# Euroopa Liidu L 259/4. o

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 259 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 50. köide4. oktoober 2007 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 259

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

50. köide4. oktoober 2007

---

| Sisukord | | IV   Muud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND |
| | | EFTA järelevalveamet |
| | * | EFTA järelevalveameti otsus nr 228/05/KOL, 21. september 2005, teatise Suunised EMP lepingu artikli 53 kohaldamiseks tehnosiirde kokkulepete suhtes avaldamise kohta | 1 |

Sisukord

IV   Muud aktid

Lehekülg

EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND

EFTA järelevalveamet

*

EFTA järelevalveameti otsus nr 228/05/KOL, 21. september 2005, teatise Suunised EMP lepingu artikli 53 kohaldamiseks tehnosiirde kokkulepete suhtes avaldamise kohta

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

IV Muud aktid

EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND

EFTA järelevalveamet

| 4.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 259/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 259/1

---

EFTA JÄRELEVALVEAMETI OTSUS

nr 228/05/KOL,

21. september 2005,

teatise „Suunised EMP lepingu artikli 53 kohaldamiseks tehnosiirde kokkulepete suhtes” avaldamise kohta

EFTA JÄRELEVALVEAMET,

VÕTTES ARVESSE Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, (1) eriti selle artikleid 53 ja 55,

VÕTTES ARVESSE EFTA riikide vahelist lepingut, millega asutatakse järelevalveamet ja kohus, (2) eriti selle artikli 5 lõike 2 punkti b ja artikli 25 lõiget 1,

OLLES KONSULTEERINUD konkurentsi piirava tegevuse ja turgu valitseva seisundi küsimustega tegeleva nõuandekomiteega ja Euroopa Komisjoniga,

VÕTTES ARVESSE, et Euroopa Komisjon on võtnud vastu teatise „Suunised EÜ asutamislepingu artikli 81 kohaldamiseks tehnosiirde kokkulepete suhtes” (3),

VÕTTES ARVESSE, et kõnealune teatis on oluline ka Euroopa Majanduspiirkonna suhtes,

VÕTTES ARVESSE vajadust pakkuda ettevõtjatele suuniseid, milles esitatakse EMP lepingu artikli 53 tehnosiirde kokkulepete suhtes kohaldamise põhimõtted,

VÕTTES ARVESSE, et EMP konkurentsieeskirjade ühetaoline kohaldamine tuleb tagada kogu Euroopa Majanduspiirkonnas,

VÕTTES ARVESSE, et EMP lepingu XIV lisa lõpus oleva rubriigi „Üldist” II punkti kohaselt peab järelevalveamet pärast konsulteerimist Euroopa Komisjoniga võtma võrdsete konkurentsitingimuste säilitamiseks vastu õigusaktid, mis vastavad Euroopa Komisjoni vastuvõetutele,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

| 1. | Avaldatakse käesolevale otsusele lisatud teatis „Suunised EMP lepingu artikli 53 kohaldamiseks tehnosiirde kokkulepete suhtes”. |
| --- | --- |

1.

Avaldatakse käesolevale otsusele lisatud teatis „Suunised EMP lepingu artikli 53 kohaldamiseks tehnosiirde kokkulepete suhtes”.

| 2. | Käesolev otsus, sealhulgas lisas esitatud teatis, on autentne inglise keeles. |
| --- | --- |

2.

Käesolev otsus, sealhulgas lisas esitatud teatis, on autentne inglise keeles.

| 3. | Teatis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes. |
| --- | --- |

3.

Teatis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.

| 4. | EFTA riike teavitatakse käesolevast otsusest, saates neile otsuse ja selle lisa koopia. |
| --- | --- |

4.

EFTA riike teavitatakse käesolevast otsusest, saates neile otsuse ja selle lisa koopia.

| 5. | Euroopa Komisjoni teavitatakse käesolevast otsusest, saates neile otsuse ja selle lisa koopia. |
| --- | --- |

5.

Euroopa Komisjoni teavitatakse käesolevast otsusest, saates neile otsuse ja selle lisa koopia.

Brüssel, 21. september 2005

EFTA järelevalveameti nimel

eesistuja

Einar M. BULL

kolleegiumi liige

Kurt JÄGER

---

(1)  Edaspidi „EMP leping”.

1

(2)  Edaspidi „järelevalve- ja kohtuleping”.

2

(3)  ELT C 101, 27.4.2004, lk 2.

3

---

LISA

„EFTA JÄRELEVALVEAMETI TEATIS

Suunised EMP lepingu artikli 53 kohaldamiseks tehnosiirde kokkulepete suhtes

| A. | Käesolev teatis on avaldatud vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna lepingule (edaspidi „EMP leping”) ning EFTA riikide vahelisele järelevalveameti ja kohtu asutamist käsitlevale lepingule (edaspidi „järelevalve- ja kohtuleping”). |
| --- | --- |

A.

Käesolev teatis on avaldatud vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna lepingule (edaspidi „EMP leping”) ning EFTA riikide vahelisele järelevalveameti ja kohtu asutamist käsitlevale lepingule (edaspidi „järelevalve- ja kohtuleping”).

| B. | Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) on andnud välja teatise „Suunised EÜ asutamislepingu artikli 81 kohaldamiseks tehnosiirde kokkulepete suhtes” (1). Kõnealuses mittesiduvas dokumendis on sätestatud tehnosiirde kokkulepete hindamise EÜ lepingu artikli 81 kohased põhimõtted. |
| --- | --- |

B.

Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) on andnud välja teatise „Suunised EÜ asutamislepingu artikli 81 kohaldamiseks tehnosiirde kokkulepete suhtes” (1). Kõnealuses mittesiduvas dokumendis on sätestatud tehnosiirde kokkulepete hindamise EÜ lepingu artikli 81 kohased põhimõtted.

| C. | EFTA järelevalveamet leiab, et eespool nimetatud õigusakt on EMPs kohaldatav. Võrdsete konkurentsitingimuste säilitamiseks ja EMP konkurentsieeskirjade ühtse kohaldamise tagamiseks kogu Euroopa Majanduspiirkonnas võttis järelevalveamet vastu käesoleva teatise talle järelevalve- ja kohtulepingu artikli 5 lõike 2 punktiga b antud volituste alusel. Amet kavatseb asjaomaste EMP eeskirjade kohaldamisel konkreetsetel juhtumitel järgida käesolevas teatises sätestatud põhimõtteid ja eeskirju (2). |
| --- | --- |

C.

EFTA järelevalveamet leiab, et eespool nimetatud õigusakt on EMPs kohaldatav. Võrdsete konkurentsitingimuste säilitamiseks ja EMP konkurentsieeskirjade ühtse kohaldamise tagamiseks kogu Euroopa Majanduspiirkonnas võttis järelevalveamet vastu käesoleva teatise talle järelevalve- ja kohtulepingu artikli 5 lõike 2 punktiga b antud volituste alusel. Amet kavatseb asjaomaste EMP eeskirjade kohaldamisel konkreetsetel juhtumitel järgida käesolevas teatises sätestatud põhimõtteid ja eeskirju (2).

| D. | Konkreetselt sätestatakse teatises tehnosiirde kokkulepete hindamise EMP lepingu artikli 53 kohased põhimõtted ning pakutakse suuniseid nende kohaldamiseks. |
| --- | --- |

D.

Konkreetselt sätestatakse teatises tehnosiirde kokkulepete hindamise EMP lepingu artikli 53 kohased põhimõtted ning pakutakse suuniseid nende kohaldamiseks.

| E. | Käesolevat teatist kohaldatakse juhtumite suhtes, kus EFTA järelevalveamet on EMP lepingu artikli 56 kohaselt pädev järelevalveasutus. |
| --- | --- |

E.

Käesolevat teatist kohaldatakse juhtumite suhtes, kus EFTA järelevalveamet on EMP lepingu artikli 56 kohaselt pädev järelevalveasutus.

I.   SISSEJUHATUS

| 1. | Käesolevate suunistega sätestatakse tehnosiirde kokkulepete hindamise EMP lepingu artikli 53 kohased põhimõtted. Tehnosiirde kokkulepped on seotud tehnoloogia litsentsimisega, mille puhul litsentsiandja lubab litsentsisaajal kasutada litsentsitavat tehnoloogiat kaupade või teenuste tootmiseks, nagu on määratletud EMP lepingu XIV lisa punktis 5 viidatud õigusakti (komisjoni määrus (EÜ) nr 772/2004 EMP lepingu artikli 53 lõike 3 kohaldamise kohta tehnosiirde kokkulepete liikide suhtes (3)) (edaspidi „TTBER”) artikli 1 lõike 1 punktis b (4). |
| --- | --- |

1.

Käesolevate suunistega sätestatakse tehnosiirde kokkulepete hindamise EMP lepingu artikli 53 kohased põhimõtted. Tehnosiirde kokkulepped on seotud tehnoloogia litsentsimisega, mille puhul litsentsiandja lubab litsentsisaajal kasutada litsentsitavat tehnoloogiat kaupade või teenuste tootmiseks, nagu on määratletud EMP lepingu XIV lisa punktis 5 viidatud õigusakti (komisjoni määrus (EÜ) nr 772/2004 EMP lepingu artikli 53 lõike 3 kohaldamise kohta tehnosiirde kokkulepete liikide suhtes (3)) (edaspidi „TTBER”) artikli 1 lõike 1 punktis b (4).

| 2. | Suuniste eesmärk on juhendada TTBERi kohaldamist ning EMP lepingu artikli 53 kohaldamist TTBERi kohaldamisalast väljajäävate tehnosiirde kokkulepete suhtes. TTBER ja suunised ei piira EMP lepingu artikli 54 võimalikku paralleelset kohaldamist litsentsilepingute suhtes (5). |
| --- | --- |

2.

Suuniste eesmärk on juhendada TTBERi kohaldamist ning EMP lepingu artikli 53 kohaldamist TTBERi kohaldamisalast väljajäävate tehnosiirde kokkulepete suhtes. TTBER ja suunised ei piira EMP lepingu artikli 54 võimalikku paralleelset kohaldamist litsentsilepingute suhtes (5).

| 3. | Suunistes sätestatud standardeid tuleb kohaldada vastavalt konkreetse juhtumi asjaoludele. Suuniseid ei tohi kohaldada mehaaniliselt. Iga juhtumit tuleb hinnata selle asjaolude kohaselt ning kohaldada suuniseid mõistusepäraselt ja paindlikult. Toodud näited on ainult illustreerivad ega ole ammendavad. EFTA järelevalveamet jälgib TTBERi ja suuniste kohaldamist järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 II peatükiga (6) loodud uues jõustamissüsteemis, et otsustada võimalike muudatuste vajalikkuse üle. |
| --- | --- |

3.

Suunistes sätestatud standardeid tuleb kohaldada vastavalt konkreetse juhtumi asjaoludele. Suuniseid ei tohi kohaldada mehaaniliselt. Iga juhtumit tuleb hinnata selle asjaolude kohaselt ning kohaldada suuniseid mõistusepäraselt ja paindlikult. Toodud näited on ainult illustreerivad ega ole ammendavad. EFTA järelevalveamet jälgib TTBERi ja suuniste kohaldamist järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 II peatükiga (6) loodud uues jõustamissüsteemis, et otsustada võimalike muudatuste vajalikkuse üle.

| 4. | Käesolevad suunised ei piira EMP lepingu artikli 53 ja TTBERi tõlgendamist EFTA kohtu, Euroopa Kohtu ning Euroopa esimese astme kohtu poolt. |
| --- | --- |

4.

Käesolevad suunised ei piira EMP lepingu artikli 53 ja TTBERi tõlgendamist EFTA kohtu, Euroopa Kohtu ning Euroopa esimese astme kohtu poolt.

II.   ÜLDPÕHIMÕTTED

1.   EMP lepingu artikkel 53 ja intellektuaalomandi õigus

| 5. | EMP lepingu artikli 53 üldsiht on konkurentsi kaitsmine turul, et edendada tarbijate heaolu ja ressursside tõhusat jaotamist. Artikli 53 lõikega 1 on keelatud kõik ettevõtjate vahelised lepingud ja kooskõlastatud tegevus ning ettevõtjate ühenduste otsused, (7) mis võivad mõjutada EMP lepingu osapoolte (edaspidi „EMP riigid”) (8) vahelist kaubandust ja mille eesmärk või tagajärg on konkurentsi takistamine, piiramine või moonutamine (9). Erandina sellest reeglist on artikli 53 lõikes 3 sätestatud, et sama artikli lõikes 1 sisalduv keeld võidakse kuulutada mittekohaldatavaks ettevõtjate vaheliste lepingute suhtes, mis aitavad parandada kaupade tootmist või turustamist või edendada tehnilist või majanduslikku progressi, võimaldades samal ajal tarbijail tekkivatest hüvedest osa saada, ja mis ei sea nende sihtide saavutamiseks ebavajalikke piiranguid ega võimalda kõnealustel ettevõtjatel kõrvaldada konkurentsi olulise osa asjaomaste toodete suhtes. |
| --- | --- |

5.

EMP lepingu artikli 53 üldsiht on konkurentsi kaitsmine turul, et edendada tarbijate heaolu ja ressursside tõhusat jaotamist. Artikli 53 lõikega 1 on keelatud kõik ettevõtjate vahelised lepingud ja kooskõlastatud tegevus ning ettevõtjate ühenduste otsused, (7) mis võivad mõjutada EMP lepingu osapoolte (edaspidi „EMP riigid”) (8) vahelist kaubandust ja mille eesmärk või tagajärg on konkurentsi takistamine, piiramine või moonutamine (9). Erandina sellest reeglist on artikli 53 lõikes 3 sätestatud, et sama artikli lõikes 1 sisalduv keeld võidakse kuulutada mittekohaldatavaks ettevõtjate vaheliste lepingute suhtes, mis aitavad parandada kaupade tootmist või turustamist või edendada tehnilist või majanduslikku progressi, võimaldades samal ajal tarbijail tekkivatest hüvedest osa saada, ja mis ei sea nende sihtide saavutamiseks ebavajalikke piiranguid ega võimalda kõnealustel ettevõtjatel kõrvaldada konkurentsi olulise osa asjaomaste toodete suhtes.

| 6. | Intellektuaalomandi seadused annavad patentide, autoriõiguste, tööstusdisainilahenduste õiguste, kaubamärkide ja muude seadusega kaitstud õiguste omanikele ainuõigusi. Intellektuaalomandi omanikul on intellektuaalomandi seaduste kohaselt õigus takistada talle kuuluva intellektuaalomandi volitamata kasutamist ja sellest kasu saamist, muu hulgas litsentsides seda kolmandatele pooltele. Kui intellektuaalomandi õiguse omanik on toonud EMP turule intellektuaalomandi õigust kätkeva toote või seda on tehtud tema nõusolekul, on intellektuaalomandi õigus ammendatud kogu EMP territooriumil, kaasa arvatud EFTA riigid, selles mõttes, et omanik ei saa seda enam kasutada toote müügi kontrollimiseks (õiguste EMP territooriumil ammendumise põhimõte) (10). Õiguste omanikul ei ole intellektuaalomandi seaduste kohaselt õigust takistada litsentsitavat tehnoloogiat sisaldavate kaupade müüki litsentsisaajate või ostjate poolt (11). EMP ammendumise põhimõte on kooskõlas intellektuaalomandi õiguste olemusliku ülesandega, milleks on anda omanikule õigus välistada kasu saamine tema intellektuaalomandi arvel ilma tema nõusolekuta. |
| --- | --- |

6.

