dominantní postavení na trhu Společenství. V tomto ohledu se má za to, že existence alternativních zdrojů dodávky má životně důležitý význam pro zajištění náležitého přístupu k surovinám. |
| --- | --- |

(99)

Dále je třeba poznamenat, že v případě omezení nebo dokonce zániku výrobního odvětví koksu 80+ ve Společenství, by se omezily i dostupné zdroje dodávek, což by mělo následně negativní dopad na uživatele ve Společenství, pro které má koks 80+ strategický význam. V takovémto případě by se mohla stát dodávka koksu 80+ do Společenství zcela závislá na čínské produkci, která by tak získala dominantní postavení na trhu Společenství. V tomto ohledu se má za to, že existence alternativních zdrojů dodávky má životně důležitý význam pro zajištění náležitého přístupu k surovinám.

| (100) | Informace, které má Komise k dispozici, naznačují, že současný nedostatek dodávek čínského koksu 80+ na vývoz nesouvisí s antidumpingovým řízením, ale s opatřeními, která přijala čínská vláda s cílem omezení vývozů, kromě jiného i vývozu dotčeného výrobku. Od 1. června 2007 se vývozní daň na koks 80+ zvýšila z 5 % na 15 %. Omezení nebo dokonce zánik výrobního odvětví Společenství by mohl tyto problémy dále prohloubit a způsobit nedostatek dodávek uživatelskému výrobnímu odvětví. Na druhé straně, odstranění nespravedlivých výhod získaných pomocí dumpingových praktik má za cíl zabránit dalšímu poklesu výrobního odvětví Společenství, a tak přispět k zachování dostupnosti celé škály zdrojů dodávek a navíc posílit hospodářskou soutěž mezi stávajícími výrobci. |
| --- | --- |

(100)

Informace, které má Komise k dispozici, naznačují, že současný nedostatek dodávek čínského koksu 80+ na vývoz nesouvisí s antidumpingovým řízením, ale s opatřeními, která přijala čínská vláda s cílem omezení vývozů, kromě jiného i vývozu dotčeného výrobku. Od 1. června 2007 se vývozní daň na koks 80+ zvýšila z 5 % na 15 %. Omezení nebo dokonce zánik výrobního odvětví Společenství by mohl tyto problémy dále prohloubit a způsobit nedostatek dodávek uživatelskému výrobnímu odvětví. Na druhé straně, odstranění nespravedlivých výhod získaných pomocí dumpingových praktik má za cíl zabránit dalšímu poklesu výrobního odvětví Společenství, a tak přispět k zachování dostupnosti celé škály zdrojů dodávek a navíc posílit hospodářskou soutěž mezi stávajícími výrobci.

d)   Závěr

| (101) | Důkazy, které má Komise v tomto stadiu k dispozici, naznačují, že koks 80+ představuje pouze velmi nízký podíl celkových nákladů výrobců minerální vlny a sléváren a že dopad jakýchkoli antidumpingových opatření na jejich výrobní náklady proto bude pravděpodobně omezený. Kromě toho nelze vyloučit, že by dovozci nesli část zvýšených nákladů nebo že by uživatelé mohli přenést všechny náklady nebo jejich část na své konečné odběratele. Proto byl přijat závěr, že dopad určitého antidumpingového opatření, jakým je například navrhované opatření, neovlivní pravděpodobně významným způsobem ekonomickou situaci uživatelů. Vzhledem k omezenému dopadu antidumpingového opatření na náklady uživatelů není pravděpodobné, že by v důsledku uložení opatření došlo k uzavírání závodů. Proto není pravděpodobný ani významný dopad na zaměstnanost v uživatelském výrobním odvětví. |
| --- | --- |

(101)

Důkazy, které má Komise v tomto stadiu k dispozici, naznačují, že koks 80+ představuje pouze velmi nízký podíl celkových nákladů výrobců minerální vlny a sléváren a že dopad jakýchkoli antidumpingových opatření na jejich výrobní náklady proto bude pravděpodobně omezený. Kromě toho nelze vyloučit, že by dovozci nesli část zvýšených nákladů nebo že by uživatelé mohli přenést všechny náklady nebo jejich část na své konečné odběratele. Proto byl přijat závěr, že dopad určitého antidumpingového opatření, jakým je například navrhované opatření, neovlivní pravděpodobně významným způsobem ekonomickou situaci uživatelů. Vzhledem k omezenému dopadu antidumpingového opatření na náklady uživatelů není pravděpodobné, že by v důsledku uložení opatření došlo k uzavírání závodů. Proto není pravděpodobný ani významný dopad na zaměstnanost v uživatelském výrobním odvětví.

4.   Závěr ohledně zájmu Společenství

| (102) | Očekává se, že uložení opatření umožní výrobnímu odvětví Společenství zvýšit jeho ziskovost s následným příznivým dopadem na podmínky hospodářské soutěže na trhu Společenství. S ohledem na nepříznivou finanční situaci výrobního odvětví Společenství existuje riziko, že nebudou-li opatření uložena, mohlo by výrobní odvětví Společenství zavřít výrobní zařízení a propustit zaměstnance. V takovémto případě by se zvýšila závislost trhu Společenství na dovozech. |
| --- | --- |

(102)

Očekává se, že uložení opatření umožní výrobnímu odvětví Společenství zvýšit jeho ziskovost s následným příznivým dopadem na podmínky hospodářské soutěže na trhu Společenství. S ohledem na nepříznivou finanční situaci výrobního odvětví Společenství existuje riziko, že nebudou-li opatření uložena, mohlo by výrobní odvětví Společenství zavřít výrobní zařízení a propustit zaměstnance. V takovémto případě by se zvýšila závislost trhu Společenství na dovozech.

| (103) | Co se týká dovozců, ačkoli by se mohl projevit negativní dopad ve formě zvýšení cen, lze toto zvýšení omezit snížením rozpětí nebo přenesením části zvýšené ceny na uživatelské výrobní odvětví. |
| --- | --- |

(103)

Co se týká dovozců, ačkoli by se mohl projevit negativní dopad ve formě zvýšení cen, lze toto zvýšení omezit snížením rozpětí nebo přenesením části zvýšené ceny na uživatelské výrobní odvětví.

| (104) | Co se týká uživatelů, navrhované antidumpingové clo by mělo velmi omezený dopad na jejich výrobní náklady. |
| --- | --- |

(104)

Co se týká uživatelů, navrhované antidumpingové clo by mělo velmi omezený dopad na jejich výrobní náklady.

| (105) | S ohledem na výše uvedené skutečnosti byl přijat závěr, že neexistují žádné závažné důvody pro neuložení opatření v daném případě a že by použití opatření bylo v zájmu Společenství. |
| --- | --- |

(105)

S ohledem na výše uvedené skutečnosti byl přijat závěr, že neexistují žádné závažné důvody pro neuložení opatření v daném případě a že by použití opatření bylo v zájmu Společenství.

G.   NÁVRH PROZATÍMNÍCH ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ

| (106) | Vzhledem k závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a vzhledem k zájmu Společenství by měla být uložena prozatímní opatření pro zabránění další újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství dumpingovými dovozy. |
| --- | --- |

(106)

Vzhledem k závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a vzhledem k zájmu Společenství by měla být uložena prozatímní opatření pro zabránění další újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství dumpingovými dovozy.

1.   Úroveň odstranění újmy

| (107) | Úroveň prozatímních antidumpingových opatření by měla být dostatečná, aby odstranila újmu, která vznikla výrobnímu odvětví Společenství z důvodů dumpingových dovozů, aniž by došlo k překročení zjištěného dumpingového rozpětí. Při výpočtu cla nezbytného k odstranění vlivu dumpingu působícího újmu bylo nutno vzít v úvahu i to, že případná opatření by měla umožnit, aby výrobní odvětví Společenství pokrylo své výrobní náklady a vytvořilo si celkový hrubý zisk, který by přiměřeně vytvořilo za podmínek obvyklé hospodářské soutěže, tj. při neexistenci dumpingových dovozů. Hrubé ziskové rozpětí použité prozatímně pro tento výpočet činilo 15,3 % z obratu, což odpovídá průměrnému ziskovému rozpětí, které výrobní odvětví Společenství dosáhlo v období 2003–2005. |
| --- | --- |

(107)

Úroveň prozatímních antidumpingových opatření by měla být dostatečná, aby odstranila újmu, která vznikla výrobnímu odvětví Společenství z důvodů dumpingových dovozů, aniž by došlo k překročení zjištěného dumpingového rozpětí. Při výpočtu cla nezbytného k odstranění vlivu dumpingu působícího újmu bylo nutno vzít v úvahu i to, že případná opatření by měla umožnit, aby výrobní odvětví Společenství pokrylo své výrobní náklady a vytvořilo si celkový hrubý zisk, který by přiměřeně vytvořilo za podmínek obvyklé hospodářské soutěže, tj. při neexistenci dumpingových dovozů. Hrubé ziskové rozpětí použité prozatímně pro tento výpočet činilo 15,3 % z obratu, což odpovídá průměrnému ziskovému rozpětí, které výrobní odvětví Společenství dosáhlo v období 2003–2005.

| (108) | Požadované zvýšení ceny bylo následně stanoveno na základě srovnání průměrné dovozní ceny stanovené pro výpočet cenového podbízení (viz 43. bod odůvodnění výše) a ceny obdobného výrobku, která nepůsobí újmu a za kterou jej prodává výrobní odvětví Společenství na trhu Společenství. Cena, která nepůsobí újmu, byla stanovena po úpravě prodejní ceny výrobního odvětví Společenství tak, aby odrážela výše zmíněné ziskové rozpětí. Rozdíl vyplývající z tohoto srovnání vyjádřený jako procentní podíl celkové dovozní hodnoty CIF činil 35,7 %, tj. méně než zjištěné dumpingové rozpětí. |
| --- | --- |

(108)

Požadované zvýšení ceny bylo následně stanoveno na základě srovnání průměrné dovozní ceny stanovené pro výpočet cenového podbízení (viz 43. bod odůvodnění výše) a ceny obdobného výrobku, která nepůsobí újmu a za kterou jej prodává výrobní odvětví Společenství na trhu Společenství. Cena, která nepůsobí újmu, byla stanovena po úpravě prodejní ceny výrobního odvětví Společenství tak, aby odrážela výše zmíněné ziskové rozpětí. Rozdíl vyplývající z tohoto srovnání vyjádřený jako procentní podíl celkové dovozní hodnoty CIF činil 35,7 %, tj. méně než zjištěné dumpingové rozpětí.

| (109) | Vzhledem k tomu, že žádný vyvážející výrobce z ČLR nepožadoval individuální zacházení, byla vypočtena jedna celostátní úroveň odstranění újmy pro všechny vývozce v ČLR. |
| --- | --- |

(109)

Vzhledem k tomu, že žádný vyvážející výrobce z ČLR nepožadoval individuální zacházení, byla vypočtena jedna celostátní úroveň odstranění újmy pro všechny vývozce v ČLR.

2.   Prozatímní opatření

| (110) | Ve světle výše uvedených skutečností a v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení se má za to, že prozatímní antidumpingové clo by mělo být uvaleno ve výši nejnižšího zjištěného rozpětí dumpingu a újmy, v souladu s pravidlem nižší daně. |
| --- | --- |

(110)

Ve světle výše uvedených skutečností a v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení se má za to, že prozatímní antidumpingové clo by mělo být uvaleno ve výši nejnižšího zjištěného rozpětí dumpingu a újmy, v souladu s pravidlem nižší daně.

| (111) | Na základě výše uvedených skutečností by proto mělo prozatímní antidumpingové clo činit 35,7 %. |
| --- | --- |

(111)

Na základě výše uvedených skutečností by proto mělo prozatímní antidumpingové clo činit 35,7 %.