Intellektuaalomandi seadused annavad patentide, autoriõiguste, tööstusdisainilahenduste õiguste, kaubamärkide ja muude seadusega kaitstud õiguste omanikele ainuõigusi. Intellektuaalomandi omanikul on intellektuaalomandi seaduste kohaselt õigus takistada talle kuuluva intellektuaalomandi volitamata kasutamist ja sellest kasu saamist, muu hulgas litsentsides seda kolmandatele pooltele. Kui intellektuaalomandi õiguse omanik on toonud EMP turule intellektuaalomandi õigust kätkeva toote või seda on tehtud tema nõusolekul, on intellektuaalomandi õigus ammendatud kogu EMP territooriumil, kaasa arvatud EFTA riigid, selles mõttes, et omanik ei saa seda enam kasutada toote müügi kontrollimiseks (õiguste EMP territooriumil ammendumise põhimõte) (10). Õiguste omanikul ei ole intellektuaalomandi seaduste kohaselt õigust takistada litsentsitavat tehnoloogiat sisaldavate kaupade müüki litsentsisaajate või ostjate poolt (11). EMP ammendumise põhimõte on kooskõlas intellektuaalomandi õiguste olemusliku ülesandega, milleks on anda omanikule õigus välistada kasu saamine tema intellektuaalomandi arvel ilma tema nõusolekuta.

| 7. | Asjaolu, et intellektuaalomandi seadused annavad kasutamise ainuõiguse, ei tähenda, et intellektuaalomandi õigusaktid oleksid immuunsed konkurentsiõiguse alusel toimuvate sekkumiste suhtes. Artiklid 53 ja 54 on eriti kohaldatavad lepingute suhtes, millega omanik annab teisele ettevõtjale litsentsi oma intellektuaalomandi õiguste kasutamiseks (12). Samuti ei tähenda see intellektuaalomandi õiguste ja EMP konkurentsieeskirjade vahelist olemuslikku vastuolu. Mõlema õigusnormistiku põhieesmärk on sama – tarbijate heaolu ja ressursside tõhusa jaotamise edendamine. Uuenduslikkus on avatud ja konkurentsil põhineva turumajanduse oluline ja dünaamiline komponent. Intellektuaalomandi õigused edendavad dünaamilist konkurentsi, kannustades ettevõtjaid investeerima uute või täiustatud kaupade ja tootmisprotsesside väljatöötamisse. Sama mõju on konkurentsil, mis sunnib ettevõtjaid uuendusi tegema. Seetõttu on nii intellektuaalomandi õigusi kui konkurentsi vaja uuenduste soodustamiseks ja nende ärakasutamiseks konkurentsivõime suurendamise eesmärgil. |
| --- | --- |

7.

Asjaolu, et intellektuaalomandi seadused annavad kasutamise ainuõiguse, ei tähenda, et intellektuaalomandi õigusaktid oleksid immuunsed konkurentsiõiguse alusel toimuvate sekkumiste suhtes. Artiklid 53 ja 54 on eriti kohaldatavad lepingute suhtes, millega omanik annab teisele ettevõtjale litsentsi oma intellektuaalomandi õiguste kasutamiseks (12). Samuti ei tähenda see intellektuaalomandi õiguste ja EMP konkurentsieeskirjade vahelist olemuslikku vastuolu. Mõlema õigusnormistiku põhieesmärk on sama – tarbijate heaolu ja ressursside tõhusa jaotamise edendamine. Uuenduslikkus on avatud ja konkurentsil põhineva turumajanduse oluline ja dünaamiline komponent. Intellektuaalomandi õigused edendavad dünaamilist konkurentsi, kannustades ettevõtjaid investeerima uute või täiustatud kaupade ja tootmisprotsesside väljatöötamisse. Sama mõju on konkurentsil, mis sunnib ettevõtjaid uuendusi tegema. Seetõttu on nii intellektuaalomandi õigusi kui konkurentsi vaja uuenduste soodustamiseks ja nende ärakasutamiseks konkurentsivõime suurendamise eesmärgil.

| 8. | Litsentsilepingute artikli 53 kohasel hindamisel tuleb meeles pidada, et intellektuaalomandi õiguste loomisega kaasnevad sageli kaalukad investeeringud ning et see on sageli riskantne ettevõtmine. Et mitte vähendada dünaamilist konkurentsi ja selleks, et säilitada stiimul uuendusteks, ei tohi uuendajat väärtuslike intellektuaalomandi õiguste kasutamisel ülemäära piirata. Neil põhjustel peaks uuendajal olema vabadus saada edukate projektide eest investeerimisstiimuli säilitamiseks piisavat tasu, arvestades sealjuures ka vajadust katta ebaõnnestunud projektide kahjumid. Tehnoloogia litsentsimine võib litsentsisaajalt samuti nõuda märkimisväärseid pöördumatuid investeeringuid litsentsitavasse tehnoloogiasse ja selle ärakasutamiseks vajalikesse tootmisvahenditesse. Artiklit 53 ei saa kohaldada, võtmata arvesse osapoolte selliseid eelnevaid investeeringuid ning nendega seotud riske. Osapoolte risk ning vajalikud pöördumatud investeeringud võivad seega viia lepingu artikli 53 lõike 1 raamest välja või muuta selle hoopis investeeringute tagasisaamiseks vajalikuks perioodiks artikli 53 lõike 3 tingimustele vastavaks. |
| --- | --- |

8.

Litsentsilepingute artikli 53 kohasel hindamisel tuleb meeles pidada, et intellektuaalomandi õiguste loomisega kaasnevad sageli kaalukad investeeringud ning et see on sageli riskantne ettevõtmine. Et mitte vähendada dünaamilist konkurentsi ja selleks, et säilitada stiimul uuendusteks, ei tohi uuendajat väärtuslike intellektuaalomandi õiguste kasutamisel ülemäära piirata. Neil põhjustel peaks uuendajal olema vabadus saada edukate projektide eest investeerimisstiimuli säilitamiseks piisavat tasu, arvestades sealjuures ka vajadust katta ebaõnnestunud projektide kahjumid. Tehnoloogia litsentsimine võib litsentsisaajalt samuti nõuda märkimisväärseid pöördumatuid investeeringuid litsentsitavasse tehnoloogiasse ja selle ärakasutamiseks vajalikesse tootmisvahenditesse. Artiklit 53 ei saa kohaldada, võtmata arvesse osapoolte selliseid eelnevaid investeeringuid ning nendega seotud riske. Osapoolte risk ning vajalikud pöördumatud investeeringud võivad seega viia lepingu artikli 53 lõike 1 raamest välja või muuta selle hoopis investeeringute tagasisaamiseks vajalikuks perioodiks artikli 53 lõike 3 tingimustele vastavaks.

| 9. | Litsentsilepingute artikli 53 kohasel hindamisel on olemasolev analüütiline raamistik piisavalt paindlik, et võtta vajalikul määral arvesse tehnoloogia litsentsimise dünaamilisi aspekte. Puudub eeldus, et intellektuaalomandi õigused ja litsentsilepingud kui niisugused põhjustaksid konkurentsiprobleeme. Enamik litsentsilepinguid ei piira konkurentsi, vaid tõhustavad seda. Litsentsimine iseenesest on konkurentsi soodustav, sest see aitab tehnoloogiat levitada ning edendab uuenduslikkust. Lisaks tuleks öelda, et konkurentsi võivad tõhustada isegi konkurentsi piiravad litsentsilepingud, millist asjaolu tuleb arvesse võtta vastavalt artikli 53 lõikele 3 ning kaaluda seda konkurentsile avaldatava negatiivse mõju suhtes (13). Seetõttu on suur enamik litsentsilepingutest artikliga 53 kooskõlas. |
| --- | --- |

9.

Litsentsilepingute artikli 53 kohasel hindamisel on olemasolev analüütiline raamistik piisavalt paindlik, et võtta vajalikul määral arvesse tehnoloogia litsentsimise dünaamilisi aspekte. Puudub eeldus, et intellektuaalomandi õigused ja litsentsilepingud kui niisugused põhjustaksid konkurentsiprobleeme. Enamik litsentsilepinguid ei piira konkurentsi, vaid tõhustavad seda. Litsentsimine iseenesest on konkurentsi soodustav, sest see aitab tehnoloogiat levitada ning edendab uuenduslikkust. Lisaks tuleks öelda, et konkurentsi võivad tõhustada isegi konkurentsi piiravad litsentsilepingud, millist asjaolu tuleb arvesse võtta vastavalt artikli 53 lõikele 3 ning kaaluda seda konkurentsile avaldatava negatiivse mõju suhtes (13). Seetõttu on suur enamik litsentsilepingutest artikliga 53 kooskõlas.

2.   Üldine raamistik EMP lepingu artikli 53 kohaldamiseks

| 10. | EMP lepingu artikli 53 lõikes 1 on keelatud lepingud, mille eesmärk või tagajärg on konkurentsi piiramine. Artikli 53 lõige 1 kehtib nii lepingu osapoolte vaheliste kui ka mõne osapoole ja kolmandate poolte vaheliste konkurentsipiirangute kohta. |
| --- | --- |

10.

EMP lepingu artikli 53 lõikes 1 on keelatud lepingud, mille eesmärk või tagajärg on konkurentsi piiramine. Artikli 53 lõige 1 kehtib nii lepingu osapoolte vaheliste kui ka mõne osapoole ja kolmandate poolte vaheliste konkurentsipiirangute kohta.

| 11. | Seda, kas litsentsileping piirab konkurentsi, tuleb hinnata tegelikus kontekstis, kus konkurents toimuks, kui ei oleks väidetavaid piiranguid sisaldavat lepingut (14). Hindamisel on vaja võtta arvesse lepingu tõenäolist mõju tehnoloogiate vahelisele võistlusele (st võistlusele võistlevaid tehnoloogiaid kasutavate ettevõtjate vahel) ning tehnoloogiasisesele võistlusele (st võistlusele sama tehnoloogiat kasutavate ettevõtjate vahel) (15). Artikli 53 lõikega 1 on keelatud nii tehnoloogiate vahelise kui ka tehnoloogiasisese konkurentsi piiramine. Seetõttu on vajalik hinnata, mil määral leping mõjutab või mõjutaks konkurentsi kahte nimetatud aspekti turul. |
| --- | --- |

11.

Seda, kas litsentsileping piirab konkurentsi, tuleb hinnata tegelikus kontekstis, kus konkurents toimuks, kui ei oleks väidetavaid piiranguid sisaldavat lepingut (14). Hindamisel on vaja võtta arvesse lepingu tõenäolist mõju tehnoloogiate vahelisele võistlusele (st võistlusele võistlevaid tehnoloogiaid kasutavate ettevõtjate vahel) ning tehnoloogiasisesele võistlusele (st võistlusele sama tehnoloogiat kasutavate ettevõtjate vahel) (15). Artikli 53 lõikega 1 on keelatud nii tehnoloogiate vahelise kui ka tehnoloogiasisese konkurentsi piiramine. Seetõttu on vajalik hinnata, mil määral leping mõjutab või mõjutaks konkurentsi kahte nimetatud aspekti turul.

| 12. | Kaks järgnevat küsimust moodustavad selle hindamise jaoks vajaliku raamistiku. Esimene küsimus on seotud lepingu mõjuga tehnoloogiate vahelisele konkurentsile ning teine selle mõjuga tehnoloogiasisesele konkurentsile. Et piirangud võivad mõjutada samaaegselt nii tehnoloogiate vahelist kui ka tehnoloogiasisest konkurentsi, võib piirangut vaja olla analüüsida mõlema küsimuse kontekstis, et otsustada, kas konkurentsi on artikli 53 lõike 1 tähenduses piiratud:






  a) | Kas litsentsileping piirab tegelikku või potentsiaalset konkurentsi, mis eksisteeriks, kui kõnealust lepingut ei oleks? Kui piirab, siis võib leping kuuluda artikli 53 lõike 1 kohaldamisalasse. Selle hindamise läbiviimiseks on vaja võtta arvesse konkurentsi osapoolte vahel ning kolmandate pooltega. Kui näiteks kaks erinevates EMP riikides tegutsevat ettevõtjat litsentsivad vastastikku konkureerivad tehnoloogiad ja kohustuvad mitte müüma kaupu teineteise koduturgudel, on enne lepingut eksisteerinud (potentsiaalset) konkurentsi piiratud. Samuti kui litsentsiandja paneb litsentsisaajaile kohustusi mitte kasutada konkureerivaid tehnoloogiaid ning need kohustused tõrjuvad kolmandate poolte tehnoloogiad välja, on piiratud tegelikku või potentsiaalset konkurentsi, mis oleks eksisteerinud lepingu puudumisel. |
| --- | --- | --- |

12.

Kaks järgnevat küsimust moodustavad selle hindamise jaoks vajaliku raamistiku. Esimene küsimus on seotud lepingu mõjuga tehnoloogiate vahelisele konkurentsile ning teine selle mõjuga tehnoloogiasisesele konkurentsile. Et piirangud võivad mõjutada samaaegselt nii tehnoloogiate vahelist kui ka tehnoloogiasisest konkurentsi, võib piirangut vaja olla analüüsida mõlema küsimuse kontekstis, et otsustada, kas konkurentsi on artikli 53 lõike 1 tähenduses piiratud:

a)

Kas litsentsileping piirab tegelikku või potentsiaalset konkurentsi, mis eksisteeriks, kui kõnealust lepingut ei oleks? Kui piirab, siis võib leping kuuluda artikli 53 lõike 1 kohaldamisalasse. Selle hindamise läbiviimiseks on vaja võtta arvesse konkurentsi osapoolte vahel ning kolmandate pooltega. Kui näiteks kaks erinevates EMP riikides tegutsevat ettevõtjat litsentsivad vastastikku konkureerivad tehnoloogiad ja kohustuvad mitte müüma kaupu teineteise koduturgudel, on enne lepingut eksisteerinud (potentsiaalset) konkurentsi piiratud. Samuti kui litsentsiandja paneb litsentsisaajaile kohustusi mitte kasutada konkureerivaid tehnoloogiaid ning need kohustused tõrjuvad kolmandate poolte tehnoloogiad välja, on piiratud tegelikku või potentsiaalset konkurentsi, mis oleks eksisteerinud lepingu puudumisel.

| b) | Kas leping piirab tegelikku või potentsiaalset konkurentsi, mis eksisteeriks lepingulis(t)e piirangu(te) puudumisel? Kui piirab, siis võib leping kuuluda artikli 53 lõike 1 kohaldamisalasse. Kui näiteks litsentsiandja piirab litsentsisaajate omavahelist konkureerimist, on piiratud (potentsiaalset) konkurentsi, mis võinuks litsentsisaajate vahel piirangute puudumisel eksisteerida. Selliste piirangute hulka kuuluvad hinna vertikaalne fikseerimine või müügi piiramine litsentsisaajate hulgas territooriumide või klientide kaupa. Siiski võivad teatavad piirangud teatud juhtudel mitte kuuluda artikli 53 lõike 1 kohaldamisalasse, kui piirang on objektiivselt vajalik konkreetset tüüpi või konkreetse iseloomuga lepingu olemasoluks (16). Sellise erandi artikli 53 lõike 1 kohaldamisest võib teha vaid osapoolte väliste objektiivsete tegurite, mitte aga subjektiivsete seisukohtade ja osapoolte omaduste alusel. Küsimus ei ole selles, kas osapooled oma konkreetses olukorras ei oleks nõustunud vähem piirava lepingu sõlmimisega, vaid kas samalaadses olukorras olevad ettevõtjad ei oleks sõlminud vähem piirava lepingu, arvestades lepingu olemust ja turutingimusi. Näiteks võivad territoriaalsed piirangud mittekonkurentide vahelises lepingus jääda teatud ajaks artikli 53 lõike 1 kohaldamisalast välja, kui litsentsisaajal on neid piiranguid uuele turule pääsemiseks objektiivselt vaja. Samuti ei pruugi kõigile litsentsisaajatele kehtestatud teatavatele lõpptarbijate kategooriatele müümise keeld olla konkurentsi piirav, kui sellist piirangut on objektiivselt vaja ohutuse või tervishoiuga seotud põhjustel kõnealuse toote ohtliku olemuse tõttu. Väited, et tarnija kasutaks piirangu puudumisel vertikaalset integratsiooni, ei ole piisavad. Otsused, kas kasutada vertikaalset integratsiooni või mitte, sõltuvad suurest hulgast keerukatest majanduslikest teguritest, millest paljud on asjaomase ettevõtja sisesed. |
| --- | --- |

b)

Kas leping piirab tegelikku või potentsiaalset konkurentsi, mis eksisteeriks lepingulis(t)e piirangu(te) puudumisel? Kui piirab, siis võib leping kuuluda artikli 53 lõike 1 kohaldamisalasse. Kui näiteks litsentsiandja piirab litsentsisaajate omavahelist konkureerimist, on piiratud (potentsiaalset) konkurentsi, mis võinuks litsentsisaajate vahel piirangute puudumisel eksisteerida. Selliste piirangute hulka kuuluvad hinna vertikaalne fikseerimine või müügi piiramine litsentsisaajate hulgas territooriumide või klientide kaupa. Siiski võivad teatavad piirangud teatud juhtudel mitte kuuluda artikli 53 lõike 1 kohaldamisalasse, kui piirang on objektiivselt vajalik konkreetset tüüpi või konkreetse iseloomuga lepingu olemasoluks (16). Sellise erandi artikli 53 lõike 1 kohaldamisest võib teha vaid osapoolte väliste objektiivsete tegurite, mitte aga subjektiivsete seisukohtade ja osapoolte omaduste alusel. Küsimus ei ole selles, kas osapooled oma konkreetses olukorras ei oleks nõustunud vähem piirava lepingu sõlmimisega, vaid kas samalaadses olukorras olevad ettevõtjad ei oleks sõlminud vähem piirava lepingu, arvestades lepingu olemust ja turutingimusi. Näiteks võivad territoriaalsed piirangud mittekonkurentide vahelises lepingus jääda teatud ajaks artikli 53 lõike 1 kohaldamisalast välja, kui litsentsisaajal on neid piiranguid uuele turule pääsemiseks objektiivselt vaja. Samuti ei pruugi kõigile litsentsisaajatele kehtestatud teatavatele lõpptarbijate kategooriatele müümise keeld olla konkurentsi piirav, kui sellist piirangut on objektiivselt vaja ohutuse või tervishoiuga seotud põhjustel kõnealuse toote ohtliku olemuse tõttu. Väited, et tarnija kasutaks piirangu puudumisel vertikaalset integratsiooni, ei ole piisavad. Otsused, kas kasutada vertikaalset integratsiooni või mitte, sõltuvad suurest hulgast keerukatest majanduslikest teguritest, millest paljud on asjaomase ettevõtja sisesed.

| 13. | Eelmises punktis sätestatud analüütilise raamistiku kohaldamisel peab arvestama, et artikli 53 lõikes 1 tehakse vahet lepingutel, mille eesmärk on konkurentsi piiramine, ning lepingutel, mille puhul konkurentsi piiramine on tagajärg. Artikli 53 lõikega 1 on leping või lepinguline piirang keelatud vaid juhul, kui selle eesmärk või tagajärg on tehnoloogiate vahelise või tehnoloogiasisese konkurentsi piiramine. |
| --- | --- |

13.

Eelmises punktis sätestatud analüütilise raamistiku kohaldamisel peab arvestama, et artikli 53 lõikes 1 tehakse vahet lepingutel, mille eesmärk on konkurentsi piiramine, ning lepingutel, mille puhul konkurentsi piiramine on tagajärg. Artikli 53 lõikega 1 on leping või lepinguline piirang keelatud vaid juhul, kui selle eesmärk või tagajärg on tehnoloogiate vahelise või tehnoloogiasisese konkurentsi piiramine.

| 14. | Konkurentsipiirangud eesmärgina on sellised piirangud, mis piiravad konkurentsi juba olemuslikult. Need on piirangud, millel võib EMP konkurentsieeskirjade eesmärke arvestades olla konkurentsile nii suur negatiivne mõju, et artikli 53 lõike 1 kohaldamiseks ei ole tegelikke turumõjusid vaja tõendadagi (17). Pealegi, kui piirangud on eesmärgiks, ei ole artikli 53 lõike 3 tingimuste täitmine tõenäoline. Selle hindamine, kas konkurentsi piiramine on lepingu eesmärk, põhineb mitmel teguril. Nende tegurite hulka kuuluvad eelkõige lepingu sisu ja selle eesmärgid. Samuti võib olla vajalik arvestada konteksti, milles lepingut kohaldataks(e), ning turuosaliste tegelikku käitumist (18). Teisisõnu võib olla enne otsustamist, kas konkreetne piirang on raskekujuline konkurentsipiirang, vaja uurida lepingu aluseks olevaid asjaolusid ning tingimusi, milles lepingut kohaldatakse. Viis, kuidas lepingut tegelikkuses rakendatakse, võib paljastada eesmärgiks oleva piirangu, isegi kui see ei ole selgesõnaliselt sätestatud. Tõendid osapoolte subjektiivsetest kavatsustest konkurentsi piirata on oluline tegur, kuid mitte hädavajalik tingimus. EFTA järelevalveamet on litsentsilepingute suhtes seisukohal, et TTBERi artiklis 4 sisalduvas raskekujuliste konkurentsipiirangute nimekirjas loetletud piirangud on just nimelt oma eesmärgilt piiravad. |
| --- | --- |

14.

Konkurentsipiirangud eesmärgina on sellised piirangud, mis piiravad konkurentsi juba olemuslikult. Need on piirangud, millel võib EMP konkurentsieeskirjade eesmärke arvestades olla konkurentsile nii suur negatiivne mõju, et artikli 53 lõike 1 kohaldamiseks ei ole tegelikke turumõjusid vaja tõendadagi (17). Pealegi, kui piirangud on eesmärgiks, ei ole artikli 53 lõike 3 tingimuste täitmine tõenäoline. Selle hindamine, kas konkurentsi piiramine on lepingu eesmärk, põhineb mitmel teguril. Nende tegurite hulka kuuluvad eelkõige lepingu sisu ja selle eesmärgid. Samuti võib olla vajalik arvestada konteksti, milles lepingut kohaldataks(e), ning turuosaliste tegelikku käitumist (18). Teisisõnu võib olla enne otsustamist, kas konkreetne piirang on raskekujuline konkurentsipiirang, vaja uurida lepingu aluseks olevaid asjaolusid ning tingimusi, milles lepingut kohaldatakse. Viis, kuidas lepingut tegelikkuses rakendatakse, võib paljastada eesmärgiks oleva piirangu, isegi kui see ei ole selgesõnaliselt sätestatud. Tõendid osapoolte subjektiivsetest kavatsustest konkurentsi piirata on oluline tegur, kuid mitte hädavajalik tingimus. EFTA järelevalveamet on litsentsilepingute suhtes seisukohal, et TTBERi artiklis 4 sisalduvas raskekujuliste konkurentsipiirangute nimekirjas loetletud piirangud on just nimelt oma eesmärgilt piiravad.

| 15. | Kui leping ei ole eesmärgilt konkurentsi piirav, on vaja uurida, kas selle mõju on konkurentsi piirav. Arvestada tuleb nii tegelikku kui ka potentsiaalset mõju (19). Teisisõnu peab lepingul olema tõenäoline konkurentsivastane mõju. Et litsentsilepingud oleksid mõjult konkurentsi piiravad, peavad need mõjutama tegelikku või potentsiaalset konkurentsi sellisel määral, et asjaomasel turul võib piisava tõenäosusega oodata negatiivset mõju hindadele, tootmismahule, innovatsioonile või kaupade ja teenuste mitmekesisusele või kvaliteedile. Tõenäoline negatiivne mõju konkurentsile peab olema arvestatav. (20) Arvestatav konkurentsivastane mõju võib tekkida juhul, kui vähemalt ühel osapoolel on mingi turuvõim või ta omandab selle ning leping aitab kaasa selle turuvõimu loomisele, säilitamisele või tugevdamisele või võimaldab osapooltel seda turuvõimu oma huvides ära kasutada. Turuvõim on võime hoida olulise ajavahemiku jooksul konkurentsivõimelisest tasemest kõrgemaid hindu või konkurentsivõimelisest tasemest madalamat tootmismahtu toodete koguse, kvaliteedi ja valiku või uuenduslikkuse tähenduses. Turuvõimu tase, mida on tavaliselt vaja, et minna vastuollu EMP lepingu artikli 53 lõikega 1, on madalam, kui on vajalik turgu valitseva seisundi tuvastamiseks artikli 54 tähenduses. |
| --- | --- |

15.

Kui leping ei ole eesmärgilt konkurentsi piirav, on vaja uurida, kas selle mõju on konkurentsi piirav. Arvestada tuleb nii tegelikku kui ka potentsiaalset mõju (19). Teisisõnu peab lepingul olema tõenäoline konkurentsivastane mõju. Et litsentsilepingud oleksid mõjult konkurentsi piiravad, peavad need mõjutama tegelikku või potentsiaalset konkurentsi sellisel määral, et asjaomasel turul võib piisava tõenäosusega oodata negatiivset mõju hindadele, tootmismahule, innovatsioonile või kaupade ja teenuste mitmekesisusele või kvaliteedile. Tõenäoline negatiivne mõju konkurentsile peab olema arvestatav. (20) Arvestatav konkurentsivastane mõju võib tekkida juhul, kui vähemalt ühel osapoolel on mingi turuvõim või ta omandab selle ning leping aitab kaasa selle turuvõimu loomisele, säilitamisele või tugevdamisele või võimaldab osapooltel seda turuvõimu oma huvides ära kasutada. Turuvõim on võime hoida olulise ajavahemiku jooksul konkurentsivõimelisest tasemest kõrgemaid hindu või konkurentsivõimelisest tasemest madalamat tootmismahtu toodete koguse, kvaliteedi ja valiku või uuenduslikkuse tähenduses. Turuvõimu tase, mida on tavaliselt vaja, et minna vastuollu EMP lepingu artikli 53 lõikega 1, on madalam, kui on vajalik turgu valitseva seisundi tuvastamiseks artikli 54 tähenduses.

| 16. | Konkurentsi piirava mõju analüüsimiseks on tavaliselt vaja määratleda asjaomane turg ning jälgida ja hinnata muu hulgas asjaomaste kaupade ja tehnoloogiate olemust, osapoolte turuseisundit, konkurentide turuseisundit, ostjate turuseisundit, võimalike konkurentide olemasolu ja turutõkete taset. Mõnel juhul on aga võimalik tõendada konkurentsivastast mõju otseselt, analüüsides lepingu osapoolte käitumist turul. Võib näiteks olla võimalik kindlaks teha, et leping on viinud hindade tõusuni. |
| --- | --- |

16.

Konkurentsi piirava mõju analüüsimiseks on tavaliselt vaja määratleda asjaomane turg ning jälgida ja hinnata muu hulgas asjaomaste kaupade ja tehnoloogiate olemust, osapoolte turuseisundit, konkurentide turuseisundit, ostjate turuseisundit, võimalike konkurentide olemasolu ja turutõkete taset. Mõnel juhul on aga võimalik tõendada konkurentsivastast mõju otseselt, analüüsides lepingu osapoolte käitumist turul. Võib näiteks olla võimalik kindlaks teha, et leping on viinud hindade tõusuni.

| 17. | Litsentsilepingutel on aga ka oluline potentsiaal konkurentsi tugevdada. Valdav enamik litsentsilepinguid soodustab konkurentsi. Litsentsilepingud võivad edendada innovatsiooni, võimaldades uuendajail teenida tulu, et katta vähemalt osa oma uurimis- ja arendustöö kuludest. Litsentsilepingud põhjustavad ka tehnoloogiate levikut, mis võib luua väärtust, vähendades litsentsisaaja tootmiskulusid või võimaldades tal toota uusi või täiustatud kaupu. Litsentsisaaja tõhususe kasv tuleneb tihtipeale litsentsiandja tehnoloogia ühendamisest litsentsisaaja varade ja tehnoloogiatega. Selline täiendavate varade ja tehnoloogiate integreerimine võib tekitada muidu võimatu kulude/väljundi suhte. Näiteks võib litsentsiandja täiustatud tehnoloogia kombinatsioon litsentsisaaja tõhusamate tootmis- või jaotusvahenditega vähendada tootmiskulusid või viia kõrgema kvaliteediga toodete tootmiseni. Litsentsimine võib teenida ka konkurentsi soodustavat eesmärki kõrvaldada takistused litsentsisaaja oma tehnoloogia arendamise ja kasutamise teelt. Eriti sektorites, kus kehtib palju patente, kasutatakse litsentsimist tihti selleks, et luua tööstusdisainilahenduste vabadus, sest litsentsimine kõrvaldab ohu, et litsentsiandja võiks esitada rikkumissüüdistusi. Kui litsentsiandja nõustub mitte kasutama oma intellektuaalomandi õigusi litsentsisaaja toodete müügi takistamiseks, kõrvaldab leping takistuse litsentsisaaja toodete müügilt ning soodustab seetõttu konkurentsi üldiselt. |
| --- | --- |

17.