3.   Forma opatření

| (112) | Antidumpingová opatření mohou mít různou formu, avšak jejich společným cílem je odstranění dumpingu působícího újmu. Po období šetření byl pozorován značný nárůst v cenách čínských dovozů dotčeného výrobku, vpravdě nad úrovně působící újmu. Za těchto okolností a vzhledem k tomu, že tento trh byl v minulosti charakterizován vysokou cenovou nestálostí, se má zato, že nejvhodnější formou opatření v tomto případě je clo ve formě minimální dovozní ceny. Minimální dovozní cena zajistí, že se dotčený výrobek nebude prodávat za ceny působící újmu a že se zároveň ceny nezvýší nepřiměřeně ve chvíli, kdy jsou na dostatečně vysoké úrovni. Lze očekávat, že minimální dovozní cena vnese na trh stabilitu, neboť zajistí přiměřenou cenovou hladinu pro výrobní odvětví Společenství umožňující fungovat za schůdných hospodářských podmínek a zároveň bude sloužit jako referenční bod pro dovozce a uživatele, aby mohli s dostatečným předstihem plánovat své hospodářské činnosti. |
| --- | --- |

(112)

Antidumpingová opatření mohou mít různou formu, avšak jejich společným cílem je odstranění dumpingu působícího újmu. Po období šetření byl pozorován značný nárůst v cenách čínských dovozů dotčeného výrobku, vpravdě nad úrovně působící újmu. Za těchto okolností a vzhledem k tomu, že tento trh byl v minulosti charakterizován vysokou cenovou nestálostí, se má zato, že nejvhodnější formou opatření v tomto případě je clo ve formě minimální dovozní ceny. Minimální dovozní cena zajistí, že se dotčený výrobek nebude prodávat za ceny působící újmu a že se zároveň ceny nezvýší nepřiměřeně ve chvíli, kdy jsou na dostatečně vysoké úrovni. Lze očekávat, že minimální dovozní cena vnese na trh stabilitu, neboť zajistí přiměřenou cenovou hladinu pro výrobní odvětví Společenství umožňující fungovat za schůdných hospodářských podmínek a zároveň bude sloužit jako referenční bod pro dovozce a uživatele, aby mohli s dostatečným předstihem plánovat své hospodářské činnosti.

| (113) | Výše minimální dovozní ceny vychází z použití rozpětí újmy na vývozní ceny sloužící pro výpočet úrovně odstranění újmy během období šetření. Takto vypočítaná minimální dovozní cena činí 227 EUR za tunu. |
| --- | --- |

(113)

Výše minimální dovozní ceny vychází z použití rozpětí újmy na vývozní ceny sloužící pro výpočet úrovně odstranění újmy během období šetření. Takto vypočítaná minimální dovozní cena činí 227 EUR za tunu.

4.   Provádění

| (114) | Jak bylo vysvětleno výše ve 14. bodě odůvodnění, dováží se koks 80+ pod stejnou celní nomenklaturou jako koks 80–. Tyto dva výrobky se liší pouze velikostí, ale jsou určeny pro dvě odlišná výrobní odvětví a hlavně je vyrábí různí výrobci ve Společenství. Cílem tohoto nařízení je upravit pouze dovoz koksu 80+ propuštěného do volného oběhu ve Společenství. Vzhledem k tomu, že dovozy koksu 80– mohou obsahovat určité procento koksu 80+, je třeba zajistit, aby uložení cla na koks 80+ nevedlo k nepřiměřenému uplatnění cel na koks 80– v případě smíšených zásilek. |
| --- | --- |

(114)

Jak bylo vysvětleno výše ve 14. bodě odůvodnění, dováží se koks 80+ pod stejnou celní nomenklaturou jako koks 80–. Tyto dva výrobky se liší pouze velikostí, ale jsou určeny pro dvě odlišná výrobní odvětví a hlavně je vyrábí různí výrobci ve Společenství. Cílem tohoto nařízení je upravit pouze dovoz koksu 80+ propuštěného do volného oběhu ve Společenství. Vzhledem k tomu, že dovozy koksu 80– mohou obsahovat určité procento koksu 80+, je třeba zajistit, aby uložení cla na koks 80+ nevedlo k nepřiměřenému uplatnění cel na koks 80– v případě smíšených zásilek.

| (115) | Proto by se mělo antidumpingové clo rovněž uplatňovat na koks z uhlí v kusech o průměru větším než 80 mm, který je zaslán ve směsích obsahujících koks z uhlí v kusech o průměru větším než 80 mm a koks z uhlí v kusech o menším průměru, pokud není zjištěno, že množství koksu z uhlí v kusech o průměru větším než 80 mm netvoří více než 20 % suché čisté hmotnosti smíšené zásilky. Množství koksu z uhlí v kusech o průměru větším než 80 mm obsažené ve směsích může být zjištěno na základě vzorků v souladu s články 68 až 70 nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 (9). V případech, kdy je množství koksu z uhlí v kusech o průměru větším než 80 mm zjišťováno na základě vzorků, vybere se vzorek podle normy ISO 18238:2006. |
| --- | --- |

(115)

Proto by se mělo antidumpingové clo rovněž uplatňovat na koks z uhlí v kusech o průměru větším než 80 mm, který je zaslán ve směsích obsahujících koks z uhlí v kusech o průměru větším než 80 mm a koks z uhlí v kusech o menším průměru, pokud není zjištěno, že množství koksu z uhlí v kusech o průměru větším než 80 mm netvoří více než 20 % suché čisté hmotnosti smíšené zásilky. Množství koksu z uhlí v kusech o průměru větším než 80 mm obsažené ve směsích může být zjištěno na základě vzorků v souladu s články 68 až 70 nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 (9). V případech, kdy je množství koksu z uhlí v kusech o průměru větším než 80 mm zjišťováno na základě vzorků, vybere se vzorek podle normy ISO 18238:2006.

| (116) | Avšak pokud se zjistí, že byla dovezena a propuštěna do volného oběhu ve Společenství směs koksu z uhlí (koks 80+ a koks 80–) kódu KN ex 2704 00 19 a následně roztříděna a prodána jako koks 80+, bude považována za dotčený výrobek, a bude tedy podléhat ustanovením tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(116)

Avšak pokud se zjistí, že byla dovezena a propuštěna do volného oběhu ve Společenství směs koksu z uhlí (koks 80+ a koks 80–) kódu KN ex 2704 00 19 a následně roztříděna a prodána jako koks 80+, bude považována za dotčený výrobek, a bude tedy podléhat ustanovením tohoto nařízení.

5.   Závěrečná ustanovení

| (117) | Uznává se, že dříve, než budou učiněna konečná rozhodnutí, bude třeba provést další analýzu řady prvků, jako například objemů dovozu a cen, zejména pro rok 2004, dopadů nedávných rozhodnutí čínské vlády týkajících se dovozů koksu na trh Společenství a světové trhy, jakož i proveditelnosti indexačního systému, který má být použit na minimální dovozní cenu. Avšak informace shromážděné a prozkoumané až do tohoto stadia šetření jasně ukazují na existenci dumpingu, újmy a příčinné souvislosti mezi dumpingem a újmou a na skutečnost, že uložení opatření by nebylo proti zájmu Společenství. Proto byl přijat závěr, že potřeba získání více informací a hlubší analýzy týkající se výše uvedených prvků dříve, než budou učiněna konečná rozhodnutí, není v žádném případě překážkou uložení prozatímních opatření. |
| --- | --- |

(117)

Uznává se, že dříve, než budou učiněna konečná rozhodnutí, bude třeba provést další analýzu řady prvků, jako například objemů dovozu a cen, zejména pro rok 2004, dopadů nedávných rozhodnutí čínské vlády týkajících se dovozů koksu na trh Společenství a světové trhy, jakož i proveditelnosti indexačního systému, který má být použit na minimální dovozní cenu. Avšak informace shromážděné a prozkoumané až do tohoto stadia šetření jasně ukazují na existenci dumpingu, újmy a příčinné souvislosti mezi dumpingem a újmou a na skutečnost, že uložení opatření by nebylo proti zájmu Společenství. Proto byl přijat závěr, že potřeba získání více informací a hlubší analýzy týkající se výše uvedených prvků dříve, než budou učiněna konečná rozhodnutí, není v žádném případě překážkou uložení prozatímních opatření.

| (118) | V zájmu řádné správy by mělo být stanoveno období, v jehož rámci mohou dotčené strany, které se přihlásily ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení řízení, písemně sdělit svá stanoviska a požádat o slyšení. Mimo to je třeba poznamenat, že zjištění týkající se uložení cla provedená pro účely tohoto nařízení jsou prozatímní a mohou být pro účely konečného cla přehodnocena, |
| --- | --- |

(118)

V zájmu řádné správy by mělo být stanoveno období, v jehož rámci mohou dotčené strany, které se přihlásily ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení řízení, písemně sdělit svá stanoviska a požádat o slyšení. Mimo to je třeba poznamenat, že zjištění týkající se uložení cla provedená pro účely tohoto nařízení jsou prozatímní a mohou být pro účely konečného cla přehodnocena,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovozy koksu z uhlí v kusech o průměru větším než 80 mm (koks 80+) pocházejícího z Čínské lidové republiky kódu KN ex 2704 00 19 (kód Taric 2704001910). Průměr kusů bude stanoven v souladu s normou ISO 728:1995.

2.   Výše prozatímního antidumpingového cla použitelná na výrobky popsané v odstavci 1 bude odpovídat rozdílu mezi minimální dovozní cenou ve výši 227 EUR za tunu a čistou cenou CIF na hranice Společenství před proclením ve všech případech, kdy je tato cena nižší než minimální dovozní cena.

3.   Antidumpingové clo se rovněž uplatňuje na koks z uhlí v kusech o průměru větším než 80 mm, který je zaslán ve směsích obsahujících koks z uhlí v kusech o průměru větším než 80 mm a koks z uhlí v kusech o menším průměru, pokud není zjištěno, že množství koksu z uhlí v kusech o průměru větším než 80 mm netvoří více než 20 % suché čisté hmotnosti smíšené zásilky. Množství koksu z uhlí v kusech o průměru větším než 80 mm obsažené ve směsích může být zjištěno na základě vzorků v souladu s články 68 až 70 nařízení Rady (EHS) č. 2913/92. V případech, kdy je množství koksu z uhlí v kusech o průměru větším než 80 mm zjišťováno na základě vzorků, vybere se vzorek podle normy ISO 18238:2006.

4.   V případech, kdy bylo zboží před vstupem do volného oběhu poškozeno, a skutečně zaplacená nebo splatná cena je proto za účelem stanovení celní hodnoty podle článku 145 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 (10) poměrně rozdělena, sníží se minimální dovozní cena stanovená výše o procento, které odpovídá poměrnému rozdělení ceny, která byla nebo má být skutečně zaplacena. Splatné clo bude poté rovno rozdílu mezi sníženou minimální dovozní cenou a sníženou čistou cenou CIF na hranice Společenství před proclením.

5.   Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu ve Společenství je podmíněno složením jistoty ve výši částky prozatímního cla.

6.   Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.

Článek 2

Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 384/96, mohou zúčastněné strany ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost požádat o sdělení nejdůležitějších skutečností a úvah, na jejichž základě bylo nařízení přijato, sdělit svá stanoviska písemně a požádat o slyšení před Komisí.

Podle čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 384/96 se mohou dotčené strany vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 18. září 2007.

Za Komisi

Peter MANDELSON

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2117/2005 (Úř. věst. L 340, 23.12.2005, s. 17).

1

(2)  Úř. věst. C 313, 20.12.2006, s. 15.

2

(3)  Úř. věst. L 141, 15.6.2000, s. 9.

3

(4)  Úř. věst. L 316, 15.12.2000, s. 30. Rozhodnutí ve znění nařízení Rady (ES) č. 997/2004 (Úř. věst. L 183, 20.5.2004, s. 1).

4

(5)  Úř. věst. L 81, 19.3.2004, s. 89.

5

(6)  Úř. věst. L 367, 14.12.2004, s. 3.

6

(7)  Z důvodu zachování důvěrnosti informací, vzhledem k tomu, že jsou v kategorii „ostatní výrobci ve Společenství“ jen dvě společnosti, uvádí se pouze rozsah údajů o celkové spotřebě ES.

7

(8)  Z důvodu zachování důvěrnosti informací, vzhledem k tomu, že se analýza týká jen dvou společností, uvádí se pouze rozsah údajů.

8

(9)  Úř. věst. L 302, 19.10.1992, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1791/2006 (Úř. věst. L 363, 20.12.2006, s. 1).

9

(10)  Úř. věst. L 253, 11.10.1993, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 214/2007 (Úř. věst. L 62, 1.3.2007, s. 6).

10

---

II Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění není povinné

ROZHODNUTÍ

Komise

| 19.9.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 244/20 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 244/20

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 10. května 2007

o opatřeních C 1/06 (ex NN 103/05) provedených Španělskem ve prospěch společnosti Chupa Chups

(oznámeno pod číslem K(2007) 1710)

(Pouze španělské znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2007/613/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 88 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,

po vyzvání zúčastněných stran k předložení připomínek, v souladu s ustanoveními uvedeného článku (1) a s ohledem na tyto připomínky,

vzhledem k těmto důvodům:

I.   POSTUP

| (1) | Dopisem zaevidovaným dne 22. dubna 2005 upozornil jeden ze soutěžitelů Komisi na poskytnutí údajné podpory ve prospěch společnosti Chupa Chups SA. Komise si vyžádala informace prostřednictvím dopisů ze dne 10. června 2005 a 7. září 2005, na něž Španělsko odpovědělo dopisy zaevidovanými dne 11. srpna 2005, 26. října 2005, 18. listopadu 2005 a 12. prosince 2005. |
| --- | --- |

(1)

Dopisem zaevidovaným dne 22. dubna 2005 upozornil jeden ze soutěžitelů Komisi na poskytnutí údajné podpory ve prospěch společnosti Chupa Chups SA. Komise si vyžádala informace prostřednictvím dopisů ze dne 10. června 2005 a 7. září 2005, na něž Španělsko odpovědělo dopisy zaevidovanými dne 11. srpna 2005, 26. října 2005, 18. listopadu 2005 a 12. prosince 2005.

| (2) | Dne 25. ledna 2006 se Komise rozhodla zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy, neboť vzešly pochybnosti ohledně slučitelnosti různých podpor poskytnutých veřejnými orgány společnosti Chupa Chups se společným trhem. |
| --- | --- |

(2)

Dne 25. ledna 2006 se Komise rozhodla zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy, neboť vzešly pochybnosti ohledně slučitelnosti různých podpor poskytnutých veřejnými orgány společnosti Chupa Chups se společným trhem.

| (3) | Španělsko předložilo své připomínky dopisem ze dne 2. března 2006. Komise si vyžádala informace od španělských orgánů dopisy ze dne 25. dubna 2006, 6. července 2006 a 24. listopadu 2006. Uvedené orgány odpověděly dopisy zaevidovanými dne 22. května 2006, 5. září 2006, 7. září 2006, 20. října 2006, 1. února 2007, 6. února 2007 a 12. března 2007. |
| --- | --- |

(3)

Španělsko předložilo své připomínky dopisem ze dne 2. března 2006. Komise si vyžádala informace od španělských orgánů dopisy ze dne 25. dubna 2006, 6. července 2006 a 24. listopadu 2006. Uvedené orgány odpověděly dopisy zaevidovanými dne 22. května 2006, 5. září 2006, 7. září 2006, 20. října 2006, 1. února 2007, 6. února 2007 a 12. března 2007.

| (4) | Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (2). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby jí ohledně dané podpory předložily své připomínky. Komise obdržela připomínky od společnosti Chupa Chups, zaevidované dne 30. května 2006, a od společnosti Inmobiliaria Casa Batlló, zaevidované dne 8. srpna 2006. Tyto připomínky byly španělským orgánům zaslány dne 28. září 2006. Španělsko na ně nereagovalo. |
| --- | --- |

(4)

Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (2). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby jí ohledně dané podpory předložily své připomínky. Komise obdržela připomínky od společnosti Chupa Chups, zaevidované dne 30. května 2006, a od společnosti Inmobiliaria Casa Batlló, zaevidované dne 8. srpna 2006. Tyto připomínky byly španělským orgánům zaslány dne 28. září 2006. Španělsko na ně nereagovalo.

| (5) | Žádné další připomínky třetích stran nebyly obdrženy. Oznamovatel se nezúčastnil. |
| --- | --- |

(5)

Žádné další připomínky třetích stran nebyly obdrženy. Oznamovatel se nezúčastnil.

II.   POPIS PŘÍJEMCE A PODPORY

| (6) | Chupa Chups SA je holdingová společnost průmyslové skupiny založené ve Španělsku v roce 1940. Její hlavní činnost spočívá ve výrobě a prodeji cukrovinek, především lízátek. V současnosti je skupina tvořena čtyřmi výrobními středisky v Rusku, Mexiku, Sant Esteve de Sesrovires (Barcelona) a ve Villamayor (Asturie). V červnu 2006 byla společnost Chupa Chups, do té doby skupina rodinných podniků, prodána italsko-nizozemské společnosti vyrábějící cukrovinky Perfetti Van Melle (3). |
| --- | --- |

(6)

Chupa Chups SA je holdingová společnost průmyslové skupiny založené ve Španělsku v roce 1940. Její hlavní činnost spočívá ve výrobě a prodeji cukrovinek, především lízátek. V současnosti je skupina tvořena čtyřmi výrobními středisky v Rusku, Mexiku, Sant Esteve de Sesrovires (Barcelona) a ve Villamayor (Asturie). V červnu 2006 byla společnost Chupa Chups, do té doby skupina rodinných podniků, prodána italsko-nizozemské společnosti vyrábějící cukrovinky Perfetti Van Melle (3).

| (7) | Od roku 2002 se skupina Chupa Chups potýkala se závažnými hospodářskými problémy: konsolidované ztráty činily 22 500 000 EUR v roce 2002, 4 720 000 EUR v roce 2003 a 5 950 000 EUR v roce 2004; rovněž klesal objem prodeje (4). Vzhledem k těmto okolnostem zahájilo vedení společnosti v roce 2002 plán restrukturalizace, aby se zlepšila finanční situace podniku:






  — | V červenci 2002 poskytla skupina soukromých bank společnosti Chupa Chups konsorciální úvěr v maximální výši 75 milionů EUR. Smlouva stanovovala pro podnik řadu závazků a dodržení některých finančních měřítek. Operace byla zajištěna několika podniky patřícími do skupiny (5). V roce 2005 nabídly banky společnosti Chupa Chups financování obnovit, ale společnost nakonec tuto nabídku odmítla. |
| --- | --- | --- |

(7)

Od roku 2002 se skupina Chupa Chups potýkala se závažnými hospodářskými problémy: konsolidované ztráty činily 22 500 000 EUR v roce 2002, 4 720 000 EUR v roce 2003 a 5 950 000 EUR v roce 2004; rovněž klesal objem prodeje (4). Vzhledem k těmto okolnostem zahájilo vedení společnosti v roce 2002 plán restrukturalizace, aby se zlepšila finanční situace podniku:

—

V červenci 2002 poskytla skupina soukromých bank společnosti Chupa Chups konsorciální úvěr v maximální výši 75 milionů EUR. Smlouva stanovovala pro podnik řadu závazků a dodržení některých finančních měřítek. Operace byla zajištěna několika podniky patřícími do skupiny (5). V roce 2005 nabídly banky společnosti Chupa Chups financování obnovit, ale společnost nakonec tuto nabídku odmítla.

| — | V březnu 2003 vložili vlastníci společnosti Chupa Chups dodatečné finanční prostředky do základního kapitálu společnosti ve výši 8 milionů EUR. |
| --- | --- |

—

V březnu 2003 vložili vlastníci společnosti Chupa Chups dodatečné finanční prostředky do základního kapitálu společnosti ve výši 8 milionů EUR.

| — | Změna podnikové struktury umožnila navýšit finanční prostředky o dalších 6 790 000 EUR (6). |
| --- | --- |

—

Změna podnikové struktury umožnila navýšit finanční prostředky o dalších 6 790 000 EUR (6).

| (8) | V rámci této finanční restrukturalizace poskytl dne 5. září 2003 Instituto Catalán de Finanzas (dále jen „ICF“, finanční agentura katalánské regionální vlády) společnosti Inmobiliaria Casa Batlló S.L. (dále jen „ICB“), dceřiné společnosti Chupa Chups, úvěr ve výši 35 milionů EUR. Zárukou za úvěr bylo zástavní právo na nemovitý majetek ICB (7), jehož hodnota byla nezávislým znalcem oceněna na 71 milionů EUR. Tento úvěr (opatření 1), který ihned přešel z ICB na společnost Chupa Chups prostřednictvím podřízené půjčky (8), je důvodem oznámení, na jehož základě bylo zahájeno šetření Komise. Společnost Chupa Chups tyto zdroje použila k uhrazení části konsorciálního úvěru z roku 2002 (20 milionů EUR) a na pokrytí dalších finančních potřeb. |
| --- | --- |

(8)

V rámci této finanční restrukturalizace poskytl dne 5. září 2003 Instituto Catalán de Finanzas (dále jen „ICF“, finanční agentura katalánské regionální vlády) společnosti Inmobiliaria Casa Batlló S.L. (dále jen „ICB“), dceřiné společnosti Chupa Chups, úvěr ve výši 35 milionů EUR. Zárukou za úvěr bylo zástavní právo na nemovitý majetek ICB (7), jehož hodnota byla nezávislým znalcem oceněna na 71 milionů EUR. Tento úvěr (opatření 1), který ihned přešel z ICB na společnost Chupa Chups prostřednictvím podřízené půjčky (8), je důvodem oznámení, na jehož základě bylo zahájeno šetření Komise. Společnost Chupa Chups tyto zdroje použila k uhrazení části konsorciálního úvěru z roku 2002 (20 milionů EUR) a na pokrytí dalších finančních potřeb.

| (9) | Předběžné šetření Komise později odhalilo několik dalších opatření ve prospěch společnosti Chupa Chups, jmenovitě:






  — | Dotace ve výši 1 580 000 EUR od španělského ministerstva zemědělství a rybolovu jako podpora investice do zařízení v Barceloně (1989–1994) (opatření 2). |
| --- | --- | --- |

(9)

Předběžné šetření Komise později odhalilo několik dalších opatření ve prospěch společnosti Chupa Chups, jmenovitě:

—

Dotace ve výši 1 580 000 EUR od španělského ministerstva zemědělství a rybolovu jako podpora investice do zařízení v Barceloně (1989–1994) (opatření 2).

| — | Dotace ve výši 4 330 000 EUR od „ostatních veřejných orgánů“ na výstavbu závodu v Asturii (1994–1997) (opatření 3). |
| --- | --- |

—

Dotace ve výši 4 330 000 EUR od „ostatních veřejných orgánů“ na výstavbu závodu v Asturii (1994–1997) (opatření 3).

| — | Dotace ve výši 6 710 000 EUR od „různých veřejných orgánů“ na rozšíření téhož závodu v Asturii (1999–2003) (opatření 4). |
| --- | --- |

—

Dotace ve výši 6 710 000 EUR od „různých veřejných orgánů“ na rozšíření téhož závodu v Asturii (1999–2003) (opatření 4).

| — | Bezúročný úvěr ve výši 2 800 000 EUR poskytnutý v roce 2004 španělským ministerstvem vědy a techniky (opatření 5). |
| --- | --- |

—

Bezúročný úvěr ve výši 2 800 000 EUR poskytnutý v roce 2004 španělským ministerstvem vědy a techniky (opatření 5).

| — | Další blíže neurčené dotace ve výši 1 540 000 EUR (2004) (opatření 6). |
| --- | --- |

—

Další blíže neurčené dotace ve výši 1 540 000 EUR (2004) (opatření 6).

| — | Z celkové částky 11 150 000 EUR z opatření 3 a 4 měla společnost Chupa Chups ke konci roku 2004 ještě obdržet přibližně 5 milionů EUR. V roce 2005 poskytla soukromá banka společnosti Chupa Chups půjčku ve výši 4 480 000 EUR. Za půjčku se zaručila asturská regionální vláda, které společnost Chupa Chups nabídla záruku ve výši 4 480 000 EUR nevyplacených dotací a bankovní vklad ve výši 300 000 EUR (opatření 7). |
| --- | --- |

—

Z celkové částky 11 150 000 EUR z opatření 3 a 4 měla společnost Chupa Chups ke konci roku 2004 ještě obdržet přibližně 5 milionů EUR. V roce 2005 poskytla soukromá banka společnosti Chupa Chups půjčku ve výši 4 480 000 EUR. Za půjčku se zaručila asturská regionální vláda, které společnost Chupa Chups nabídla záruku ve výši 4 480 000 EUR nevyplacených dotací a bankovní vklad ve výši 300 000 EUR (opatření 7).

| — | V únoru 2004 povolil španělský finanční úřad společnosti Chupa Chups, aby rozdělila splácení svého dluhu na DPH a daň z příjmů právnických osob na čtvrtletní splátky, které budou ukončeny dne 20. února 2008. Jako záruka za tento odklad bylo vytvořeno nové zástavní právo na budovu Casa Batlló (opatření 8). |
| --- | --- |

—

V únoru 2004 povolil španělský finanční úřad společnosti Chupa Chups, aby rozdělila splácení svého dluhu na DPH a daň z příjmů právnických osob na čtvrtletní splátky, které budou ukončeny dne 20. února 2008. Jako záruka za tento odklad bylo vytvořeno nové zástavní právo na budovu Casa Batlló (opatření 8).