Litsentsilepingutel on aga ka oluline potentsiaal konkurentsi tugevdada. Valdav enamik litsentsilepinguid soodustab konkurentsi. Litsentsilepingud võivad edendada innovatsiooni, võimaldades uuendajail teenida tulu, et katta vähemalt osa oma uurimis- ja arendustöö kuludest. Litsentsilepingud põhjustavad ka tehnoloogiate levikut, mis võib luua väärtust, vähendades litsentsisaaja tootmiskulusid või võimaldades tal toota uusi või täiustatud kaupu. Litsentsisaaja tõhususe kasv tuleneb tihtipeale litsentsiandja tehnoloogia ühendamisest litsentsisaaja varade ja tehnoloogiatega. Selline täiendavate varade ja tehnoloogiate integreerimine võib tekitada muidu võimatu kulude/väljundi suhte. Näiteks võib litsentsiandja täiustatud tehnoloogia kombinatsioon litsentsisaaja tõhusamate tootmis- või jaotusvahenditega vähendada tootmiskulusid või viia kõrgema kvaliteediga toodete tootmiseni. Litsentsimine võib teenida ka konkurentsi soodustavat eesmärki kõrvaldada takistused litsentsisaaja oma tehnoloogia arendamise ja kasutamise teelt. Eriti sektorites, kus kehtib palju patente, kasutatakse litsentsimist tihti selleks, et luua tööstusdisainilahenduste vabadus, sest litsentsimine kõrvaldab ohu, et litsentsiandja võiks esitada rikkumissüüdistusi. Kui litsentsiandja nõustub mitte kasutama oma intellektuaalomandi õigusi litsentsisaaja toodete müügi takistamiseks, kõrvaldab leping takistuse litsentsisaaja toodete müügilt ning soodustab seetõttu konkurentsi üldiselt.

| 18. | Juhul kui litsentsileping kuulub artikli 53 lõike 1 kohaldamisalasse, peab selle konkurentsi soodustav mõju tasakaalustama selle piiravat mõju artikli 53 lõike 3 tähenduses. Kui on täidetud kõik neli artikli 53 lõike 3 tingimust, siis piirav litsentsileping kehtib ning see on rakendatav ilma, et selle suhtes tuleks teha eelotsus (21). Raskekujulised konkurentsipiirangud täidavad artikli 53 lõike 3 tingimused ainult erandjuhtudel. Sellised lepingud ei täida tavaliselt (vähemalt) ühte kahest artikli 53 lõike 3 tingimusest. Üldjuhul ei loo need ei objektiivseid majanduslikke eeliseid ega eeliseid tarbijatele. Lisaks ei täida sellist tüüpi lepingud enamasti ka kolmanda tingimuse kohast hädavajalikkuse nõuet. Kui osapooled näiteks lepivad kokku hindades, millega litsentsi kohaselt valmistatud tooteid tuleb müüa, on selle tulemuseks üldjuhul väiksem toodang, ressursside ebaratsionaalne paigutamine ja kõrgemad tarbijahinnad. Hinnapiirang ei ole hädavajalik ka selleks, et saavutada võimalik tõhususvõit, mis tuleneb kahe tehnoloogia kättesaadavusest mõlemale konkurendile. |
| --- | --- |

18.

Juhul kui litsentsileping kuulub artikli 53 lõike 1 kohaldamisalasse, peab selle konkurentsi soodustav mõju tasakaalustama selle piiravat mõju artikli 53 lõike 3 tähenduses. Kui on täidetud kõik neli artikli 53 lõike 3 tingimust, siis piirav litsentsileping kehtib ning see on rakendatav ilma, et selle suhtes tuleks teha eelotsus (21). Raskekujulised konkurentsipiirangud täidavad artikli 53 lõike 3 tingimused ainult erandjuhtudel. Sellised lepingud ei täida tavaliselt (vähemalt) ühte kahest artikli 53 lõike 3 tingimusest. Üldjuhul ei loo need ei objektiivseid majanduslikke eeliseid ega eeliseid tarbijatele. Lisaks ei täida sellist tüüpi lepingud enamasti ka kolmanda tingimuse kohast hädavajalikkuse nõuet. Kui osapooled näiteks lepivad kokku hindades, millega litsentsi kohaselt valmistatud tooteid tuleb müüa, on selle tulemuseks üldjuhul väiksem toodang, ressursside ebaratsionaalne paigutamine ja kõrgemad tarbijahinnad. Hinnapiirang ei ole hädavajalik ka selleks, et saavutada võimalik tõhususvõit, mis tuleneb kahe tehnoloogia kättesaadavusest mõlemale konkurendile.

3.   Turgude määratlus

| 19. | EFTA järelevalveameti asjaomase turu määratlemise meetod on sätestatud tema turu määratlemise suunistes (22). Käesolevates suunistes käsitletakse ainult neid turu määratlemise aspekte, mis on tehnoloogia litsentsimise valdkonna jaoks eriti olulised. |
| --- | --- |

19.

EFTA järelevalveameti asjaomase turu määratlemise meetod on sätestatud tema turu määratlemise suunistes (22). Käesolevates suunistes käsitletakse ainult neid turu määratlemise aspekte, mis on tehnoloogia litsentsimise valdkonna jaoks eriti olulised.

| 20. | Tehnoloogia on sisend, mis integreeritakse kas tootesse või tootmisprotsessi. Tehnoloogia litsentsimine võib seetõttu mõjutada konkurentsi nii sisend- kui ka väljundturgudel. Näiteks võib leping kahe osapoole vahel, kes müüvad konkureerivaid tooteid ning litsentsivad vastastikku nende toodete tootmisega seotud tehnoloogiaid, piirata konkurentsi asjaomasel tooteturul. See võib piirata konkurentsi ka tehnoloogiaturul ning võimalik, et muudelgi sisendturgudel. Litsentsilepingute konkurentsimõju hindamiseks võib seetõttu vaja olla määratleda nii asjaomased kauba- ja teenuseturud (tooteturud) kui ka tehnoloogiaturud (23). Termin „tooteturg”, mida on kasutatud TTBERi artiklis 3, viitab asjaomastele kauba- ja teenuseturgudele nii nende geograafilises kui ka tootelises mõõtmes. Nagu selgub TTBERi artikli 1 lõike 1 punktist j, kasutatakse seda terminit ainult asjaomaste kauba- ja teenuseturgude eristamiseks asjaomastest tehnoloogiaturgudest. |
| --- | --- |

20.

Tehnoloogia on sisend, mis integreeritakse kas tootesse või tootmisprotsessi. Tehnoloogia litsentsimine võib seetõttu mõjutada konkurentsi nii sisend- kui ka väljundturgudel. Näiteks võib leping kahe osapoole vahel, kes müüvad konkureerivaid tooteid ning litsentsivad vastastikku nende toodete tootmisega seotud tehnoloogiaid, piirata konkurentsi asjaomasel tooteturul. See võib piirata konkurentsi ka tehnoloogiaturul ning võimalik, et muudelgi sisendturgudel. Litsentsilepingute konkurentsimõju hindamiseks võib seetõttu vaja olla määratleda nii asjaomased kauba- ja teenuseturud (tooteturud) kui ka tehnoloogiaturud (23). Termin „tooteturg”, mida on kasutatud TTBERi artiklis 3, viitab asjaomastele kauba- ja teenuseturgudele nii nende geograafilises kui ka tootelises mõõtmes. Nagu selgub TTBERi artikli 1 lõike 1 punktist j, kasutatakse seda terminit ainult asjaomaste kauba- ja teenuseturgude eristamiseks asjaomastest tehnoloogiaturgudest.

| 21. | TTBERis ja käesolevates suunistes käsitletakse mõju nii lõpptoodete kui ka vahetoodete tooteturgudele. Asjaomane tooteturg hõlmab ka tooteid, mida ostjad peavad vahetatavateks või asendatavateks lepinguliste toodetega, mis hõlmavad litsentsitavat tehnoloogiat, toodete omaduste, hindade ja sihtkasutuse tõttu. |
| --- | --- |

21.

TTBERis ja käesolevates suunistes käsitletakse mõju nii lõpptoodete kui ka vahetoodete tooteturgudele. Asjaomane tooteturg hõlmab ka tooteid, mida ostjad peavad vahetatavateks või asendatavateks lepinguliste toodetega, mis hõlmavad litsentsitavat tehnoloogiat, toodete omaduste, hindade ja sihtkasutuse tõttu.

| 22. | Tehnoloogiaturud koosnevad litsentsitavast tehnoloogiast ja selle asendajatest, s.o muudest tehnoloogiatest, mida litsentsisaaja peab litsentsitava tehnoloogiaga vahetatavaks või seda asendavaks tehnoloogiate omaduste, litsentsitasude ja sihtkasutuse tõttu. Tehnoloogiaturgude määratlemise metoodika järgib samu põhimõtteid, mis tooteturgude määratlemise oma. Litsentsiandja poolt turustatava tehnoloogia määratluse põhjal on vaja määratleda muud tehnoloogiad, millele litsentsisaajad saaksid ümber lülituda vastusena suhteliste hindade, s.o litsentsitasude aeglasele, kuid pidevale tõusule. Alternatiivina võib tooteturgu käsitleda litsentsitavat tehnoloogiat hõlmavana (vrd järgmise punktiga). |
| --- | --- |

22.

Tehnoloogiaturud koosnevad litsentsitavast tehnoloogiast ja selle asendajatest, s.o muudest tehnoloogiatest, mida litsentsisaaja peab litsentsitava tehnoloogiaga vahetatavaks või seda asendavaks tehnoloogiate omaduste, litsentsitasude ja sihtkasutuse tõttu. Tehnoloogiaturgude määratlemise metoodika järgib samu põhimõtteid, mis tooteturgude määratlemise oma. Litsentsiandja poolt turustatava tehnoloogia määratluse põhjal on vaja määratleda muud tehnoloogiad, millele litsentsisaajad saaksid ümber lülituda vastusena suhteliste hindade, s.o litsentsitasude aeglasele, kuid pidevale tõusule. Alternatiivina võib tooteturgu käsitleda litsentsitavat tehnoloogiat hõlmavana (vrd järgmise punktiga).

| 23. | Kui asjaomased turud on määratletud, saab määrata turuosad erinevatele konkurentsiallikatele turul ning kasutada neid turuosaliste suhtelise tugevuse näitajana. Tehnoloogiaturgude puhul on üheks turuosade arvutamise võimaluseks tugineda iga tehnoloogia osale litsentsitasudena laekunud kogutuludes, mis esindaks tehnoloogia osa turul, kus litsentsitakse konkureerivaid tehnoloogiaid. Kuid see meetod võib osutuda sageli vaid teoreetiliseks ja mitte eriti teostatavaks litsentsitasude kohta selge teabe puudumise tõttu jne. Alternatiiviks, mida on kasutatud TTBERi artikli 3 lõikes 3, oleks arvutada tehnoloogiaturu turuosad litsentsitavat tehnoloogiat sisaldavate toodete turustusahelas madalamal asuvatel turgudel toimuva müügi alusel (vt punkti 70). Selle meetodi puhul võetakse arvesse kogu müüki asjaomasel tooteturul, sõltumata sellest, kas toode sisaldab litsentsitavat tehnoloogiat. Tehnoloogiaturgude puhul on õigustatud artikli 3 lõike 3 lähenemine võtta arvesse (ainult) ettevõttesiseselt kasutatavaid tehnoloogiaid. See meetod on üldjuhul tõepoolest hea tunnismärk uue tehnoloogia tugevusest. Esiteks haarab see võimalikku konkurentsi ettevõtjate poolt, kes toodavad oma tehnoloogiat kasutades, ning kes hakkaksid tõenäoliselt litsentsima, kui litsentside hinnad aeglaselt, kuid pidevalt tõuseksid. Teiseks, isegi kui on vähetõenäoline, et teised tehnoloogiaomanikud hakkaksid litsentsima, ei ole litsentsiandjal tingimata turuvõimu tehnoloogiaturul, isegi kui ta saab endale suure osa litsentsituludest. Kui turustusahelas madalamal asuv turg on konkurentsivõimeline, võib konkurents sellel tasandil litsentsiandjale survet avaldada. Litsentsitasude suurenemine turustusahelas kõrgemal mõjutab litsentsisaaja kulusid, vähendades tema konkurentsivõimet ja seega ka läbimüüki. Seda tegurit sisaldab ka tehnoloogiaturu osa tooteturul ning see on tavaliselt litsentsiandja turuvõimu hea näitaja. TTBERi kaitse väliste üksikjuhtumite puhul võib vaja olla kohaldada, kus võimalik, mõlemat kirjeldatud lähenemisviisi, et hinnata täpsemalt litsentsiandja turuvõimu. |
| --- | --- |

23.

Kui asjaomased turud on määratletud, saab määrata turuosad erinevatele konkurentsiallikatele turul ning kasutada neid turuosaliste suhtelise tugevuse näitajana. Tehnoloogiaturgude puhul on üheks turuosade arvutamise võimaluseks tugineda iga tehnoloogia osale litsentsitasudena laekunud kogutuludes, mis esindaks tehnoloogia osa turul, kus litsentsitakse konkureerivaid tehnoloogiaid. Kuid see meetod võib osutuda sageli vaid teoreetiliseks ja mitte eriti teostatavaks litsentsitasude kohta selge teabe puudumise tõttu jne. Alternatiiviks, mida on kasutatud TTBERi artikli 3 lõikes 3, oleks arvutada tehnoloogiaturu turuosad litsentsitavat tehnoloogiat sisaldavate toodete turustusahelas madalamal asuvatel turgudel toimuva müügi alusel (vt punkti 70). Selle meetodi puhul võetakse arvesse kogu müüki asjaomasel tooteturul, sõltumata sellest, kas toode sisaldab litsentsitavat tehnoloogiat. Tehnoloogiaturgude puhul on õigustatud artikli 3 lõike 3 lähenemine võtta arvesse (ainult) ettevõttesiseselt kasutatavaid tehnoloogiaid. See meetod on üldjuhul tõepoolest hea tunnismärk uue tehnoloogia tugevusest. Esiteks haarab see võimalikku konkurentsi ettevõtjate poolt, kes toodavad oma tehnoloogiat kasutades, ning kes hakkaksid tõenäoliselt litsentsima, kui litsentside hinnad aeglaselt, kuid pidevalt tõuseksid. Teiseks, isegi kui on vähetõenäoline, et teised tehnoloogiaomanikud hakkaksid litsentsima, ei ole litsentsiandjal tingimata turuvõimu tehnoloogiaturul, isegi kui ta saab endale suure osa litsentsituludest. Kui turustusahelas madalamal asuv turg on konkurentsivõimeline, võib konkurents sellel tasandil litsentsiandjale survet avaldada. Litsentsitasude suurenemine turustusahelas kõrgemal mõjutab litsentsisaaja kulusid, vähendades tema konkurentsivõimet ja seega ka läbimüüki. Seda tegurit sisaldab ka tehnoloogiaturu osa tooteturul ning see on tavaliselt litsentsiandja turuvõimu hea näitaja. TTBERi kaitse väliste üksikjuhtumite puhul võib vaja olla kohaldada, kus võimalik, mõlemat kirjeldatud lähenemisviisi, et hinnata täpsemalt litsentsiandja turuvõimu.

| 24. | Pealegi peab väljaspool TTBERi kaitset arvesse võtma, et turuosa ei pruugi olla alati olemasolevate tehnoloogiate suhtelise tugevuse hea näitaja. EFTA järelevalveamet võtab seetõttu muu hulgas arvesse ka selliste sõltumatult kontrollitavate tehnoloogiate arvu, mis on kättesaadavad lisaks lepingu osapoolte poolt kontrollitavatele tehnoloogiatele ja mida kasutajad saaksid võrreldava kuluga vahetada litsentsitava tehnoloogia vastu (vt punkti 131). |
| --- | --- |

24.