III.   DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ

| (10) | Ve svém rozhodnutí ze dne 25. ledna 2005 o zahájení formálního šetření (dále jen „rozhodnutí o zahájení“) Komise vyjádřila své podezření, že financování ze strany finanční agentury ICF bylo poskytnuto ve prospěch společnosti Chupa Chups (opatření 1 výše), vzhledem k tomuto:






  — | Úvěr pro společnost ICB nezahrnoval žádnou omezující podmínku související s konsorciálním úvěrem dohodnutým mezi společností Chupa Chups a soukromými bankami o rok dříve. |
| --- | --- | --- |

(10)

Ve svém rozhodnutí ze dne 25. ledna 2005 o zahájení formálního šetření (dále jen „rozhodnutí o zahájení“) Komise vyjádřila své podezření, že financování ze strany finanční agentury ICF bylo poskytnuto ve prospěch společnosti Chupa Chups (opatření 1 výše), vzhledem k tomuto:

—

Úvěr pro společnost ICB nezahrnoval žádnou omezující podmínku související s konsorciálním úvěrem dohodnutým mezi společností Chupa Chups a soukromými bankami o rok dříve.

| — | Podmínky dohodnuté s agenturou ICF byly pravděpodobně pro skupinu výhodnější než konsorciální úvěr v roce 2002, vzhledem k tomu, že půjčka od agentury ICF byla okamžitě použita na částečné splacení konsorciálního úvěru. |
| --- | --- |

—

Podmínky dohodnuté s agenturou ICF byly pravděpodobně pro skupinu výhodnější než konsorciální úvěr v roce 2002, vzhledem k tomu, že půjčka od agentury ICF byla okamžitě použita na částečné splacení konsorciálního úvěru.

| — | Zdálo se, že úroková sazba úvěru od agentury ICF odpovídala trhu vztahujícímu se na zdravé podniky, zatímco společnost Chupa Chups byla v dané době již podnikem v obtížích ve smyslu směrnic o záchraně a restrukturalizaci podniků v obtížích (9). |
| --- | --- |

—

Zdálo se, že úroková sazba úvěru od agentury ICF odpovídala trhu vztahujícímu se na zdravé podniky, zatímco společnost Chupa Chups byla v dané době již podnikem v obtížích ve smyslu směrnic o záchraně a restrukturalizaci podniků v obtížích (9).

| — | Španělské orgány nevysvětlily, proč žádná soukromá banka neprojevila ochotu poskytnout financování za podmínek srovnatelných s podmínkami ICF, ani jaké byly podmínky související s konsorciálním úvěrem ze dne 30. července 2002. |
| --- | --- |

—

Španělské orgány nevysvětlily, proč žádná soukromá banka neprojevila ochotu poskytnout financování za podmínek srovnatelných s podmínkami ICF, ani jaké byly podmínky související s konsorciálním úvěrem ze dne 30. července 2002.

| (11) | Co se týče výše zmiňovaných opatření 2 a 8, odkazovalo rozhodnutí o zahájení na skutečnost, že španělské orgány neposkytly žádnou odpověď na žádost Komise o informace ohledně povahy a zdůvodnění těchto opatření. |
| --- | --- |

(11)

Co se týče výše zmiňovaných opatření 2 a 8, odkazovalo rozhodnutí o zahájení na skutečnost, že španělské orgány neposkytly žádnou odpověď na žádost Komise o informace ohledně povahy a zdůvodnění těchto opatření.

IV.   PŘIPOMÍNKY ŠPANĚLSKA

| (12) | Španělsko napadlo počáteční hodnocení Komise, že úvěr od agentury ICF poskytoval skupině Chupa Chups výhodu, a že tedy představoval státní podporu. Španělské orgány zvláště argumentovaly tímto:






  — | Konsorciální úvěr se v roce 2002 uskutečnil mezi společností Chupa Chups a skupinou soukromých bank, kdežto úvěr od agentury ICF byl poskytnut dceřiné společnosti Chupa Chups, společnosti ICB, která se brzy poté od skupiny zcela osamostatnila (10). V obou operacích se tedy lišili poskytovatelé i příjemci. |
| --- | --- | --- |

(12)

Španělsko napadlo počáteční hodnocení Komise, že úvěr od agentury ICF poskytoval skupině Chupa Chups výhodu, a že tedy představoval státní podporu. Španělské orgány zvláště argumentovaly tímto:

—

Konsorciální úvěr se v roce 2002 uskutečnil mezi společností Chupa Chups a skupinou soukromých bank, kdežto úvěr od agentury ICF byl poskytnut dceřiné společnosti Chupa Chups, společnosti ICB, která se brzy poté od skupiny zcela osamostatnila (10). V obou operacích se tedy lišili poskytovatelé i příjemci.

| — | Také záruky byly podstatně rozdílné. Za konsorciální úvěr v roce 2002 neručila společnost Chupa Chups žádným nemovitým majetkem. Zejména nebyla společnost v situaci, aby mohla nabízet předmětné prvořadé zástavní právo, protože nemovitost byla majetkem společnosti ICB (11). Společnost Chupa Chups se oproti tomu za svou půjčku zaručila tím, že se zavázala splnit různé závazky a podrobit se stanoveným finančním měřítkům. |
| --- | --- |

—

Také záruky byly podstatně rozdílné. Za konsorciální úvěr v roce 2002 neručila společnost Chupa Chups žádným nemovitým majetkem. Zejména nebyla společnost v situaci, aby mohla nabízet předmětné prvořadé zástavní právo, protože nemovitost byla majetkem společnosti ICB (11). Společnost Chupa Chups se oproti tomu za svou půjčku zaručila tím, že se zavázala splnit různé závazky a podrobit se stanoveným finančním měřítkům.

| — | Rovněž úroková sazba z konsorciálního úvěru poskytnutého společnosti Chupa Chups byla vázána na splnění těchto závazků. Vzhledem k hospodářským výsledkům podniku od roku 2004 došlo nakonec k tomu, že se úrokové sazby vyrovnaly sazbám uplatňovaným agenturou ICF na společnost ICB, nebo byly dokonce i nižší. |
| --- | --- |

—

Rovněž úroková sazba z konsorciálního úvěru poskytnutého společnosti Chupa Chups byla vázána na splnění těchto závazků. Vzhledem k hospodářským výsledkům podniku od roku 2004 došlo nakonec k tomu, že se úrokové sazby vyrovnaly sazbám uplatňovaným agenturou ICF na společnost ICB, nebo byly dokonce i nižší.

| — | Společnost ICB není podnikem v obtížích, nýbrž jde o zdravou realitní společnost, která má dostatečné příjmy, aby mohla dostát svým platebním povinnostem. Navíc se za úvěr od ICF zaručila více než dostatečnými zárukami. Tento úvěr tedy byl poskytnut za běžných podmínek hypotečního trhu (na němž jsou obvykle úrokové sazby nižší než sazby používané u jiných druhů půjček (12)) a nevyžadovala se žádná riziková přirážka ani žádné omezující doložky obsažené v konsorciálním úvěru pro společnost Chupa Chups. Stejný úvěr mohla za srovnatelných podmínek poskytnout kterákoli soukromá banka. |
| --- | --- |

—

Společnost ICB není podnikem v obtížích, nýbrž jde o zdravou realitní společnost, která má dostatečné příjmy, aby mohla dostát svým platebním povinnostem. Navíc se za úvěr od ICF zaručila více než dostatečnými zárukami. Tento úvěr tedy byl poskytnut za běžných podmínek hypotečního trhu (na němž jsou obvykle úrokové sazby nižší než sazby používané u jiných druhů půjček (12)) a nevyžadovala se žádná riziková přirážka ani žádné omezující doložky obsažené v konsorciálním úvěru pro společnost Chupa Chups. Stejný úvěr mohla za srovnatelných podmínek poskytnout kterákoli soukromá banka.

| — | Závěr zní, že zásada investora v tržním hospodářství se vztahuje na základní úvěr mezi agenturou ICF a společností ICB, kdežto podřízená půjčka mezi společnostmi ICB a Chupa Chups je především finanční operací mezi dvěma soukromými subjekty (a je tudíž z hlediska kontroly státní podpory bezpředmětná). |
| --- | --- |

—

Závěr zní, že zásada investora v tržním hospodářství se vztahuje na základní úvěr mezi agenturou ICF a společností ICB, kdežto podřízená půjčka mezi společnostmi ICB a Chupa Chups je především finanční operací mezi dvěma soukromými subjekty (a je tudíž z hlediska kontroly státní podpory bezpředmětná).

| (13) | Podle informací předložených španělskými orgány bylo opatření 2 poskytnuto mezi roky 1989 a 1994, tj. více než deset let před tím, než došlo k prvnímu zásahu Komise v předmětném případě, jímž byla žádost o informace z května 2005. |
| --- | --- |

(13)

Podle informací předložených španělskými orgány bylo opatření 2 poskytnuto mezi roky 1989 a 1994, tj. více než deset let před tím, než došlo k prvnímu zásahu Komise v předmětném případě, jímž byla žádost o informace z května 2005.

| (14) | Podle informací předložených španělskými orgány lze opatření 3 rozdělit na:






  — | 3 600 000 EUR podpory poskytnuté před rokem 1995; |
| --- | --- | --- |

(14)

Podle informací předložených španělskými orgány lze opatření 3 rozdělit na:

—

3 600 000 EUR podpory poskytnuté před rokem 1995;

| — | 730 000 EUR podpory, které odpovídají míře podpory 13 %, poskytnuté dne 14. března 1997 asturskou regionální vládou v souladu s výnosem 7/96 ze dne 15. února, jímž se stanovují různé programy na podporu malých a středních podniků (13) (dále jen „výnos 7/96“). Španělské orgány zastávají názor, že je třeba tuto podporu považovat za rozšíření režimu č. 448/94 o podpoře malých a středních podniků v Asturii (který je výjimečně použitelný na velké podniky, které přispívají k regionálnímu rozvoji) (14). Opatření bylo doplněním regionální podpory poskytnuté v roce 1994 Španělskem v souladu se zákonem 50/85 ze dne 27. prosince, o regionálních pobídkách pro nápravu hospodářské nerovnováhy mezi regiony (15), kterou Komise schválila. |
| --- | --- |

—

730 000 EUR podpory, které odpovídají míře podpory 13 %, poskytnuté dne 14. března 1997 asturskou regionální vládou v souladu s výnosem 7/96 ze dne 15. února, jímž se stanovují různé programy na podporu malých a středních podniků (13) (dále jen „výnos 7/96“). Španělské orgány zastávají názor, že je třeba tuto podporu považovat za rozšíření režimu č. 448/94 o podpoře malých a středních podniků v Asturii (který je výjimečně použitelný na velké podniky, které přispívají k regionálnímu rozvoji) (14). Opatření bylo doplněním regionální podpory poskytnuté v roce 1994 Španělskem v souladu se zákonem 50/85 ze dne 27. prosince, o regionálních pobídkách pro nápravu hospodářské nerovnováhy mezi regiony (15), kterou Komise schválila.

| (15) | Podle informací předložených španělskými orgány lze opatření 4 rozdělit na tyto body:









  Rok | Veřejný orgán, který podporu poskytl | Vnitrostátní právní základ | Dotace
  (v milionech EUR) | Míra podpory |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2000 | Ministerstvo hospodářství a financí | Náprava hospodářské nerovnováhy mezi regiony | 2,55 | 13 % |
| 1999 | Ministerstvo průmyslu, cestovního ruchu a obchodu | Vyhláška ze dne 6. března 1998
  („Hornictví 1“) (16) | 1,98 | 14 % |
| 2003 | Ministerstvo průmyslu, cestovního ruchu a obchodu | Vyhláška ze dne 17. prosince 2001
  („Hornictví 2“) (17) | 0,8 | 12 % |
| 2000 | Vláda Asturského knížectví | Výnos 41/2000 (18) | 0,69 | 13 % |
| 2002 | Vláda Asturského knížectví | Výnos 41/2000 | 0,69 | 9 % |