Pealegi peab väljaspool TTBERi kaitset arvesse võtma, et turuosa ei pruugi olla alati olemasolevate tehnoloogiate suhtelise tugevuse hea näitaja. EFTA järelevalveamet võtab seetõttu muu hulgas arvesse ka selliste sõltumatult kontrollitavate tehnoloogiate arvu, mis on kättesaadavad lisaks lepingu osapoolte poolt kontrollitavatele tehnoloogiatele ja mida kasutajad saaksid võrreldava kuluga vahetada litsentsitava tehnoloogia vastu (vt punkti 131).

| 25. | Mõned litsentsilepingud võivad mõjutada innovatsiooniturge. Ometi piirdub EFTA järelevalveamet sellise mõju analüüsimisel mõjuga, mida leping avaldab konkurentsile olemasolevatel toote- ja tehnoloogiaturgudel (24). Konkurentsi võivad neil turgudel mõjutada lepingud, mis pidurdavad selliste täiustatud või uute toodete kasutuselevõttu, mis aja jooksul asendaksid olemasolevad tooted. Sellistel juhtudel on innovatsioon potentsiaalse konkurentsi allikas, mida tuleb arvesse võtta, hinnates lepingu mõju toote- ja tehnoloogiaturgudele. Mõningail juhtudel võib aga olla kasulik ja vajalik määratleda ka innovatsiooniturud. Eriti on see nii, kui leping mõjutab uute toodete loomise poole püüdlevat innovatsiooni ning kui on võimalik juba varases staadiumis tuvastada uurimis- ja arendustöökeskused (25). Sellistel juhtudel võib analüüsida, kas lepingu sõlmimise järel jääks alles piisav arv konkureerivaid uurimis- ja arendustöökeskuseid, et säilitada tõhus innovatsioonialane konkurents. |
| --- | --- |

25.

Mõned litsentsilepingud võivad mõjutada innovatsiooniturge. Ometi piirdub EFTA järelevalveamet sellise mõju analüüsimisel mõjuga, mida leping avaldab konkurentsile olemasolevatel toote- ja tehnoloogiaturgudel (24). Konkurentsi võivad neil turgudel mõjutada lepingud, mis pidurdavad selliste täiustatud või uute toodete kasutuselevõttu, mis aja jooksul asendaksid olemasolevad tooted. Sellistel juhtudel on innovatsioon potentsiaalse konkurentsi allikas, mida tuleb arvesse võtta, hinnates lepingu mõju toote- ja tehnoloogiaturgudele. Mõningail juhtudel võib aga olla kasulik ja vajalik määratleda ka innovatsiooniturud. Eriti on see nii, kui leping mõjutab uute toodete loomise poole püüdlevat innovatsiooni ning kui on võimalik juba varases staadiumis tuvastada uurimis- ja arendustöökeskused (25). Sellistel juhtudel võib analüüsida, kas lepingu sõlmimise järel jääks alles piisav arv konkureerivaid uurimis- ja arendustöökeskuseid, et säilitada tõhus innovatsioonialane konkurents.

4.   Konkurentide ja mittekonkurentide erinevus

| 26. | Üldjuhul ohustavad konkurentsi rohkem konkurentide kui mittekonkurentide vahelised lepingud. Sellegipoolest on sama tehnoloogiat kasutavate ettevõtjate vaheline konkurents (litsentsisaajate vaheline tehnoloogiasisene konkurents) oluliseks täienduseks konkurentsile konkureerivaid tehnoloogiaid kasutavate ettevõtjate vahel (tehnoloogiate vahelisele konkurentsile). Näiteks võib tehnoloogiasisene konkurents viia kõnealust tehnoloogiat sisaldavate toodete hindade alanemisele, mis võib peale otsese ja kohese kasu nende toodete tarbijatele kannustada ka konkurentsi konkureerivaid tehnoloogiaid kasutavate ettevõtjate vahel. Litsentsimise kontekstis tuleb ka arvesse võtta, et litsentsisaajad müüvad oma tooteid. Nad ei müü edasi teise ettevõtja tarnitud tooteid. Seega võib toodete eristamise ja kvaliteedi põhise litsentsisaajate vahelise konkurentsi võimalus olla suurem kui toodete edasimüümiseks sõlmitud vertikaallepingute puhul. |
| --- | --- |

26.

Üldjuhul ohustavad konkurentsi rohkem konkurentide kui mittekonkurentide vahelised lepingud. Sellegipoolest on sama tehnoloogiat kasutavate ettevõtjate vaheline konkurents (litsentsisaajate vaheline tehnoloogiasisene konkurents) oluliseks täienduseks konkurentsile konkureerivaid tehnoloogiaid kasutavate ettevõtjate vahel (tehnoloogiate vahelisele konkurentsile). Näiteks võib tehnoloogiasisene konkurents viia kõnealust tehnoloogiat sisaldavate toodete hindade alanemisele, mis võib peale otsese ja kohese kasu nende toodete tarbijatele kannustada ka konkurentsi konkureerivaid tehnoloogiaid kasutavate ettevõtjate vahel. Litsentsimise kontekstis tuleb ka arvesse võtta, et litsentsisaajad müüvad oma tooteid. Nad ei müü edasi teise ettevõtja tarnitud tooteid. Seega võib toodete eristamise ja kvaliteedi põhise litsentsisaajate vahelise konkurentsi võimalus olla suurem kui toodete edasimüümiseks sõlmitud vertikaallepingute puhul.

| 27. | Et teha kindlaks osapoolte vahelised konkurentsisuhted, on vaja vaadelda, kas osapooled oleksid lepingu puudumisel tegelikud või potentsiaalsed konkurendid. Kui osapooled ei oleks lepingu puudumisel tegelikud või potentsiaalsed konkurendid ühelgi asjaomasel turul, mida leping mõjutab, loetakse nad mittekonkurentideks. |
| --- | --- |

27.

Et teha kindlaks osapoolte vahelised konkurentsisuhted, on vaja vaadelda, kas osapooled oleksid lepingu puudumisel tegelikud või potentsiaalsed konkurendid. Kui osapooled ei oleks lepingu puudumisel tegelikud või potentsiaalsed konkurendid ühelgi asjaomasel turul, mida leping mõjutab, loetakse nad mittekonkurentideks.

| 28. | Kui nii litsentsiandja kui ka litsentsisaaja tegutsevad mõlemad samal toote- või tehnoloogiaturul ning kumbki ei riku teise poole intellektuaalomandi õigusi, on nad tegelikud konkurendid asjaomasel turul. Pooli loetakse tegelikeks konkurentideks tehnoloogiaturul, kui litsentsisaaja annab juba välja litsentse oma tehnoloogiale ning litsentsiandja siseneb turule, andes litsentsisaajale litsentsi konkureeriva tehnoloogia kasutamiseks. |
| --- | --- |

28.

Kui nii litsentsiandja kui ka litsentsisaaja tegutsevad mõlemad samal toote- või tehnoloogiaturul ning kumbki ei riku teise poole intellektuaalomandi õigusi, on nad tegelikud konkurendid asjaomasel turul. Pooli loetakse tegelikeks konkurentideks tehnoloogiaturul, kui litsentsisaaja annab juba välja litsentse oma tehnoloogiale ning litsentsiandja siseneb turule, andes litsentsisaajale litsentsi konkureeriva tehnoloogia kasutamiseks.

| 29. | Pooli loetakse potentsiaalseteks konkurentideks tooteturul, kui nad lepingu puudumisel ning vastaspool intellektuaalomandi õigusi rikkumata tõenäoliselt teeksid vajalikke täiendavaid investeeringuid, et tulla asjaomasele turule vastuseks tootehindade aeglasele, kuid pidevale tõusule. Et konkurentsisurve oleks reaalne, peaks turuletulek toimuma lühikese aja jooksul. Tavaliselt on kohane arvestada ühe kuni kahe aastaga. Siiski võib üksikjuhtumitel arvestada pikema ajavahemikuga. Selle ajavahemiku määramiseks võib mõõdupuuna kasutada ajavahemikku, mida on juba turul tegutseval ettevõtjal vaja oma tootmisvõimsuse korrigeerimiseks. Näiteks võidakse pooli pidada potentsiaalseteks konkurentideks tooteturul, kui litsentsisaaja toodab ühel geograafilisel turul oma tehnoloogia põhiselt, kuid teisel geograafilisel turul hakkab tootma litsentsitava konkureeriva tehnoloogia põhiselt. Sellistes olukordades on tõenäoline, et litsentsisaaja oleks suutnud tulla teisele geograafilisele turule ka oma tehnoloogiale toetudes, v.a juhul, kui sellist tulekut takistaksid objektiivsed tegurid, sealhulgas blokeerivate patentide olemasolu (vt punkti 32). |
| --- | --- |

29.

Pooli loetakse potentsiaalseteks konkurentideks tooteturul, kui nad lepingu puudumisel ning vastaspool intellektuaalomandi õigusi rikkumata tõenäoliselt teeksid vajalikke täiendavaid investeeringuid, et tulla asjaomasele turule vastuseks tootehindade aeglasele, kuid pidevale tõusule. Et konkurentsisurve oleks reaalne, peaks turuletulek toimuma lühikese aja jooksul. Tavaliselt on kohane arvestada ühe kuni kahe aastaga. Siiski võib üksikjuhtumitel arvestada pikema ajavahemikuga. Selle ajavahemiku määramiseks võib mõõdupuuna kasutada ajavahemikku, mida on juba turul tegutseval ettevõtjal vaja oma tootmisvõimsuse korrigeerimiseks. Näiteks võidakse pooli pidada potentsiaalseteks konkurentideks tooteturul, kui litsentsisaaja toodab ühel geograafilisel turul oma tehnoloogia põhiselt, kuid teisel geograafilisel turul hakkab tootma litsentsitava konkureeriva tehnoloogia põhiselt. Sellistes olukordades on tõenäoline, et litsentsisaaja oleks suutnud tulla teisele geograafilisele turule ka oma tehnoloogiale toetudes, v.a juhul, kui sellist tulekut takistaksid objektiivsed tegurid, sealhulgas blokeerivate patentide olemasolu (vt punkti 32).

| 30. | Pooli peetakse potentsiaalseteks konkurentideks tehnoloogiaturul, kui nad omavad asendatavaid tehnoloogiaid ja litsentsisaaja ei väljasta konkreetsel juhul litsentse oma tehnoloogia kasutamiseks, kuid tõenäoliselt hakkaks seda tegema tehnoloogia hindade aeglase, kuid pideva tõusu korral. TTBERi kohaldamisel potentsiaalset konkurentsi tehnoloogiaturul siiski ei arvestata (vt punkti 66). |
| --- | --- |

30.

Pooli peetakse potentsiaalseteks konkurentideks tehnoloogiaturul, kui nad omavad asendatavaid tehnoloogiaid ja litsentsisaaja ei väljasta konkreetsel juhul litsentse oma tehnoloogia kasutamiseks, kuid tõenäoliselt hakkaks seda tegema tehnoloogia hindade aeglase, kuid pideva tõusu korral. TTBERi kohaldamisel potentsiaalset konkurentsi tehnoloogiaturul siiski ei arvestata (vt punkti 66).

| 31. | Mõnel juhul võivad pooled konkurentideks muutuda pärast lepingu sõlmimist, sest litsentsisaaja arendab välja ning hakkab kasutama konkureerivat tehnoloogiat. Sellistel juhtudel tuleb arvesse võtta, et osapooled ei olnud lepingu sõlmimise hetkel konkurendid ning leping sõlmiti sellel eeldusel. EFTA järelevalveamet keskendub seetõttu peamiselt sellele, kuidas mõjutab leping litsentsisaaja suutlikkust kasutada oma (konkureerivat) tehnoloogiat. Täpsemalt ei kohaldata selliste lepingute suhtes konkurentide vaheliste lepingute suhtes kehtivat raskekujuliste piirangute nimekirja, juhul kui lepingut pärast osapoolte konkurentideks saamist olulises osas ei täiendata (vrd TTBERi artikli 4 lõiget 3). Lepingupooltest ettevõtjad võivad saada konkurentideks ka pärast lepingu sõlmimist, juhul kui litsentsisaaja oli tooteturul tegev juba enne litsentsi saamist ja kui litsentsiandja tuleb lepingu sõlmimise järel tooteturule kas litsentsitava tehnoloogia või uue tehnoloogia alusel. Samuti kehtib edasi mittekonkurentide vaheliste lepingute suhtes kohaldatav raskekujuliste piirangute nimekiri, juhul kui lepingut pärast olulises osas ei täiendata (vrd TTBERi artikli 4 lõiget 3). |
| --- | --- |

31.

Mõnel juhul võivad pooled konkurentideks muutuda pärast lepingu sõlmimist, sest litsentsisaaja arendab välja ning hakkab kasutama konkureerivat tehnoloogiat. Sellistel juhtudel tuleb arvesse võtta, et osapooled ei olnud lepingu sõlmimise hetkel konkurendid ning leping sõlmiti sellel eeldusel. EFTA järelevalveamet keskendub seetõttu peamiselt sellele, kuidas mõjutab leping litsentsisaaja suutlikkust kasutada oma (konkureerivat) tehnoloogiat. Täpsemalt ei kohaldata selliste lepingute suhtes konkurentide vaheliste lepingute suhtes kehtivat raskekujuliste piirangute nimekirja, juhul kui lepingut pärast osapoolte konkurentideks saamist olulises osas ei täiendata (vrd TTBERi artikli 4 lõiget 3). Lepingupooltest ettevõtjad võivad saada konkurentideks ka pärast lepingu sõlmimist, juhul kui litsentsisaaja oli tooteturul tegev juba enne litsentsi saamist ja kui litsentsiandja tuleb lepingu sõlmimise järel tooteturule kas litsentsitava tehnoloogia või uue tehnoloogia alusel. Samuti kehtib edasi mittekonkurentide vaheliste lepingute suhtes kohaldatav raskekujuliste piirangute nimekiri, juhul kui lepingut pärast olulises osas ei täiendata (vrd TTBERi artikli 4 lõiget 3).

| 32. | Kui osapooltel on tehnoloogiaid, mis on ühe- või kahepoolses blokeeritud seisundis, ei loeta osapooli tehnoloogiaturul konkurentideks. Ühepoolne blokeeritud seisund on see, kui tehnoloogiat ei saa kasutada teise tehnoloogia litsentsiõigusi rikkumata. Nii on olukord näiteks juhul, kui üks patent hõlmab teise patendi alla käiva tehnoloogia täiustust. Sellisel juhul eeldab täiustuspatendi kasutamine algse patendi litsentsi omandamist. Kahepoolne blokeeritud seisund on see, kui kumbagi tehnoloogiat ei saa kasutada teise tehnoloogia litsentsiõigusi rikkumata ning tehnoloogia omanikud peavad seega omandama teineteiselt litsentsi või nõuetest loobumist kinnitava dokumendi. Hinnates, kas blokeeritud seisund eksisteerib, toetub EFTA järelevalveamet objektiivsetele teguritele, mitte osapoolte subjektiivsetele seisukohtadele. Eriti veenvaid tõendeid blokeeritud seisundi olemasolu kohta nõutakse juhul, kui blokeeritud seisundi olemasolu väitmine on kummagi osapoole huvides, sest nii kuulutataks nad mittekonkurentideks, näiteks juhul, kui väidetav kahepoolne blokeeritud seisund on seotud teineteist asendavate tehnoloogiatega. Piisavaks tõendiks võib olla muu hulgas kohtu otsus, sealhulgas ettekirjutused ja sõltumatute ekspertide arvamused. Viimase puhul uurib järelevalveamet eriti hoolikalt, mille alusel ekspert on valitud. Siiski võib kahepoolse blokeeritud seisundi olemasolu põhjendamiseks piisata ka muudest veenvatest tõenditest, sealhulgas osapoolte ekspertide tõendid selle kohta, et on või on olnud head ja mõjuvad põhjused uskuda, et blokeeritud seisund eksisteerib või on eksisteerinud. |
| --- | --- |

32.

Kui osapooltel on tehnoloogiaid, mis on ühe- või kahepoolses blokeeritud seisundis, ei loeta osapooli tehnoloogiaturul konkurentideks. Ühepoolne blokeeritud seisund on see, kui tehnoloogiat ei saa kasutada teise tehnoloogia litsentsiõigusi rikkumata. Nii on olukord näiteks juhul, kui üks patent hõlmab teise patendi alla käiva tehnoloogia täiustust. Sellisel juhul eeldab täiustuspatendi kasutamine algse patendi litsentsi omandamist. Kahepoolne blokeeritud seisund on see, kui kumbagi tehnoloogiat ei saa kasutada teise tehnoloogia litsentsiõigusi rikkumata ning tehnoloogia omanikud peavad seega omandama teineteiselt litsentsi või nõuetest loobumist kinnitava dokumendi. Hinnates, kas blokeeritud seisund eksisteerib, toetub EFTA järelevalveamet objektiivsetele teguritele, mitte osapoolte subjektiivsetele seisukohtadele. Eriti veenvaid tõendeid blokeeritud seisundi olemasolu kohta nõutakse juhul, kui blokeeritud seisundi olemasolu väitmine on kummagi osapoole huvides, sest nii kuulutataks nad mittekonkurentideks, näiteks juhul, kui väidetav kahepoolne blokeeritud seisund on seotud teineteist asendavate tehnoloogiatega. Piisavaks tõendiks võib olla muu hulgas kohtu otsus, sealhulgas ettekirjutused ja sõltumatute ekspertide arvamused. Viimase puhul uurib järelevalveamet eriti hoolikalt, mille alusel ekspert on valitud. Siiski võib kahepoolse blokeeritud seisundi olemasolu põhjendamiseks piisata ka muudest veenvatest tõenditest, sealhulgas osapoolte ekspertide tõendid selle kohta, et on või on olnud head ja mõjuvad põhjused uskuda, et blokeeritud seisund eksisteerib või on eksisteerinud.

| 33. | Mõnel juhul võib olla võimalik järeldada, et kuigi litsentsiandja ja litsentsisaaja toodavad konkureerivaid tooteid, ei ole nad asjaomasel toote- ja tehnoloogiaturul konkurendid, sest litsentsitav tehnoloogia kujutab endast nii põhjalikku uuendust, mis muudab litsentsisaaja tehnoloogia iganenuks või konkurentsivõimetuks. Sellistel juhtudel loob litsentsiandja tehnoloogia kas uue turu või jätab litsentsisaaja tehnoloogia turult välja. Kuid sageli ei ole võimalik lepingu sõlmimise ajal sellist järeldust teha. Tavaliselt ilmneb vana tehnoloogia iganemine või konkurentsivõime kaotamine alles juhul, kui uus tehnoloogia või seda sisaldavad tooted on juba mõnda aega tarbijatele kättesaadavad olnud. Näiteks, kui arendati CD-tehnoloogiat ning turule ilmusid mängijad ja plaadid, ei olnud ilmne, et see uus tehnoloogia vahetaks välja vinüülplaaditehnoloogia. See sai selgeks alles mitu aastat hiljem. Osapooli loetakse seetõttu konkurentideks, kui lepingu sõlmimise ajal ei ole ilmne, et litsentsisaaja tehnoloogia on iganenud või konkurentsivõimetu. Kuid arvestades, et nii artikli 53 lõiget 1 kui ka artikli 53 lõiget 3 tuleb kohaldada konkreetsete asjaolude kohaselt, millel leping põhineb, mõjutab asjaolude oluline muutumine hinnangut. Osapooled liigitatakse seega ümber mittekonkurentideks juhul, kui litsentsisaaja tehnoloogia muutub hiljem turul iganenuks või konkurentsivõimetuks. |
| --- | --- |

33.

Mõnel juhul võib olla võimalik järeldada, et kuigi litsentsiandja ja litsentsisaaja toodavad konkureerivaid tooteid, ei ole nad asjaomasel toote- ja tehnoloogiaturul konkurendid, sest litsentsitav tehnoloogia kujutab endast nii põhjalikku uuendust, mis muudab litsentsisaaja tehnoloogia iganenuks või konkurentsivõimetuks. Sellistel juhtudel loob litsentsiandja tehnoloogia kas uue turu või jätab litsentsisaaja tehnoloogia turult välja. Kuid sageli ei ole võimalik lepingu sõlmimise ajal sellist järeldust teha. Tavaliselt ilmneb vana tehnoloogia iganemine või konkurentsivõime kaotamine alles juhul, kui uus tehnoloogia või seda sisaldavad tooted on juba mõnda aega tarbijatele kättesaadavad olnud. Näiteks, kui arendati CD-tehnoloogiat ning turule ilmusid mängijad ja plaadid, ei olnud ilmne, et see uus tehnoloogia vahetaks välja vinüülplaaditehnoloogia. See sai selgeks alles mitu aastat hiljem. Osapooli loetakse seetõttu konkurentideks, kui lepingu sõlmimise ajal ei ole ilmne, et litsentsisaaja tehnoloogia on iganenud või konkurentsivõimetu. Kuid arvestades, et nii artikli 53 lõiget 1 kui ka artikli 53 lõiget 3 tuleb kohaldada konkreetsete asjaolude kohaselt, millel leping põhineb, mõjutab asjaolude oluline muutumine hinnangut. Osapooled liigitatakse seega ümber mittekonkurentideks juhul, kui litsentsisaaja tehnoloogia muutub hiljem turul iganenuks või konkurentsivõimetuks.

III.   TTBERi KOHALDAMINE

1.   TTBERi mõju

| 34. | TTBERis sätestatud tingimusi täitvate tehnosiirde kokkulepete suhtes kehtib grupierand, mistõttu nende suhtes ei kohaldata EMP lepingu artikli 53 lõikes 1 sätestatud keeldu. Grupierandi alla kuuluvad lepingud on õiguslikult kehtivad ja täitmisele pööratavad. Selliseid kokkuleppeid saab keelata ainult tulevikus, kui EFTA järelevalveamet või mõne EFTA riigi konkurentsiasutus grupierandi tühistab. Riiklikel kohtutel ei ole õigust grupierandi alla kuuluvaid lepinguid eraõigusliku kohtumenetluse raames artikli 53 alusel keelata. |
| --- | --- |

34.

TTBERis sätestatud tingimusi täitvate tehnosiirde kokkulepete suhtes kehtib grupierand, mistõttu nende suhtes ei kohaldata EMP lepingu artikli 53 lõikes 1 sätestatud keeldu. Grupierandi alla kuuluvad lepingud on õiguslikult kehtivad ja täitmisele pööratavad. Selliseid kokkuleppeid saab keelata ainult tulevikus, kui EFTA järelevalveamet või mõne EFTA riigi konkurentsiasutus grupierandi tühistab. Riiklikel kohtutel ei ole õigust grupierandi alla kuuluvaid lepinguid eraõigusliku kohtumenetluse raames artikli 53 alusel keelata.

| 35. | Tehnosiirde kokkulepete kategooriate grupierand põhineb eeldusel, et sellised lepingud – niivõrd, kui nad kuuluvad artikli 53 lõike 1 kohaldamisalasse – täidavad neli artikli 53 lõike 3 tingimust. Seega eeldatakse, et lepingud põhjustavad majandusliku tõhususe kasvu, et lepinguis sisalduvad piirangud on selle tõhususe kasvu saavutamiseks vältimatud, et mõjutatud turgude tarbijad saavad õiglase osa tõhususe kasvust ning et lepingud ei anna asjaomastele ettevõtjatele võimalust kõrvaldada konkurentsi kõnealuste toodete olulise osa suhtes. TTBERis sätestatud turuosa künniste (artikkel 3), raskekujuliste piirangute nimekirja (artikkel 4) ja välja jäetud piirangute (artikkel 5) eesmärk on tagada, et grupierandi alla kuuluksid ainult need piiravad lepingud, mille puhul võib põhjendatult eeldada, et need täidavad artikli 53 lõike 3 neli tingimust. |
| --- | --- |

35.

Tehnosiirde kokkulepete kategooriate grupierand põhineb eeldusel, et sellised lepingud – niivõrd, kui nad kuuluvad artikli 53 lõike 1 kohaldamisalasse – täidavad neli artikli 53 lõike 3 tingimust. Seega eeldatakse, et lepingud põhjustavad majandusliku tõhususe kasvu, et lepinguis sisalduvad piirangud on selle tõhususe kasvu saavutamiseks vältimatud, et mõjutatud turgude tarbijad saavad õiglase osa tõhususe kasvust ning et lepingud ei anna asjaomastele ettevõtjatele võimalust kõrvaldada konkurentsi kõnealuste toodete olulise osa suhtes. TTBERis sätestatud turuosa künniste (artikkel 3), raskekujuliste piirangute nimekirja (artikkel 4) ja välja jäetud piirangute (artikkel 5) eesmärk on tagada, et grupierandi alla kuuluksid ainult need piiravad lepingud, mille puhul võib põhjendatult eeldada, et need täidavad artikli 53 lõike 3 neli tingimust.

| 36. | Nagu kirjeldatud IV jaos, jäävad paljud litsentsilepingud artikli 53 lõike 1 kohaldamisalast välja kas seepärast, et need ei piira konkurentsi üldse, või ei ole nende konkurentsi piirav mõju arvestatav (26). Niivõrd kui need lepingud kuuluvad igal juhul TTBERi kohaldamisalasse, puudub vajadus määrata, kas need kuuluvad artikli 53 lõike 1 kohaldamisalasse (27). |
| --- | --- |

36.

Nagu kirjeldatud IV jaos, jäävad paljud litsentsilepingud artikli 53 lõike 1 kohaldamisalast välja kas seepärast, et need ei piira konkurentsi üldse, või ei ole nende konkurentsi piirav mõju arvestatav (26). Niivõrd kui need lepingud kuuluvad igal juhul TTBERi kohaldamisalasse, puudub vajadus määrata, kas need kuuluvad artikli 53 lõike 1 kohaldamisalasse (27).

| 37. | Väljaspool grupierandi kohaldamisala on asjakohane uurida, kas leping kuulub konkreetsel juhul artikli 53 lõike 1 kohaldamisalasse ning kas artikli 53 lõike 3 tingimused on täidetud. Ei saa eeldada, et grupierandi kohaldamisalast välja jäävad tehnosiirde kokkulepped kuuluksid artikli 53 lõike 1 kohaldamisalasse või ei täidaks artikli 53 lõike 3 tingimusi. Eriti ei ole paljas fakt, et osapoolte turuosad ületavad TTBERi artiklis 3 sätestatud turuosa künniseid, piisav alus väita, et leping kuulub artikli 53 lõike 1 kohaldamisalasse. Iga kokkuleppe tõenäolist mõju tuleb eraldi hinnata. Ainult juhul, kui lepingud sisaldavad raskekujulisi konkurentsipiiranguid, võib tavaliselt eeldada, et need on artikliga 53 keelatud. |
| --- | --- |

37.

Väljaspool grupierandi kohaldamisala on asjakohane uurida, kas leping kuulub konkreetsel juhul artikli 53 lõike 1 kohaldamisalasse ning kas artikli 53 lõike 3 tingimused on täidetud. Ei saa eeldada, et grupierandi kohaldamisalast välja jäävad tehnosiirde kokkulepped kuuluksid artikli 53 lõike 1 kohaldamisalasse või ei täidaks artikli 53 lõike 3 tingimusi. Eriti ei ole paljas fakt, et osapoolte turuosad ületavad TTBERi artiklis 3 sätestatud turuosa künniseid, piisav alus väita, et leping kuulub artikli 53 lõike 1 kohaldamisalasse. Iga kokkuleppe tõenäolist mõju tuleb eraldi hinnata. Ainult juhul, kui lepingud sisaldavad raskekujulisi konkurentsipiiranguid, võib tavaliselt eeldada, et need on artikliga 53 keelatud.

2.   TTBERi kohaldamisala ja ajaline kehtivus

2.1.   Kahe osapoole vahelised lepingud

| 38. | Nagu on sätestatud TTBERi artikli 2 lõikes 1, käsitletakse õigusaktis kahe ettevõtja vahelisi kokkuleppeid. Rohkem kui kahe ettevõtja vahelisi tehnosiirde kokkuleppeid TTBERis ei käsitleta. Otsustav tegur kahe ettevõtja vahelise ja mitmepoolse lepingu vahel vahe tegemiseks on see, kas kõnealune leping on sõlmitud rohkem kui kahe ettevõtja vahel. |
| --- | --- |

38.

Nagu on sätestatud TTBERi artikli 2 lõikes 1, käsitletakse õigusaktis kahe ettevõtja vahelisi kokkuleppeid. Rohkem kui kahe ettevõtja vahelisi tehnosiirde kokkuleppeid TTBERis ei käsitleta. Otsustav tegur kahe ettevõtja vahelise ja mitmepoolse lepingu vahel vahe tegemiseks on see, kas kõnealune leping on sõlmitud rohkem kui kahe ettevõtja vahel.

| 39. | Kahe ettevõtja vahel sõlmitud leping kuulub TTBERi kohaldamisalasse isegi juhul, kui lepingus on sätestatud tingimused rohkem kui ühele kaubanduse tasandile. Näiteks kehtib TTBER litsentsilepingu suhtes, mis on seotud mitte ainult tootmis-, vaid ka jaotamisetapiga ja milles on kindlaks määratud kohustused, mida litsentsisaaja litsentsi alusel toodetud toodete edasimüüjatele peab panema või võib panna. |
| --- | --- |

39.

Kahe ettevõtja vahel sõlmitud leping kuulub TTBERi kohaldamisalasse isegi juhul, kui lepingus on sätestatud tingimused rohkem kui ühele kaubanduse tasandile. Näiteks kehtib TTBER litsentsilepingu suhtes, mis on seotud mitte ainult tootmis-, vaid ka jaotamisetapiga ja milles on kindlaks määratud kohustused, mida litsentsisaaja litsentsi alusel toodetud toodete edasimüüjatele peab panema või võib panna.

| 40. | Rohkem kui kahe ettevõtja vahel sõlmitud litsentsilepingud tekitavad sageli samu probleeme kui samalaadsed kahe ettevõtja vahel sõlmitud lepingud. Hinnates konkreetseid rohkem kui kahe ettevõtja vahel sõlmitud litsentsilepinguid, mis on oma olemuselt sarnased grupierandi alla kuuluvatega, kohaldab EFTA järelevalveamet analoogia järgi TTBERis sätestatud põhimõtteid. |
| --- | --- |

40.

Rohkem kui kahe ettevõtja vahel sõlmitud litsentsilepingud tekitavad sageli samu probleeme kui samalaadsed kahe ettevõtja vahel sõlmitud lepingud. Hinnates konkreetseid rohkem kui kahe ettevõtja vahel sõlmitud litsentsilepinguid, mis on oma olemuselt sarnased grupierandi alla kuuluvatega, kohaldab EFTA järelevalveamet analoogia järgi TTBERis sätestatud põhimõtteid.

2.2.   Lepinguliste toodete tootmise lepingud

| 41. | Artiklist 2 tuleneb, et litsentsilepingud peavad TTBERi kohaldamisalasse kuulumiseks käsitlema „lepinguliste”, s.o litsentsitavat tehnoloogiat sisaldavate või seda kasutades toodetud toodete tootmist. Teisisõnu, et leping oleks TTBERi kohaldamisalas, peab litsents lubama litsentsisaajal kasutada litsentsitavat tehnoloogiat kaupade või teenuste tootmiseks. TTBERis ei käsitleta tehnoloogiapuule. Tehnoloogiapuuli mõiste hõlmab lepinguid, millega kaks ettevõtjat või rohkem lepivad kokku oma tehnoloogiate ühendamises ja litsentsivad neid paketina. Tehnoloogiapuuli mõiste hõlmab ka lepinguid, millega kaks ettevõtjat või rohkem lepivad kokku litsentsi andmises kolmandale osapoolele ning volitavad teda tehnoloogiate paketti litsentsima. Tehnoloogiapuule käsitletakse jaos IV.4. |
| --- | --- |

41.