(15)

Podle informací předložených španělskými orgány lze opatření 4 rozdělit na tyto body:

Rok

Veřejný orgán, který podporu poskytl

Vnitrostátní právní základ

Dotace

(v milionech EUR)

Míra podpory

2000

Ministerstvo hospodářství a financí

Náprava hospodářské nerovnováhy mezi regiony

2,55

13 %

1999

Ministerstvo průmyslu, cestovního ruchu a obchodu

Vyhláška ze dne 6. března 1998

(„Hornictví 1“) (16)

1,98

14 %

2003

Ministerstvo průmyslu, cestovního ruchu a obchodu

Vyhláška ze dne 17. prosince 2001

(„Hornictví 2“) (17)

0,8

12 %

2000

Vláda Asturského knížectví

Výnos 41/2000 (18)

0,69

13 %

2002

Vláda Asturského knížectví

Výnos 41/2000

0,69

9 %

| (16) | Podle informací předložených španělskými orgány bylo opatření 5 poskytnuto v rámci režimu existující podpory „Činnosti Střediska pro průmyslový a technologický rozvoj“ („Centro para el Desarrollo Industrial – CDTI – Desarrollo Tecnológico“) (19). |
| --- | --- |

(16)

Podle informací předložených španělskými orgány bylo opatření 5 poskytnuto v rámci režimu existující podpory „Činnosti Střediska pro průmyslový a technologický rozvoj“ („Centro para el Desarrollo Industrial – CDTI – Desarrollo Tecnológico“) (19).

| (17) | Podle španělských orgánů se opatření 6 týká dotace ve výši 1 590 000 EUR od Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu (dále jen „EZOZF“), která se týkala náhrad za vývoz do třetích zemí. |
| --- | --- |

(17)

Podle španělských orgánů se opatření 6 týká dotace ve výši 1 590 000 EUR od Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu (dále jen „EZOZF“), která se týkala náhrad za vývoz do třetích zemí.

| (18) | Španělské orgány tvrdily, že úvěrová transakce, za niž se asturská regionální vláda zaručila, spočívala v tom, že se společnosti Chupa Chups poskytly prostředky, které jí náležely z nevyplacených dotací, na něž již měla právo. Tyto dotace byly poskytnuty na rozšíření závodu v Asturii, což byla podmínka, kterou již podnik splnil, když mu byl úvěr poskytnut. Za tuto veřejnou záruku přislíbila společnost Chupa Chups asturské vládě svá práva na dotace ve výši 4 480 000 EUR. |
| --- | --- |

(18)

Španělské orgány tvrdily, že úvěrová transakce, za niž se asturská regionální vláda zaručila, spočívala v tom, že se společnosti Chupa Chups poskytly prostředky, které jí náležely z nevyplacených dotací, na něž již měla právo. Tyto dotace byly poskytnuty na rozšíření závodu v Asturii, což byla podmínka, kterou již podnik splnil, když mu byl úvěr poskytnut. Za tuto veřejnou záruku přislíbila společnost Chupa Chups asturské vládě svá práva na dotace ve výši 4 480 000 EUR.

| (19) | Záruka asturské regionální vlády byla tudíž kryta závazky, které společnost Chupa Chups získala od různých veřejných orgánů. |
| --- | --- |

(19)

Záruka asturské regionální vlády byla tudíž kryta závazky, které společnost Chupa Chups získala od různých veřejných orgánů.

| (20) | Španělské orgány tvrdily, že rozložení dluhu společnosti Chupa Chups na DPH a daň z příjmů právnických osob se zakládá na prostém použití španělských daňových právních předpisů (20), které stanoví kritéria přípustnosti – zejména co se týče finanční situace podniku a typu záruk, které je třeba poskytnout – a sazby, které se vztahují na úroky z prodlení (úrokové sazby, které byly skutečně na podnik použity). Proto se domnívají, že finanční orgány nevyužily žádnou diskreční pravomoc. |
| --- | --- |

(20)

Španělské orgány tvrdily, že rozložení dluhu společnosti Chupa Chups na DPH a daň z příjmů právnických osob se zakládá na prostém použití španělských daňových právních předpisů (20), které stanoví kritéria přípustnosti – zejména co se týče finanční situace podniku a typu záruk, které je třeba poskytnout – a sazby, které se vztahují na úroky z prodlení (úrokové sazby, které byly skutečně na podnik použity). Proto se domnívají, že finanční orgány nevyužily žádnou diskreční pravomoc.

V.   PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH TŘETÍCH STRAN

| (21) | Společnost Chupa Chups ve svých připomínkách zopakovala argumenty použité španělskými orgány, pokud jde o nepřítomnost státní podpory v případě úvěru od agentury ICF. Společnost také ohledně dalších opatření zahrnutých do rozhodnutí o zahájení předložila podrobné údaje ve stejném duchu, jako byly údaje již předložené Španělskem. Společnost Chupa Chups zároveň tvrdila, že navíc k náhradám od EZOZF zahrnovalo opatření 6 dotaci ve výši 100 000 EUR od Institutu pro zahraniční obchod (Instituto de Comercio Exterior, ICEX), která byla poskytnuta v roce 2003 v rámci programu v souladu s nařízením Komise (ES) č. 1159/2000 (21) ze dne 30. května 2000 o informačních a propagačních opatřeních, která mají být prováděna členskými státy v souvislosti s pomocí ze strukturálních fondů. |
| --- | --- |

(21)

Společnost Chupa Chups ve svých připomínkách zopakovala argumenty použité španělskými orgány, pokud jde o nepřítomnost státní podpory v případě úvěru od agentury ICF. Společnost také ohledně dalších opatření zahrnutých do rozhodnutí o zahájení předložila podrobné údaje ve stejném duchu, jako byly údaje již předložené Španělskem. Společnost Chupa Chups zároveň tvrdila, že navíc k náhradám od EZOZF zahrnovalo opatření 6 dotaci ve výši 100 000 EUR od Institutu pro zahraniční obchod (Instituto de Comercio Exterior, ICEX), která byla poskytnuta v roce 2003 v rámci programu v souladu s nařízením Komise (ES) č. 1159/2000 (21) ze dne 30. května 2000 o informačních a propagačních opatřeních, která mají být prováděna členskými státy v souvislosti s pomocí ze strukturálních fondů.

| (22) | Společnost Inmobiliaria Casa Batlló předložila své roční závěrky pro roky 2001 a 2004 a rovněž roční závěrky z téhož období pro realitní společnost „Casa Batlló, S.L.“, která je s ní spojena. |
| --- | --- |

(22)

Společnost Inmobiliaria Casa Batlló předložila své roční závěrky pro roky 2001 a 2004 a rovněž roční závěrky z téhož období pro realitní společnost „Casa Batlló, S.L.“, která je s ní spojena.

VI.   POSOUZENÍ PODPORY

1.   Existence státní podpory

| (23) | Podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES jsou podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné se společným trhem. |
| --- | --- |

(23)

Podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES jsou podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné se společným trhem.

1.1.   Opatření 1: Úvěr od agentury ICF (2003)

| (24) | Co se týče úvěru od agentury ICF, je zapotřebí stanovit, zda představuje pro společnost Chupa Chups podporu, kterou by tento podnik nemohl získat za tržních podmínek. Komise tedy musí posoudit, zda uvedený veřejný orgán jednal stejně, jako by za obdobných podmínek jednal investor v tržním hospodářství. |
| --- | --- |

(24)

Co se týče úvěru od agentury ICF, je zapotřebí stanovit, zda představuje pro společnost Chupa Chups podporu, kterou by tento podnik nemohl získat za tržních podmínek. Komise tedy musí posoudit, zda uvedený veřejný orgán jednal stejně, jako by za obdobných podmínek jednal investor v tržním hospodářství.

| (25) | Jak je uvedeno v oddíle IV, po rozhodnutí o zahájení předložilo Španělsko informace, které ukazovaly, že konsorciální úvěr z roku 2002 a úvěr od agentury ICF nelze srovnávat, neboť se v obou transakcích liší příjemci, byly poskytnuty odlišné záruky a společnost ICB nebyla podnikem v obtížích a poskytla za úvěr od agentury ICF více než dostatečnou záruku. |
| --- | --- |

(25)

Jak je uvedeno v oddíle IV, po rozhodnutí o zahájení předložilo Španělsko informace, které ukazovaly, že konsorciální úvěr z roku 2002 a úvěr od agentury ICF nelze srovnávat, neboť se v obou transakcích liší příjemci, byly poskytnuty odlišné záruky a společnost ICB nebyla podnikem v obtížích a poskytla za úvěr od agentury ICF více než dostatečnou záruku.

| (26) | Na základě informací a argumentů poskytnutých Španělskem má Komise zato, že bylo dostatečně prokázáno, že základní úvěrová transakce mezi agenturou ICF a společností ICB splňuje zásadu investora v tržním hospodářství a že podřízená půjčka mezi společnostmi ICB a Chupa Chups je finanční transakcí mezi dvěma soukromými subjekty. |
| --- | --- |

(26)

Na základě informací a argumentů poskytnutých Španělskem má Komise zato, že bylo dostatečně prokázáno, že základní úvěrová transakce mezi agenturou ICF a společností ICB splňuje zásadu investora v tržním hospodářství a že podřízená půjčka mezi společnostmi ICB a Chupa Chups je finanční transakcí mezi dvěma soukromými subjekty.

| (27) | Komise tedy učinila závěr, že opatření 1 nepředstavuje státní podporu. |
| --- | --- |

(27)

Komise tedy učinila závěr, že opatření 1 nepředstavuje státní podporu.

1.2.   Opatření 2 až 5

| (28) | Opatření 2 až 5 byla veřejnými dotacemi poskytnutými přímo společnosti Chupa Chups a znamenala přidělení státních prostředků, které zvýhodnily určitý podnik. Zejména pokud jde o opatření 5, použilo Španělsko státní prostředky, aby podniku poskytlo bezúročnou půjčku. Tato opatření zvýhodňovala společnost Chupa Chups oproti jejím konkurentům, čímž narušila hospodářskou soutěž, jakmile společnost posílila své finanční postavení a zvýšila svou investiční schopnost. Vzhledem k tomu, že společnost Chupa Chups působí na trhu s cukrovinkami, v odvětví, kde dochází k obchodování mezi členskými státy, a jde o podnik působící na mezinárodním trhu, je splněno také kritérium obchodu uvnitř Společenství. |
| --- | --- |

(28)

Opatření 2 až 5 byla veřejnými dotacemi poskytnutými přímo společnosti Chupa Chups a znamenala přidělení státních prostředků, které zvýhodnily určitý podnik. Zejména pokud jde o opatření 5, použilo Španělsko státní prostředky, aby podniku poskytlo bezúročnou půjčku. Tato opatření zvýhodňovala společnost Chupa Chups oproti jejím konkurentům, čímž narušila hospodářskou soutěž, jakmile společnost posílila své finanční postavení a zvýšila svou investiční schopnost. Vzhledem k tomu, že společnost Chupa Chups působí na trhu s cukrovinkami, v odvětví, kde dochází k obchodování mezi členskými státy, a jde o podnik působící na mezinárodním trhu, je splněno také kritérium obchodu uvnitř Společenství.

| (29) | Vzhledem ke všem těmto důvodům dospěla Komise k závěru, že opatření 2 až 5 představují státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. Španělské orgány tuto analýzu nezpochybňují. |
| --- | --- |

(29)

Vzhledem ke všem těmto důvodům dospěla Komise k závěru, že opatření 2 až 5 představují státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. Španělské orgány tuto analýzu nezpochybňují.

1.3.   Opatření 6: Další blíže neurčené dotace ve výši 1 540 000 EUR

| (30) | Ve vztahu k informacím obdrženým od Španělska a od společnosti Chupa Chups se došlo k závěru, že opatření 6 sestává z těchto prvků:






  — | Dotace ve výši 1 590 000 EUR od EZOZF týkající se náhrad za vývoz do třetích zemí (22). Komise konstatuje, že v souladu s judikaturou Soudního dvora (viz rozhodnutí ze dne 13. října 1982 ve věcech 213-215/81, NorddeutschesVieh und Fleischkontor, bod 22) vývozní náhrady poskytnuté EZOZF v souladu s právními předpisy týkajícími se společné zemědělské politiky (dále jen „SZP“), nepředstavují státní podporu (23). Toto opatření tudíž neobsahuje prvky státní podpory; |
| --- | --- | --- |

(30)

Ve vztahu k informacím obdrženým od Španělska a od společnosti Chupa Chups se došlo k závěru, že opatření 6 sestává z těchto prvků:

—

Dotace ve výši 1 590 000 EUR od EZOZF týkající se náhrad za vývoz do třetích zemí (22). Komise konstatuje, že v souladu s judikaturou Soudního dvora (viz rozhodnutí ze dne 13. října 1982 ve věcech 213-215/81, NorddeutschesVieh und Fleischkontor, bod 22) vývozní náhrady poskytnuté EZOZF v souladu s právními předpisy týkajícími se společné zemědělské politiky (dále jen „SZP“), nepředstavují státní podporu (23). Toto opatření tudíž neobsahuje prvky státní podpory;

| — | Podle připomínek společnosti Chupa Chups obdržených dne 30. května 2006 zahrnuje opatření 6 také dotaci ve výši 100 000 EUR od institutu ICEX poskytnutou v roce 2003 v rámci programu „Plán španělských značek“ („Plan de Marcas Españolas“) určenou na činnosti související s propagací značky „Chupa Chups“ v Jižní Koreji. Institut ICEX tento program zahájil v roce 2003 a podle společnosti Chupa Chups měly španělské orgány v době poskytnutí této dotace společnosti zato, že je v souladu s ustanoveními nařízení (ES) č. 1159/2000. Španělsko neodmítlo tvrzení společnosti Chupa Chups, že tato dotace byla součástí 1 540 000 EUR „dalších blíže neurčených dotací“ uvedených v odst. 5 bodě 5 rozhodnutí o zahájení řízení. Španělsko také nevzneslo žádnou připomínku ohledně povahy dotace. Španělsko konkrétně i přes nízkou předmětnou částku a dotčená šetření Komise neuvedlo, že by její poskytnutí podléhalo podmínkám týkajícím se podpor de minimis platných v daném okamžiku (24). |
| --- | --- |

—

Podle připomínek společnosti Chupa Chups obdržených dne 30. května 2006 zahrnuje opatření 6 také dotaci ve výši 100 000 EUR od institutu ICEX poskytnutou v roce 2003 v rámci programu „Plán španělských značek“ („Plan de Marcas Españolas“) určenou na činnosti související s propagací značky „Chupa Chups“ v Jižní Koreji. Institut ICEX tento program zahájil v roce 2003 a podle společnosti Chupa Chups měly španělské orgány v době poskytnutí této dotace společnosti zato, že je v souladu s ustanoveními nařízení (ES) č. 1159/2000. Španělsko neodmítlo tvrzení společnosti Chupa Chups, že tato dotace byla součástí 1 540 000 EUR „dalších blíže neurčených dotací“ uvedených v odst. 5 bodě 5 rozhodnutí o zahájení řízení. Španělsko také nevzneslo žádnou připomínku ohledně povahy dotace. Španělsko konkrétně i přes nízkou předmětnou částku a dotčená šetření Komise neuvedlo, že by její poskytnutí podléhalo podmínkám týkajícím se podpor de minimis platných v daném okamžiku (24).

| (31) | Komise tedy dospěla k závěru, že opatření 6 představuje státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES ve výši 100 000 EUR. |
| --- | --- |

(31)

Komise tedy dospěla k závěru, že opatření 6 představuje státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES ve výši 100 000 EUR.

1.4.   Opatření 7: Záruka asturské regionální vlády (2005)

| (32) | Vzhledem k informacím poskytnutým Španělskem, které byly popsány v oddíle IV, má Komise zato, že byla záruka asturské regionální vlády kryta pevnými právy na pohledávky, které společnost Chupa Chups měla vůči různým veřejným orgánům. Komise zastává zejména názor, že společnost Chupa Chups měla v okamžiku, kdy byl úvěr dohodnut, formální právo obdržet předmětné dotace a že v souladu s analýzou, která je provedena dále (viz hodnocení opatření 4), byly všechny tyto dotace slučitelné se společným trhem, s výjimkou částky 800 000 EUR. |
| --- | --- |

(32)

Vzhledem k informacím poskytnutým Španělskem, které byly popsány v oddíle IV, má Komise zato, že byla záruka asturské regionální vlády kryta pevnými právy na pohledávky, které společnost Chupa Chups měla vůči různým veřejným orgánům. Komise zastává zejména názor, že společnost Chupa Chups měla v okamžiku, kdy byl úvěr dohodnut, formální právo obdržet předmětné dotace a že v souladu s analýzou, která je provedena dále (viz hodnocení opatření 4), byly všechny tyto dotace slučitelné se společným trhem, s výjimkou částky 800 000 EUR.

| (33) | S ohledem na všechny uvedené skutečnosti učinila Komise závěr, že zásah asturské vlády neznamenal žádné významné riziko, a že tudíž nepředstavoval státní podporu. |
| --- | --- |

(33)

S ohledem na všechny uvedené skutečnosti učinila Komise závěr, že zásah asturské vlády neznamenal žádné významné riziko, a že tudíž nepředstavoval státní podporu.

1.5.   Opatření 8: Odklad daně poskytnutý finančním úřadem

| (34) | Informace poskytnuté španělskými orgány v odpovědi na rozhodnutí o zahájení ukazují následující:






  — | Španělská veřejná správa musí pevně dodržovat ustanovení všeobecného daňového zákona 58/2003 a souvisejících právních předpisů. Jde o řízení správní povahy a pouze v některých zvláštních případech stanovených zákonem se musí státní správa uchýlit k soudním řízením. |
| --- | --- | --- |

(34)

Informace poskytnuté španělskými orgány v odpovědi na rozhodnutí o zahájení ukazují následující:

—

Španělská veřejná správa musí pevně dodržovat ustanovení všeobecného daňového zákona 58/2003 a souvisejících právních předpisů. Jde o řízení správní povahy a pouze v některých zvláštních případech stanovených zákonem se musí státní správa uchýlit k soudním řízením.

| — | Zákonné podmínky pro odložení nebo rozložení plateb jsou upraveny článkem 65 zákona 58/2003. |
| --- | --- |

—

Zákonné podmínky pro odložení nebo rozložení plateb jsou upraveny článkem 65 zákona 58/2003.

| — | Možnost požádat o odložení plateb mají všichni daňoví poplatníci. |
| --- | --- |

—

Možnost požádat o odložení plateb mají všichni daňoví poplatníci.

| — | Povolení odložit splácení dluhu je podmíněno poskytnutím záruk, které pokrývají výši odložené platby, zaplacením úroků z odložení a 25 % přirážky k celkové částce. V tomto případě společnost Chupa Chups poskytla zástavní právo, které pokrývalo 15 240 000 EUR, což je částka, která vzešla z těchto výpočtů. |
| --- | --- |

—

Povolení odložit splácení dluhu je podmíněno poskytnutím záruk, které pokrývají výši odložené platby, zaplacením úroků z odložení a 25 % přirážky k celkové částce. V tomto případě společnost Chupa Chups poskytla zástavní právo, které pokrývalo 15 240 000 EUR, což je částka, která vzešla z těchto výpočtů.

| — | Společnost Chupa Chups nepožívala žádného skutečného odkladu daně, šlo pouze o možnost hrazení splátek. Odložené splátky v každém období vytvořily úroky podle zákonných sazeb stanovených souvisejícími španělskými právními předpisy. Tyto sazby byly obdobné jako tržní sazby použité u jiných typů úvěrů. |
| --- | --- |

—

Společnost Chupa Chups nepožívala žádného skutečného odkladu daně, šlo pouze o možnost hrazení splátek. Odložené splátky v každém období vytvořily úroky podle zákonných sazeb stanovených souvisejícími španělskými právními předpisy. Tyto sazby byly obdobné jako tržní sazby použité u jiných typů úvěrů.

| — | Společnost Chupa Chups požádala o odložení splácení svých daňových dluhů dříve, než uplynulo období pro jejich dobrovolné uhrazení, což v souladu s článkem 65 zákona 58/2003 zabránilo zahájení exekučního řízení. |
| --- | --- |

—

Společnost Chupa Chups požádala o odložení splácení svých daňových dluhů dříve, než uplynulo období pro jejich dobrovolné uhrazení, což v souladu s článkem 65 zákona 58/2003 zabránilo zahájení exekučního řízení.

| — | Dohodou o odložení se stanovilo, že se jakékoli závazky finanční správy vůči společnosti Chupa Chups použijí k uhrazení odložených dluhů. Protože má společnost Chupa Chups vzhledem ke svým vývozním činnostem často pohledávky na DPH, došlo k podstatnému zrychlení původně plánovaného splátkového kalendáře. |
| --- | --- |

—

Dohodou o odložení se stanovilo, že se jakékoli závazky finanční správy vůči společnosti Chupa Chups použijí k uhrazení odložených dluhů. Protože má společnost Chupa Chups vzhledem ke svým vývozním činnostem často pohledávky na DPH, došlo k podstatnému zrychlení původně plánovaného splátkového kalendáře.

| (35) | Na základě výše uvedených argumentů má Komise zato, že Španělsko dostatečně prokázalo, že rozložení dluhu společnosti Chupa Chups na DPH a daň z příjmu právnických osob se zakládá na prostém použití španělských daňových právních předpisů a že finanční orgány nevyužily žádnou diskreční pravomoc, pokud jde o způsobilost společnosti, potřebné záruky nebo použité úrokové sazby. |
| --- | --- |

(35)

Na základě výše uvedených argumentů má Komise zato, že Španělsko dostatečně prokázalo, že rozložení dluhu společnosti Chupa Chups na DPH a daň z příjmu právnických osob se zakládá na prostém použití španělských daňových právních předpisů a že finanční orgány nevyužily žádnou diskreční pravomoc, pokud jde o způsobilost společnosti, potřebné záruky nebo použité úrokové sazby.

| (36) | Vzhledem k tomu Komise dospěla k závěru, že opatření 8 je obecné povahy a nepředstavuje státní podporu. |
| --- | --- |

(36)

Vzhledem k tomu Komise dospěla k závěru, že opatření 8 je obecné povahy a nepředstavuje státní podporu.

2.   Slučitelnost opatření 2 až 6 se společným trhem

2.1.   Opatření 2: Dotace ve výši 1 580 000 EUR od španělského ministerstva zemědělství a rybolovu jako podpora investice do zařízení v Barceloně (1989–1994)

| (37) | Podle informací předložených Španělskem bylo opatření 2 poskytnuto mezi roky 1989 a 1994, tj. více než deset let před tím, než došlo k prvnímu zásahu Komise v předmětném případě, jímž byla žádost o informace z května 2005. |
| --- | --- |

(37)

Podle informací předložených Španělskem bylo opatření 2 poskytnuto mezi roky 1989 a 1994, tj. více než deset let před tím, než došlo k prvnímu zásahu Komise v předmětném případě, jímž byla žádost o informace z května 2005.

| (38) | Komise tedy dospěla k závěru, že pro opatření 2 došlo k uplynutí promlčecí lhůty stanovené článkem 15 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (25). Toto opatření tudíž představuje existující podporu. |
| --- | --- |

(38)

Komise tedy dospěla k závěru, že pro opatření 2 došlo k uplynutí promlčecí lhůty stanovené článkem 15 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (25). Toto opatření tudíž představuje existující podporu.