Artiklist 2 tuleneb, et litsentsilepingud peavad TTBERi kohaldamisalasse kuulumiseks käsitlema „lepinguliste”, s.o litsentsitavat tehnoloogiat sisaldavate või seda kasutades toodetud toodete tootmist. Teisisõnu, et leping oleks TTBERi kohaldamisalas, peab litsents lubama litsentsisaajal kasutada litsentsitavat tehnoloogiat kaupade või teenuste tootmiseks. TTBERis ei käsitleta tehnoloogiapuule. Tehnoloogiapuuli mõiste hõlmab lepinguid, millega kaks ettevõtjat või rohkem lepivad kokku oma tehnoloogiate ühendamises ja litsentsivad neid paketina. Tehnoloogiapuuli mõiste hõlmab ka lepinguid, millega kaks ettevõtjat või rohkem lepivad kokku litsentsi andmises kolmandale osapoolele ning volitavad teda tehnoloogiate paketti litsentsima. Tehnoloogiapuule käsitletakse jaos IV.4.

| 42. | TTBER kehtib litsentsilepingute kohta, mis on ette nähtud selliste lepinguliste toodete tootmiseks, mille alusel litsentsisaajal on luba litsentsitavat tehnoloogiat kolmandatele osapooltele edasi litsentsida, kuid tingimusel, et see toimuks lepingu alusel, mille esmane eesmärk on lepinguliste toodete tootmine. Ja vastupidi – TTBER ei kehti lepingute kohta, mille esmane eesmärk on edasilitsentsimine. Siiski kohaldab EFTA järelevalveamet TTBERis ja käesolevates suunistes sätestatud põhimõtteid analoogia järgi ka selliste litsentsiandja ja litsentsisaaja vaheliste „ülemlitsentsilepingute” suhtes. Litsentsisaaja ja alamlitsentsisaajate vahelised lepingud kuuluvad TTBERi kohaldamisalasse. |
| --- | --- |

42.

TTBER kehtib litsentsilepingute kohta, mis on ette nähtud selliste lepinguliste toodete tootmiseks, mille alusel litsentsisaajal on luba litsentsitavat tehnoloogiat kolmandatele osapooltele edasi litsentsida, kuid tingimusel, et see toimuks lepingu alusel, mille esmane eesmärk on lepinguliste toodete tootmine. Ja vastupidi – TTBER ei kehti lepingute kohta, mille esmane eesmärk on edasilitsentsimine. Siiski kohaldab EFTA järelevalveamet TTBERis ja käesolevates suunistes sätestatud põhimõtteid analoogia järgi ka selliste litsentsiandja ja litsentsisaaja vaheliste „ülemlitsentsilepingute” suhtes. Litsentsisaaja ja alamlitsentsisaajate vahelised lepingud kuuluvad TTBERi kohaldamisalasse.

| 43. | Termin „lepingulised tooted” hõlmab litsentsitava tehnoloogiaga toodetavaid kaupu ja teenuseid. See kehtib nii juhul, kui litsentsitavat tehnoloogiat kasutatakse tootmisprotsessis, kui ka juhul, kui see tehnoloogia sisaldub tootes. Käesolevates suunistes hõlmab termin „litsentsitavat tehnoloogiat sisaldavad tooted” mõlemat olukorda. TTBER kehtib kõikide juhtude puhul, mil tehnoloogiat litsentsitakse kaupade ja teenuste tootmiseks. Seoses sellega on piisav, et litsentsiandja kohustub mitte kasutama oma intellektuaalomandiõigusi litsentsisaaja vastu. Puhta patendilitsentsi sisuks ongi õigus tegutseda patendi ainuõiguse raames. Sellest tuleneb, et TTBERi kohaldamisalasse kuuluvad ka nn nõudmiste esitamisest loobumise ja vahenduskokkulepped, mille kohaselt litsentsiandja lubab litsentsisaajal patendi raames toota. |
| --- | --- |

43.

Termin „lepingulised tooted” hõlmab litsentsitava tehnoloogiaga toodetavaid kaupu ja teenuseid. See kehtib nii juhul, kui litsentsitavat tehnoloogiat kasutatakse tootmisprotsessis, kui ka juhul, kui see tehnoloogia sisaldub tootes. Käesolevates suunistes hõlmab termin „litsentsitavat tehnoloogiat sisaldavad tooted” mõlemat olukorda. TTBER kehtib kõikide juhtude puhul, mil tehnoloogiat litsentsitakse kaupade ja teenuste tootmiseks. Seoses sellega on piisav, et litsentsiandja kohustub mitte kasutama oma intellektuaalomandiõigusi litsentsisaaja vastu. Puhta patendilitsentsi sisuks ongi õigus tegutseda patendi ainuõiguse raames. Sellest tuleneb, et TTBERi kohaldamisalasse kuuluvad ka nn nõudmiste esitamisest loobumise ja vahenduskokkulepped, mille kohaselt litsentsiandja lubab litsentsisaajal patendi raames toota.

| 44. | TTBER hõlmab alltöövõttu, mille puhul litsentsiandja litsentsib tehnoloogia litsentsisaajale, kes kohustub tootma teatavaid tooteid selle alusel ainult litsentsiandjale. Alltöövõtt võib sisaldada seadmete tarnimist litsentsiandja poolt lepingu sisuks olevate kaupade ja teenuste tootmiseks. Et viimati nimetatud alltöövõtu tüüp kuuluks TTBERi kohaldamisalasse, peavad lepingu esmaseks sisuks olema litsentsitav tehnoloogia ja mitte tarnitavad seadmed. Alltöövõttu käsitletakse ka EFTA järelevalveameti teatises hinnangu andmise kohta teatavatele alltöövõtulepingutele vastavalt EMP lepingu artikli 53 lõikele 1 (28). Vastavalt sellele teatisele, mis kehtib ka praegu, jäävad alltöövõtulepingud, milles alltöövõtja kohustub tootma teatud tooteid ainult peatöövõtjale, väljapoole artikli 53 lõike 1 kohaldamisala. Kuid muud alltöövõtjale pandud piirangud, nagu keeld tegeleda oma uurimis- ja arendustegevusega, võivad jäära artikli 53 kohaldamisalasse (29). |
| --- | --- |

44.

TTBER hõlmab alltöövõttu, mille puhul litsentsiandja litsentsib tehnoloogia litsentsisaajale, kes kohustub tootma teatavaid tooteid selle alusel ainult litsentsiandjale. Alltöövõtt võib sisaldada seadmete tarnimist litsentsiandja poolt lepingu sisuks olevate kaupade ja teenuste tootmiseks. Et viimati nimetatud alltöövõtu tüüp kuuluks TTBERi kohaldamisalasse, peavad lepingu esmaseks sisuks olema litsentsitav tehnoloogia ja mitte tarnitavad seadmed. Alltöövõttu käsitletakse ka EFTA järelevalveameti teatises hinnangu andmise kohta teatavatele alltöövõtulepingutele vastavalt EMP lepingu artikli 53 lõikele 1 (28). Vastavalt sellele teatisele, mis kehtib ka praegu, jäävad alltöövõtulepingud, milles alltöövõtja kohustub tootma teatud tooteid ainult peatöövõtjale, väljapoole artikli 53 lõike 1 kohaldamisala. Kuid muud alltöövõtjale pandud piirangud, nagu keeld tegeleda oma uurimis- ja arendustegevusega, võivad jäära artikli 53 kohaldamisalasse (29).

| 45. | TTBER kehtib ka lepingute kohta, mille puhul litsentsisaaja peab enne kommertskasutuseks valmis toote või protsessi saamist tegelema arendustööga, seda tingimusel, et lepinguline toode on määratletud. Lepingu sisuks on määratletud lepingulise toote tootmine, isegi kui selleks on vaja sellist täiendavat tööd ja investeeringuid. Teisest küljest ei käsitleta ei TTBERis ega suunistes lepinguid, millega tehnoloogia litsentsitakse selleks, et võimaldada litsentsisaajal tegeleda täiendava uurimis- ja arendustööga mitmesugustes valdkondades. Näiteks ei käsitleta ei TTBERis ega suunistes täiendava uurimistegevuse käigus kasutatava tehnoloogilise uurimise vahendi litsentsimist. TTBERi ja suuniste raamistik põhineb litsentsitava tehnoloogia ja määratletud lepingulise toote vahelise otsesideme olemasolu eeldusel. Juhul kui sellist sidet ei ole, ei ole lepingu peamiseks sisuks mitte konkreetse toote turuletoomine, vaid uurimis- ja arendustöö. Sellisel juhul ei pruugi TTBERi ja suuniste analüütiline raamistik kasutatav olla. Samadel põhjustel ei käsitle TTBER ja suunised uurimis- ja arendustöö alast alltöövõttu, mille puhul litsentsisaaja kohustub tegelema uurimis- ja arendustööga litsentsitava tehnoloogia valdkonnas ning tagastama litsentsiandjale täiustatud tehnoloogiapaketi. Selliste lepingute põhisisu on uurimis- ja arendusteenuste osutamine, mille eesmärk on tehnoloogia täiustamine, mitte aga litsentsitava tehnoloogia alusel kaupade ja teenuste tootmine. |
| --- | --- |

45.

TTBER kehtib ka lepingute kohta, mille puhul litsentsisaaja peab enne kommertskasutuseks valmis toote või protsessi saamist tegelema arendustööga, seda tingimusel, et lepinguline toode on määratletud. Lepingu sisuks on määratletud lepingulise toote tootmine, isegi kui selleks on vaja sellist täiendavat tööd ja investeeringuid. Teisest küljest ei käsitleta ei TTBERis ega suunistes lepinguid, millega tehnoloogia litsentsitakse selleks, et võimaldada litsentsisaajal tegeleda täiendava uurimis- ja arendustööga mitmesugustes valdkondades. Näiteks ei käsitleta ei TTBERis ega suunistes täiendava uurimistegevuse käigus kasutatava tehnoloogilise uurimise vahendi litsentsimist. TTBERi ja suuniste raamistik põhineb litsentsitava tehnoloogia ja määratletud lepingulise toote vahelise otsesideme olemasolu eeldusel. Juhul kui sellist sidet ei ole, ei ole lepingu peamiseks sisuks mitte konkreetse toote turuletoomine, vaid uurimis- ja arendustöö. Sellisel juhul ei pruugi TTBERi ja suuniste analüütiline raamistik kasutatav olla. Samadel põhjustel ei käsitle TTBER ja suunised uurimis- ja arendustöö alast alltöövõttu, mille puhul litsentsisaaja kohustub tegelema uurimis- ja arendustööga litsentsitava tehnoloogia valdkonnas ning tagastama litsentsiandjale täiustatud tehnoloogiapaketi. Selliste lepingute põhisisu on uurimis- ja arendusteenuste osutamine, mille eesmärk on tehnoloogia täiustamine, mitte aga litsentsitava tehnoloogia alusel kaupade ja teenuste tootmine.

2.3.   Tehnosiirde kokkulepete mõiste

| 46. | TTBER ja käesolevad suunised käsitlevad tehnosiirde kokkuleppeid. TTBERi artikli 1 lõike 1 punktide b ja h kohaselt hõlmab „tehnoloogia” mõiste patente ja patenditaotlusi, kasulikke mudeleid, kasulike mudelite registreerimistaotlusi, õigusi disainilahendustele, sordiaretusõigusi, pooljuhttoodete topoloogiaid, ravimite täiendava kaitse tunnistusi ja muude toodete täiendava kaitse tunnistusi, tarkvara autoriõigusi ning oskusteavet. Litsentsitav tehnoloogia peab võimaldama litsentsisaajal toota lepingulisi tooteid koos täiendava sisendiga või ilma selleta. |
| --- | --- |

46.

TTBER ja käesolevad suunised käsitlevad tehnosiirde kokkuleppeid. TTBERi artikli 1 lõike 1 punktide b ja h kohaselt hõlmab „tehnoloogia” mõiste patente ja patenditaotlusi, kasulikke mudeleid, kasulike mudelite registreerimistaotlusi, õigusi disainilahendustele, sordiaretusõigusi, pooljuhttoodete topoloogiaid, ravimite täiendava kaitse tunnistusi ja muude toodete täiendava kaitse tunnistusi, tarkvara autoriõigusi ning oskusteavet. Litsentsitav tehnoloogia peab võimaldama litsentsisaajal toota lepingulisi tooteid koos täiendava sisendiga või ilma selleta.

| 47. | Oskusteave on määratletud artikli 1 lõike 1 punktis i kui patentimata praktilise teabe kogum, mis tuleneb tarnija kogemustest ja katsetustest ning mis on salajane, oluline ja määratletud. „Salajane” tähendab, et oskusteave ei ole üldteada ega hõlpsasti juurdepääsetav. „Oluline” tähendab, et oskusteave hõlmab teavet, mis on oluline ja kasulik litsentsilepinguga kaetud toodete tootmiseks või litsentsilepinguga kaetud protsessi rakendamiseks. Teisisõnu peab teave oluliselt kaasa aitama lepinguliste toodete tootmisele või seda võimaldama. Juhul kui litsentsitav oskusteave on seotud toote ja mitte protsessiga, tähendab see tingimus, et oskusteave on kasulik lepingulise toote tootmiseks. See tingimus ei ole täidetud, kui lepingulist toodet saab toota vabalt kättesaadava tehnoloogia alusel. Siiski ei nõua see tingimus, et lepinguline toode oleks kõrgema väärtusega kui vabalt kättesaadava tehnoloogia alusel toodetavad tooted. Protsessitehnoloogiate puhul tähendab see tingimus, et oskusteave on kasulik selles mõttes, et sellelt võib lepingu sõlmimise kuupäeval põhjendatult oodata litsentsisaaja konkurentsipositsiooni parandamist, näiteks tootmiskulude vähendamise teel. „Määratletud” tähendab, et on võimalik kontrollida, kas litsentsitav oskusteave vastab salajasuse ja olulisuse kriteeriumidele. See tingimus on täidetud, kui litsentsitavat oskusteavet on kirjeldatud käsiraamatuis või muul kirjalikul kujul. Kuid mõnikord ei ole see mõistlikkuse piires võimalik. Litsentsitav oskusteave võib koosneda litsentsiandja töötajate praktilistest teadmistest. Näiteks võib litsentsiandja töötajail olla salajasi ja olulisi teadmisi teatava tootmisprotsessi kohta, mis antakse litsentsisaajale edasi viimase töötajate väljaõpetamise teel. Sellistel juhtudel piisab, kui kirjeldada lepingus oskusteabe üldist olemust ning esitada nimekiri töötajatest, kes hakkavad seda litsentsisaajale edastama või on seda teinud. |
| --- | --- |

47.