2.2.   Opatření 3: Dotace ve výši 4 330 000 EUR od „ostatních veřejných orgánů“ na výstavbu závodu v Asturii (1994–1997)

| (39) | Komise konstatuje, že podle informací poskytnutých Španělskem byly dotace z opatření 3 ve výši 3 600 000 EUR poskytnuty před rokem 1995, tj. více než deset let před tím, než došlo k prvnímu zásahu Komise v předmětném případě, a že tedy došlo k uplynutí promlčecí lhůty stanovené článkem 15 nařízení Rady (ES) č. 659/1999. Toto opatření tudíž představuje existující podporu. |
| --- | --- |

(39)

Komise konstatuje, že podle informací poskytnutých Španělskem byly dotace z opatření 3 ve výši 3 600 000 EUR poskytnuty před rokem 1995, tj. více než deset let před tím, než došlo k prvnímu zásahu Komise v předmětném případě, a že tedy došlo k uplynutí promlčecí lhůty stanovené článkem 15 nařízení Rady (ES) č. 659/1999. Toto opatření tudíž představuje existující podporu.

| (40) | Pokud jde o podporu ve výši 730 000 EUR poskytnutou dne 14. března 1997 asturskou regionální vládou v souladu s výnosem 7/96, španělské orgány tvrdí, že se tato podpora má považovat za rozšíření režimu č. 448/94 ve prospěch malých a středních podniků v Asturii (který je výjimečně použitelný na velké podniky, které přispívají k regionálnímu rozvoji) a že představuje doplněk k regionální podpoře poskytnuté Španělskem v roce 1994 v souladu se zákonem 50/85 (o regionálních pobídkách pro nápravu hospodářské nerovnováhy mezi regiony). Komise konstatuje, že režim č. 448/94 byl ukončen ke konci roku 1996 a později nebyl rozšířen. Komise přesto zastává názor, že je doplňkovou dotaci asturské regionální vlády možno přezkoumat na základě ad hoc ve světle výnosu 7/96 a maximálních mezních hodnot regionální podpory pro Španělsko stanovených nařízením Komise č. 463/94 (26). Na základě toho lze prohlásit, že předmětná podpora je slučitelná se společným trhem, neboť i) představuje regionální podporu, protože byla použita na investice do nemovitostí, jež byly přípustné v souladu se zákonem o regionálních pobídkách pro nápravu hospodářské nerovnováhy mezi regiony; ii) kumulovaná míra podpory zůstala pod mezní hodnotou 50 %, která se v daném okamžiku vztahovala na region Asturie. |
| --- | --- |

(40)

Pokud jde o podporu ve výši 730 000 EUR poskytnutou dne 14. března 1997 asturskou regionální vládou v souladu s výnosem 7/96, španělské orgány tvrdí, že se tato podpora má považovat za rozšíření režimu č. 448/94 ve prospěch malých a středních podniků v Asturii (který je výjimečně použitelný na velké podniky, které přispívají k regionálnímu rozvoji) a že představuje doplněk k regionální podpoře poskytnuté Španělskem v roce 1994 v souladu se zákonem 50/85 (o regionálních pobídkách pro nápravu hospodářské nerovnováhy mezi regiony). Komise konstatuje, že režim č. 448/94 byl ukončen ke konci roku 1996 a později nebyl rozšířen. Komise přesto zastává názor, že je doplňkovou dotaci asturské regionální vlády možno přezkoumat na základě ad hoc ve světle výnosu 7/96 a maximálních mezních hodnot regionální podpory pro Španělsko stanovených nařízením Komise č. 463/94 (26). Na základě toho lze prohlásit, že předmětná podpora je slučitelná se společným trhem, neboť i) představuje regionální podporu, protože byla použita na investice do nemovitostí, jež byly přípustné v souladu se zákonem o regionálních pobídkách pro nápravu hospodářské nerovnováhy mezi regiony; ii) kumulovaná míra podpory zůstala pod mezní hodnotou 50 %, která se v daném okamžiku vztahovala na region Asturie.

2.3.   Opatření 4: Dotace ve výši 6 710 000 EUR od „různých veřejných orgánů“ na rozšíření téhož závodu v Asturii (1999–2003)

| (41) | Komise režim regionálních pobídek pro nápravu hospodářské nerovnováhy mezi regiony schválila rozhodnutím ze dne 1. září 1987. Dotace ve výši 2 550 000 EUR poskytnutá společnosti Chupa Chups v rámci tohoto režimu tudíž představuje podporu slučitelnou se společným trhem. |
| --- | --- |

(41)

Komise režim regionálních pobídek pro nápravu hospodářské nerovnováhy mezi regiony schválila rozhodnutím ze dne 1. září 1987. Dotace ve výši 2 550 000 EUR poskytnutá společnosti Chupa Chups v rámci tohoto režimu tudíž představuje podporu slučitelnou se společným trhem.

| (42) | Co se týče dotace ve výši 1 980 000 EUR, kterou společnost Chupa Chups obdržela v roce 1999 v rámci programu „Hornictví 1“, Komise konstatovala, že tento program není schváleným režimem podpory. Po individuálním zhodnocení opatření však dospěla k závěru, že dotčená dotace představuje regionální podporu slučitelnou se společným trhem podle směrnic Komise z roku 1998 o regionálních podporách (27). Španělsko zejména předložilo důkazy o tom, že se podpora omezovala na počáteční investici, že dotované náklady patřily mezi náklady uvedené ve směrnicích z roku 1998 o regionálních podporách, že míra podpory dodržovala mezní hodnoty vymezené pro region Asturie v daném okamžiku, že byly dodrženy předpisy ohledně kumulace podpory, že bylo nejméně 25 % investice financováno z vlastních zdrojů příjemce a že investice trvala více než pět let ode dne poskytnutí podpory. |
| --- | --- |

(42)

Co se týče dotace ve výši 1 980 000 EUR, kterou společnost Chupa Chups obdržela v roce 1999 v rámci programu „Hornictví 1“, Komise konstatovala, že tento program není schváleným režimem podpory. Po individuálním zhodnocení opatření však dospěla k závěru, že dotčená dotace představuje regionální podporu slučitelnou se společným trhem podle směrnic Komise z roku 1998 o regionálních podporách (27). Španělsko zejména předložilo důkazy o tom, že se podpora omezovala na počáteční investici, že dotované náklady patřily mezi náklady uvedené ve směrnicích z roku 1998 o regionálních podporách, že míra podpory dodržovala mezní hodnoty vymezené pro region Asturie v daném okamžiku, že byly dodrženy předpisy ohledně kumulace podpory, že bylo nejméně 25 % investice financováno z vlastních zdrojů příjemce a že investice trvala více než pět let ode dne poskytnutí podpory.

| (43) | Pokud jde o regionální podporu ve výši 800 000 EUR poskytnutou v roce 2003 v rámci programu „Hornictví 2“, Komise konstatuje, že program „Hornictví 2“ je schváleným režimem podpory (28). V dopise, kterým Komise tento režim schvaluje, je však výslovně uvedeno, že jej nelze použít pro podniky v obtížích. Komise konstatuje, že měla být společnost Chupa Chups navíc k významným ztrátám utrpěným v roce 2002 (29) a výsledkům v průběhu roku 2003 (30) považována v okamžiku poskytnutí podpory za podnik v obtížích (31). V důsledku toho nebyla společnost Chupa Chups pro tuto podporu způsobilá. Španělské orgány potvrdily, že tato podpora dosud nebyla vyplacena. |
| --- | --- |

(43)

Pokud jde o regionální podporu ve výši 800 000 EUR poskytnutou v roce 2003 v rámci programu „Hornictví 2“, Komise konstatuje, že program „Hornictví 2“ je schváleným režimem podpory (28). V dopise, kterým Komise tento režim schvaluje, je však výslovně uvedeno, že jej nelze použít pro podniky v obtížích. Komise konstatuje, že měla být společnost Chupa Chups navíc k významným ztrátám utrpěným v roce 2002 (29) a výsledkům v průběhu roku 2003 (30) považována v okamžiku poskytnutí podpory za podnik v obtížích (31). V důsledku toho nebyla společnost Chupa Chups pro tuto podporu způsobilá. Španělské orgány potvrdily, že tato podpora dosud nebyla vyplacena.

| (44) | Ohledně dvou dotací poskytnutých v souladu s výnosem 41/2000 Komise konstatuje, že uvedený výnos byl schválen rozhodnutím ze dne 30. května 2000, že v letech 2000 a 2002 (kdy byly dotace poskytnuty) byla společnost Chupa Chups ještě pro regionální podporu způsobilá a že byly dodrženy mezní hodnoty regionální podpory stanovené pro Asturii. Dvě předmětné dotace tedy představují regionální podporu slučitelnou se společným trhem. |
| --- | --- |

(44)

Ohledně dvou dotací poskytnutých v souladu s výnosem 41/2000 Komise konstatuje, že uvedený výnos byl schválen rozhodnutím ze dne 30. května 2000, že v letech 2000 a 2002 (kdy byly dotace poskytnuty) byla společnost Chupa Chups ještě pro regionální podporu způsobilá a že byly dodrženy mezní hodnoty regionální podpory stanovené pro Asturii. Dvě předmětné dotace tedy představují regionální podporu slučitelnou se společným trhem.

| (45) | Závěrem má Komise zato, že z dotací, které opatření 4 zahrnuje, představuje 5 910 000 EUR regionální podporu slučitelnou a 800 000 EUR neslučitelnou se společným trhem. Posledně uvedená podpora dosud nebyla španělskými orgány vyplacena. |
| --- | --- |

(45)

Závěrem má Komise zato, že z dotací, které opatření 4 zahrnuje, představuje 5 910 000 EUR regionální podporu slučitelnou a 800 000 EUR neslučitelnou se společným trhem. Posledně uvedená podpora dosud nebyla španělskými orgány vyplacena.

2.4.   Opatření 5: Bezúročný úvěr ve výši 2 800 000 EUR poskytnutý španělským ministerstvem vědy a techniky v roce 2004

| (46) | Španělské orgány předložily důkazy, že opatření 5 bylo poskytnuto v souladu s režimem existující podpory „Činnosti Střediska pro průmyslový a technologický rozvoj“ („Centro para el Desarrollo Industrial – CDTI – Desarrollo Tecnológico“). Tudíž jde o státní podporu slučitelnou se společným trhem. |
| --- | --- |

(46)

Španělské orgány předložily důkazy, že opatření 5 bylo poskytnuto v souladu s režimem existující podpory „Činnosti Střediska pro průmyslový a technologický rozvoj“ („Centro para el Desarrollo Industrial – CDTI – Desarrollo Tecnológico“). Tudíž jde o státní podporu slučitelnou se společným trhem.

2.5.   Opatření 6: Dotace ve výši 100 000 EUR od institutu ICEX v souladu s nařízením Komise (ES) č. 1159/2000

| (47) | Komise konstatuje, že se nařízení (ES) č. 1159/2000 týká informací o propagačních opatřeních, která mají být prováděna členskými státy v souvislosti s pomocí ze strukturálních fondů, a že neposkytuje žádný právní základ pro poskytnutí podpory. Ani přes žádost Komise v tomto ohledu Španělsko nijak neodůvodnilo slučitelnost této dotace se společným trhem. Zejména nepředložilo žádný důkaz o tom, že by státní podpora v rámci programu „Plán španělských značek“ institutu ICEX představovala režim existující podpory. |
| --- | --- |

(47)

Komise konstatuje, že se nařízení (ES) č. 1159/2000 týká informací o propagačních opatřeních, která mají být prováděna členskými státy v souvislosti s pomocí ze strukturálních fondů, a že neposkytuje žádný právní základ pro poskytnutí podpory. Ani přes žádost Komise v tomto ohledu Španělsko nijak neodůvodnilo slučitelnost této dotace se společným trhem. Zejména nepředložilo žádný důkaz o tom, že by státní podpora v rámci programu „Plán španělských značek“ institutu ICEX představovala režim existující podpory.

| (48) | Vzhledem k nedostatku informací, které by prokázaly opak, dospěla Komise k závěru, že se na tuto dotaci žádná z výjimek uvedených v čl. 87 odst. 2 a 3 Smlouvy nevztahuje, a že je tudíž nutno tuto dotaci považovat za neslučitelnou se společným trhem. |
| --- | --- |

(48)

Vzhledem k nedostatku informací, které by prokázaly opak, dospěla Komise k závěru, že se na tuto dotaci žádná z výjimek uvedených v čl. 87 odst. 2 a 3 Smlouvy nevztahuje, a že je tudíž nutno tuto dotaci považovat za neslučitelnou se společným trhem.

VII.   ZÁVĚR

| (49) | Komise dospěla k těmto závěrům:






  a) | Opatření 1, 7, 8 a financování částkou 1 590 000 EUR z opatření 6 nepředstavují státní podporu. |
| --- | --- | --- |

(49)

Komise dospěla k těmto závěrům:

a)

Opatření 1, 7, 8 a financování částkou 1 590 000 EUR z opatření 6 nepředstavují státní podporu.

| b) | Opatření 2, 3, 5 a 5 910 000 EUR z opatření 4 lze prohlásit za slučitelná se společným trhem. |
| --- | --- |

b)

Opatření 2, 3, 5 a 5 910 000 EUR z opatření 4 lze prohlásit za slučitelná se společným trhem.

| c) | Financování částkou 800 000 EUR z opatření 4 a částkou 100 000 EUR z opatření 6 představuje státní podporu, již nelze prohlásit za slučitelnou se společným trhem podle žádné výjimky Smlouvy o ES. Podle španělských orgánů nebylo dosud 800 000 EUR z opatření 4 vyplaceno, a je tedy zapotřebí získat zpět pouze 100 000 EUR z opatření 6, |
| --- | --- |

c)

Financování částkou 800 000 EUR z opatření 4 a částkou 100 000 EUR z opatření 6 představuje státní podporu, již nelze prohlásit za slučitelnou se společným trhem podle žádné výjimky Smlouvy o ES. Podle španělských orgánů nebylo dosud 800 000 EUR z opatření 4 vyplaceno, a je tedy zapotřebí získat zpět pouze 100 000 EUR z opatření 6,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

1.   Státní podpora ve výši 100 000 EUR, kterou Španělsko protiprávně poskytlo společnosti Chupa Chups v rozporu s čl. 88 odst. 3 Smlouvy, je neslučitelná se společným trhem.

2.   Státní podpora, kterou hodlá Španělsko poskytnout ve prospěch společnosti Chupa Chups ve výši 800 000 EUR, je neslučitelná se společným trhem. Uvedenou podporu tudíž není možné poskytnout.

3.   Zbývající státní podpory, které Španělsko uskutečnilo ve prospěch společnosti Chupa Chups a které sestávají z dotace 1 580 000 EUR na podporu investic do zařízení v Barceloně, z dotace 4 330 000 EUR na podporu výstavby závodu v Asturii, z dotace 5 910 000 EUR na rozšíření téhož závodu v Asturii a navíc z bezúročného úvěru ve výši 2 800 000 EUR, jsou slučitelné se společným trhem.

Z uvedených částek jsou 6 640 000 EUR (odpovídajících částce 730 000 EUR na podporu výstavby závodu v Asturii a částce 5 910 000 EUR na rozšíření tohoto závodu) a bezúročný úvěr 2 800 000 EUR slučitelné se společným trhem v souladu s čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy, zatímco 5 180 000 EUR (odpovídajících částce 1 580 000 EUR na podporu investic do zařízení v Barceloně a částce vyšší než 3 600 000 EUR na podporu výstavby závodu v Asturii) se považují za existující podporu, neboť uplynula jejich promlčecí lhůta.

4.   Zbývající opatření ve prospěch společnosti Chupa Chups popsaná v tomto rozhodnutí, tj. úvěr 35 000 000 EUR od agentury ICF, 1 590 000 EUR vývozních náhrad od EZOZF, záruka asturské regionální vlády za komerční půjčku ve výši 4 480 000 EUR a odklad poskytnutý španělským finančním úřadem, nepředstavují státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy.

Článek 2

1.   Španělsko získá od příjemce zpět podporu uvedenou v čl. 1 odst. 1.

2.   Podpora získaná zpět podléhá úrokům ode dne, kdy byla příjemci k dispozici, až do dne, kdy byla získána zpět.

3.   Úroky se vypočtou ze základu vytvořeného v souladu s kapitolou V nařízení Komise (ES) č. 794/2004 (32).

4.   Španělsko s platností ode dne přijetí tohoto rozhodnutí zruší všechny zbývající platby podpory uvedené v článku 1.

Článek 3

1.   Získání podpory uvedené v čl. 1 odst. 1 zpět se provede s okamžitým účinkem.

2.   Španělsko toto rozhodnutí použije ve lhůtě čtyř měsíců ode dne oznámení tohoto rozhodnutí.

Článek 4

1.   Do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí předloží Španělsko Komisi tyto informace:

| a) | celkovou částku (základní a úroky), kterou je třeba od příjemce získat zpět; |
| --- | --- |

a)

celkovou částku (základní a úroky), kterou je třeba od příjemce získat zpět;

| b) | podrobný popis již přijatých a plánovaných opatření pro splnění tohoto rozhodnutí; |
| --- | --- |

b)

podrobný popis již přijatých a plánovaných opatření pro splnění tohoto rozhodnutí;

| c) | dokumentaci, která prokáže, že již bylo po příjemci vyžádáno navrácení podpory. |
| --- | --- |

c)

dokumentaci, která prokáže, že již bylo po příjemci vyžádáno navrácení podpory.

2.   Španělsko informuje Komisi o pokroku v provádění vnitrostátních opatření přijatých podle tohoto rozhodnutí až do úplného získání podpory uvedené v čl. 1 odst. 1 zpět. Na vyžádání Komise neprodleně předloží informace o již přijatých a plánovaných opatřeních pro splnění tohoto rozhodnutí. Rovněž poskytne podrobné informace týkající se částek podpory a úroků, které již byly od příjemce získány zpět.

Článek 5

Toto rozhodnutí je určeno Španělskému království.

V Bruselu dne 10. května 2007.

Za Komisi

Neelie KROES

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. C 97, 25.4.2006, s. 2.

1

(2)  Viz poznámka pod čarou 1.

2

(3)  Perfetti Van Melle je výsledkem spojení mezi italskou společností Perfetti a nizozemskou Van Melle, k němuž došlo roku 2001. Skupina působí ve 130 zemích; v roce 2006 dosáhla objemu prodeje zhruba 1500 milionů EUR a zaměstnává 12 000 osob.

3

(4)  344 milionů EUR v roce 2002; 294 milionů EUR v roce 2003 a 261 milionů EUR v roce 2004.

4

(5)  Tento úvěr byl poskytnut za tržních podmínek a není předmětem tohoto řízení.

5

(6)  Různé operace provedené mezi červnem a prosincem 2004, včetně oddělení realitních činností a zahrnutí vlastnictví značek prostřednictvím navýšení kapitálu.

6

(7)  „La Casa Batlló“ je významnou stavbou architekta Gaudího v centru Barcelony, kterou Španělsko prohlásilo za „historicko-uměleckou památku národního rozměru“. Zástavní právo agentury ICF na budovu Casa Batlló je prvořadé.

7

(8)  Půjčka od ICF společnosti ICB byla poskytnuta na 6 měsíců se sazbou Euribor + 1 %. Podřízená půjčka od ICB společnosti Chupa Chups k této úrokové sazbě přidala dalších 0,125 %.

8

(9)  Konkrétně vykazuje účetní závěrka za rok 2004 akumulované ztráty z předchozích let ve výši 38 420 000 EUR, což odpovídá 360 % upsaného kapitálu ke konci uvedeného roku (10 660 000 EUR). Záporné výsledky dosažené v roce 2004 představují dalších 55,8 % tohoto kapitálu.

9

(10)  Španělské finanční úřady obdržely žádost o schválení podniku v restrukturalizaci sedm měsíců před poskytnutím úvěru od ICF. Operace byla schválena v březnu 2004, tj. 14 měsíců po obdržení žádosti a sedm měsíců po poskytnutí úvěru od ICF.

10

(11)  Před restrukturalizací společnosti vlastnila společnost Chupa Chups 94 % akcií společnosti ICB. Zbylých 6 % bylo v majetku burzovní společnosti, jejímiž vlastníky byli společní akcionáři společností Chupa Chups a ICB.

11

(12)  Úroková sazba úvěru od ICF byla na hypoteční trh, kde se sazby často pohybovaly kolem Euribor + 0,5 %, relativně vysoká.

12

(13)  Úřední věstník asturského knížectví ze dne 19. července 1996, s. 7714.

13

(14)  Rozhodnutí Komise ze dne 9. února 1995 (SG/01388/1994).

14

(15)  Uvedený zákon byl rozšířen královským výnosem 1535/87 ze dne 11. prosince, kterým se schvaluje předpis pro rozšíření zákona 50/85 o regionálních pobídkách pro nápravu hospodářské nerovnováhy mezi regiony. Režim pro nápravu hospodářské nerovnováhy mezi regiony byl Komisí schválen prostřednictvím dopisu ze dne 1. září 1987 (SG(87) D/10875).

15

královským výnosem 1535/87 ze dne 11. prosince, kterým se schvaluje předpis pro rozšíření zákona 50/85 o regionálních pobídkách pro nápravu hospodářské nerovnováhy mezi regiony

(16)  Vyhláška ze dne 6. března 1998 ve znění vyhlášky ze dne 6. dubna 1999, kterou se zavádějí právní základy pro poskytování podpor určených podnikatelským projektům vytvářejícím pracovní místa, které podporují alternativní rozvoj těžebních oblastí.

16

(17)  Vyhláška ze dne 17. prosince 2001, kterou se zavádějí právní základy pro poskytování podpor určených podnikatelským projektům vytvářejícím pracovní místa, které podporují alternativní rozvoj těžebních oblastí. Program „Hornictví 2“ byl Komisí schválen prostřednictvím dopisu ze dne 27. listopadu 2001 (dopis C(2011) 3628).

17

(18)  Výnos 41/2000 ze dne 11. května, kterým se stanovují různé programy na podporu podniků. Režim byl schválen rozhodnutím Komise ze dne 30. května 2000 (Úř. věst. C 293, 14.10.2000, s. 7).

18

(19)  Dopis od GŘ REGIO (ze dne 8. května 1995 zaevidovaný jako DG/95104085), v němž se španělským orgánům sděluje, že by se režim podpor CDTI měl považovat za existující režim podpor. Dopis od GŘ COMP pro GŘ REGIO ze dne 24. února 1995 zaevidovaný jako D/12874.

19

(20)  Všeobecný daňový zákon 58/2003 a Všeobecný řád pro správu daní.

20

(21)  Úř. věst. L 130, 31.5.2000, s. 30.

21

(22)  Podle připomínek společnosti Chupa Chups ze dne 30. května 2006 činila výše vývozních náhrad od EZOZF 1 440 000 EUR. Přesto však Španělsko dne 7. září 2006 písemně potvrdilo, že vývozní náhrady podniku od EZOZF činily v roce 2004 celkem 1 590 000 EUR.

22

(23)  Sb. rozh. 1982, s. 3583.

23

(24)  Nařízení Komise (ES) č. 69/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podporu de minimis (Úř. věst. L 10, 13.1.2001, s. 30).

24

de minimis

(25)  Úř. věst. L 83, 27.3.1999, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1791/2006 (Úř. věst. L 363, 20.12.2006, s. 1). Ustanovení článku 15 uvedeného nařízení stanoví: 1. Pravomoci Komise ve věci navrácení podpory podléhají promlčecí lhůtě deseti let. 2. Promlčecí lhůta počíná dnem, kdy je protiprávní podpora udělena příjemci buď jako jednotlivá podpora, nebo v rámci režimu podpory. Jakékoli opatření přijaté Komisí nebo členským státem jednajícím na žádost Komise, týkající se protiprávní podpory, přerušuje běh promlčecí lhůty. Každým přerušením počíná lhůta běžet znovu. (...). 3. Jakákoli podpora, jejíž promlčecí lhůta uplynula, je považována za existující podporu.

25

1. Pravomoci Komise ve věci navrácení podpory podléhají promlčecí lhůtě deseti let. 2. Promlčecí lhůta počíná dnem, kdy je protiprávní podpora udělena příjemci buď jako jednotlivá podpora, nebo v rámci režimu podpory. Jakékoli opatření přijaté Komisí nebo členským státem jednajícím na žádost Komise, týkající se protiprávní podpory, přerušuje běh promlčecí lhůty. Každým přerušením počíná lhůta běžet znovu. (...). 3. Jakákoli podpora, jejíž promlčecí lhůta uplynula, je považována za existující podporu

(26)  Úř. věst. C 25, 31.1.1996, s. 3.

26

(27)  Úř. věst. C 74, 10.3.1998, s. 9.

27

(28)  Srov. poznámku pod čarou 17.

28

(29)  22,078 milionů EUR, což odpovídá 86,5 % upsaného kapitálu ke konci rozpočtového období.

29

(30)  Ty představují dalších 4,72 milionů EUR ztráty.

30

(31)  Ve smyslu čl. 5 písm. a) směrnic Společenství o státních podporách při záchraně a restrukturalizaci podniků v obtížích (Úř. věst. C 288, 9.10.1999, s. 2).

31

(32)  Úř. věst. L 140, 30.4.2004, s. 1.

32

---