Oskusteave on määratletud artikli 1 lõike 1 punktis i kui patentimata praktilise teabe kogum, mis tuleneb tarnija kogemustest ja katsetustest ning mis on salajane, oluline ja määratletud. „Salajane” tähendab, et oskusteave ei ole üldteada ega hõlpsasti juurdepääsetav. „Oluline” tähendab, et oskusteave hõlmab teavet, mis on oluline ja kasulik litsentsilepinguga kaetud toodete tootmiseks või litsentsilepinguga kaetud protsessi rakendamiseks. Teisisõnu peab teave oluliselt kaasa aitama lepinguliste toodete tootmisele või seda võimaldama. Juhul kui litsentsitav oskusteave on seotud toote ja mitte protsessiga, tähendab see tingimus, et oskusteave on kasulik lepingulise toote tootmiseks. See tingimus ei ole täidetud, kui lepingulist toodet saab toota vabalt kättesaadava tehnoloogia alusel. Siiski ei nõua see tingimus, et lepinguline toode oleks kõrgema väärtusega kui vabalt kättesaadava tehnoloogia alusel toodetavad tooted. Protsessitehnoloogiate puhul tähendab see tingimus, et oskusteave on kasulik selles mõttes, et sellelt võib lepingu sõlmimise kuupäeval põhjendatult oodata litsentsisaaja konkurentsipositsiooni parandamist, näiteks tootmiskulude vähendamise teel. „Määratletud” tähendab, et on võimalik kontrollida, kas litsentsitav oskusteave vastab salajasuse ja olulisuse kriteeriumidele. See tingimus on täidetud, kui litsentsitavat oskusteavet on kirjeldatud käsiraamatuis või muul kirjalikul kujul. Kuid mõnikord ei ole see mõistlikkuse piires võimalik. Litsentsitav oskusteave võib koosneda litsentsiandja töötajate praktilistest teadmistest. Näiteks võib litsentsiandja töötajail olla salajasi ja olulisi teadmisi teatava tootmisprotsessi kohta, mis antakse litsentsisaajale edasi viimase töötajate väljaõpetamise teel. Sellistel juhtudel piisab, kui kirjeldada lepingus oskusteabe üldist olemust ning esitada nimekiri töötajatest, kes hakkavad seda litsentsisaajale edastama või on seda teinud.

| 48. | Mõiste „siire” tähendab, et tehnoloogia peab liikuma ühelt ettevõtjalt teisele. Sellised siirded toimuvad tavaliselt litsentsimisena, mille puhul litsentsiandja annab litsentsitasu eest litsentsisaajale õiguse kasutada oma tehnoloogiat. See võib toimuda ka edasilitsentsimisena, mille puhul litsentsisaaja annab litsentsiandja loal tehnoloogia kasutamise litsentse kolmandatele osapooltele (alamlitsentsi saajatele). |
| --- | --- |

48.

Mõiste „siire” tähendab, et tehnoloogia peab liikuma ühelt ettevõtjalt teisele. Sellised siirded toimuvad tavaliselt litsentsimisena, mille puhul litsentsiandja annab litsentsitasu eest litsentsisaajale õiguse kasutada oma tehnoloogiat. See võib toimuda ka edasilitsentsimisena, mille puhul litsentsisaaja annab litsentsiandja loal tehnoloogia kasutamise litsentse kolmandatele osapooltele (alamlitsentsi saajatele).

| 49. | TTBER kehtib ainult lepingute suhtes, mille esmane sisu on kõnealuses määruses määratletud tehnoloogia siire, mitte kaupade ja teenuste ost või muud liiki intellektuaalomandi litsentsimine. Lepingud, mis sisaldavad kaupade ostu ja müügiga seotud sätteid, kuuluvad TTBERi kohaldamisalasse sel juhul, kui nimetatud sätted ei ole lepingu peamine sisu ning need on otseselt seotud litsentsitava tehnoloogia rakendamisega. See on tõenäoline olukordades, kus seotud tooted saavad litsentsitava tehnoloogia tulemuslikuks kasutamiseks kohandatud sisseseade- või protsessisisendiks. Teisest küljest, kui toode on lihtsalt üks lõpptoote osis, tuleb hoolikalt jälgida, kas litsentsitav tehnoloogia on lepingu esmane sisu. Näiteks juhtudel, kui litsentsisaaja juba toodab lõpptoodet muu tehnoloogia alusel, peab litsents oluliselt täiustama litsentsisaaja tootmisprotsessi, nii et selle väärtus ületaks litsentsiandjalt ostetava toote väärtust. Nõue, et seotud tooted peavad olema seotud tehnoloogia litsentsimisega, tähendab seda, et TTBERis ei käsitleta selliste toodete ostu, millel ei ole seost litsentsitavat tehnoloogiat sisaldavate toodetega. Nii on asi näiteks juhul, kui seotud toode ei ole mõeldud kasutamiseks koos litsentsitava tootega, vaid on seotud tegevusega mõnel muul tooteturul. |
| --- | --- |

49.

TTBER kehtib ainult lepingute suhtes, mille esmane sisu on kõnealuses määruses määratletud tehnoloogia siire, mitte kaupade ja teenuste ost või muud liiki intellektuaalomandi litsentsimine. Lepingud, mis sisaldavad kaupade ostu ja müügiga seotud sätteid, kuuluvad TTBERi kohaldamisalasse sel juhul, kui nimetatud sätted ei ole lepingu peamine sisu ning need on otseselt seotud litsentsitava tehnoloogia rakendamisega. See on tõenäoline olukordades, kus seotud tooted saavad litsentsitava tehnoloogia tulemuslikuks kasutamiseks kohandatud sisseseade- või protsessisisendiks. Teisest küljest, kui toode on lihtsalt üks lõpptoote osis, tuleb hoolikalt jälgida, kas litsentsitav tehnoloogia on lepingu esmane sisu. Näiteks juhtudel, kui litsentsisaaja juba toodab lõpptoodet muu tehnoloogia alusel, peab litsents oluliselt täiustama litsentsisaaja tootmisprotsessi, nii et selle väärtus ületaks litsentsiandjalt ostetava toote väärtust. Nõue, et seotud tooted peavad olema seotud tehnoloogia litsentsimisega, tähendab seda, et TTBERis ei käsitleta selliste toodete ostu, millel ei ole seost litsentsitavat tehnoloogiat sisaldavate toodetega. Nii on asi näiteks juhul, kui seotud toode ei ole mõeldud kasutamiseks koos litsentsitava tootega, vaid on seotud tegevusega mõnel muul tooteturul.

| 50. | TTBER hõlmab ainult muud tüüpi intellektuaalomandi, nagu kaubamärkide ja autoriõiguste litsentsimist, välja arvatud tarkvara autoriõiguste litsentsimine, niivõrd kui need on otseselt seotud litsentsitava tehnoloogia kasutamisega ega ole lepingu peamine sisu. See tingimus tagab, et muud liiki intellektuaalomandi õigusi käsitlevad lepingud kuuluvad grupierandi alla niivõrd, kuivõrd need muud intellektuaalomandi õigused aitavad litsentsisaajal litsentsitavat tehnoloogiat paremini kasutada. Litsentsiandja võib näiteks lubada litsentsisaajal kasutada litsentsitavat tehnoloogiat sisaldavatel toodetel oma kaubamärki. Kaubamärgi litsents võib võimaldada litsentsisaajal litsentsitavat tehnoloogiat paremini kasutada, kui tarbijatel tekib otsene seos toote ja omaduste vahel, mille litsentsitav tehnoloogia sellele annab. Litsentsisaaja kohustus kasutada litsentsiandja kaubamärki võib aidata kaasa tehnoloogia levikule, võimaldades litsentsiandjal näidata end aluseks oleva tehnoloogia allikana. Kui aga litsentsitava tehnoloogia väärtus litsentsisaaja seisukohast on piiratud, sest ta kasutab juba identset või väga samalaadset tehnoloogiat ning lepingu peamine eesmärk on kaubamärk, siis TTBER selle lepingu kohta ei kehti (30). |
| --- | --- |

50.

TTBER hõlmab ainult muud tüüpi intellektuaalomandi, nagu kaubamärkide ja autoriõiguste litsentsimist, välja arvatud tarkvara autoriõiguste litsentsimine, niivõrd kui need on otseselt seotud litsentsitava tehnoloogia kasutamisega ega ole lepingu peamine sisu. See tingimus tagab, et muud liiki intellektuaalomandi õigusi käsitlevad lepingud kuuluvad grupierandi alla niivõrd, kuivõrd need muud intellektuaalomandi õigused aitavad litsentsisaajal litsentsitavat tehnoloogiat paremini kasutada. Litsentsiandja võib näiteks lubada litsentsisaajal kasutada litsentsitavat tehnoloogiat sisaldavatel toodetel oma kaubamärki. Kaubamärgi litsents võib võimaldada litsentsisaajal litsentsitavat tehnoloogiat paremini kasutada, kui tarbijatel tekib otsene seos toote ja omaduste vahel, mille litsentsitav tehnoloogia sellele annab. Litsentsisaaja kohustus kasutada litsentsiandja kaubamärki võib aidata kaasa tehnoloogia levikule, võimaldades litsentsiandjal näidata end aluseks oleva tehnoloogia allikana. Kui aga litsentsitava tehnoloogia väärtus litsentsisaaja seisukohast on piiratud, sest ta kasutab juba identset või väga samalaadset tehnoloogiat ning lepingu peamine eesmärk on kaubamärk, siis TTBER selle lepingu kohta ei kehti (30).

| 51. | Autoriõiguste litsentsimist kaitstud teose reprodutseerimiseks ja turustamiseks, s.o koopiate tootmiseks nende edasimüügi eesmärgil, loetakse samalaadseks tehnoloogia litsentsimisega. Et sellised litsentsilepingud on seotud toodete tootmise ja müügiga intellektuaalomandi õiguste alusel, loetakse need tehnosiirde kokkulepetega olemuselt samalaadseks ning nendega kaasnevad tavaliselt sarnased probleemid. Ehkki TTBERis ei käsitleta muid autoriõigusi peale tarkvara omade, kohaldab EFTA järelevalveamet autoriõiguste litsentsimise EMP lepingu artikli 53 kohasel hindamisel üldjuhul TTBERis ja käesolevates suunistes sätestatud põhimõtteid. |
| --- | --- |

51.

Autoriõiguste litsentsimist kaitstud teose reprodutseerimiseks ja turustamiseks, s.o koopiate tootmiseks nende edasimüügi eesmärgil, loetakse samalaadseks tehnoloogia litsentsimisega. Et sellised litsentsilepingud on seotud toodete tootmise ja müügiga intellektuaalomandi õiguste alusel, loetakse need tehnosiirde kokkulepetega olemuselt samalaadseks ning nendega kaasnevad tavaliselt sarnased probleemid. Ehkki TTBERis ei käsitleta muid autoriõigusi peale tarkvara omade, kohaldab EFTA järelevalveamet autoriõiguste litsentsimise EMP lepingu artikli 53 kohasel hindamisel üldjuhul TTBERis ja käesolevates suunistes sätestatud põhimõtteid.

| 52. | Teisest küljest arvatakse, et esitusõiguse ja muude autoriõigustega seotud õiguste litsentsimine tekitab erilisi probleeme ning sellise litsentsimise hindamine käesolevates suunistes väljatöötatud põhimõtete alusel ei pruugi olla õigustatud. Erinevate esitamisega seotud õiguste puhul luuakse väärtus mitte ainult toote reprodutseerimise ja koopiate müügi teel, vaid ka kaitstava teose iga üksiku ettekandega. Selline kasutamine võib esineda mitmel kujul, sealhulgas kaitstava materjali, nagu filmide, muusika või spordisündmuste esitamine, näitamine või väljarentimine. Artikli 53 kohaldamisel tuleb arvesse võtta teose ja selle kasutamise spetsiifikat (31). Näiteks võivad edasimüügi piirangud tekitada vähem konkurentsiprobleeme, kuid samal ajal võivad tekkida erilised probleemid, kui litsentsiandjad nõuavad, et litsentsisaajad kohaldaksid ühele litsentsiandjale määratud soodsamaid tingimusi ka teiste litsentsiandjate suhtes. EFTA järelevalveamet ei kohalda seetõttu TTBERi ja käesolevaid suuniseid analoogia põhjal nimetatud õiguste litsentsimise suhtes. |
| --- | --- |

52.

Teisest küljest arvatakse, et esitusõiguse ja muude autoriõigustega seotud õiguste litsentsimine tekitab erilisi probleeme ning sellise litsentsimise hindamine käesolevates suunistes väljatöötatud põhimõtete alusel ei pruugi olla õigustatud. Erinevate esitamisega seotud õiguste puhul luuakse väärtus mitte ainult toote reprodutseerimise ja koopiate müügi teel, vaid ka kaitstava teose iga üksiku ettekandega. Selline kasutamine võib esineda mitmel kujul, sealhulgas kaitstava materjali, nagu filmide, muusika või spordisündmuste esitamine, näitamine või väljarentimine. Artikli 53 kohaldamisel tuleb arvesse võtta teose ja selle kasutamise spetsiifikat (31). Näiteks võivad edasimüügi piirangud tekitada vähem konkurentsiprobleeme, kuid samal ajal võivad tekkida erilised probleemid, kui litsentsiandjad nõuavad, et litsentsisaajad kohaldaksid ühele litsentsiandjale määratud soodsamaid tingimusi ka teiste litsentsiandjate suhtes. EFTA järelevalveamet ei kohalda seetõttu TTBERi ja käesolevaid suuniseid analoogia põhjal nimetatud õiguste litsentsimise suhtes.

| 53. | EFTA järelevalveamet ei laienda TTBERis ja käesolevates suunistes väljaarendatud põhimõtteid ka kaubamärkide litsentsimisele. Kaubamärkide litsentsimine toimub sageli kaupade ja teenuste turustamise ja edasimüügi kontekstis ning sarnaneb üldjuhul rohkem turustuslepingute kui tehnoloogia litsentsimisega. Kui kaubamärkide litsentsimine on otseses seoses kaupade ja teenuste kasutamise, müügi või edasimüügiga ega ole lepingu peamiseks sisuks, kuulub litsentsimisleping EMP lepingu XIV lisa punktis 2 viidatud õigusakti (määrus (EÜ) nr 2790/1999 EMP lepingu artikli 53 lõike 3 kohaldamise kohta vertikaalkokkuleppe ja kooskõlastatud tegevuse liikide suhtes, (32) edaspidi „vertikaalne grupierand”) kohaldamisalasse. |
| --- | --- |

53.

EFTA järelevalveamet ei laienda TTBERis ja käesolevates suunistes väljaarendatud põhimõtteid ka kaubamärkide litsentsimisele. Kaubamärkide litsentsimine toimub sageli kaupade ja teenuste turustamise ja edasimüügi kontekstis ning sarnaneb üldjuhul rohkem turustuslepingute kui tehnoloogia litsentsimisega. Kui kaubamärkide litsentsimine on otseses seoses kaupade ja teenuste kasutamise, müügi või edasimüügiga ega ole lepingu peamiseks sisuks, kuulub litsentsimisleping EMP lepingu XIV lisa punktis 2 viidatud õigusakti (määrus (EÜ) nr 2790/1999 EMP lepingu artikli 53 lõike 3 kohaldamise kohta vertikaalkokkuleppe ja kooskõlastatud tegevuse liikide suhtes, (32) edaspidi „vertikaalne grupierand”) kohaldamisalasse.

2.4.   Kestus

| 54. | Grupierand kehtib niikaua, kuni litsentsitava omandi õigused ei ole kehtivust kaotanud, aegunud või kehtetuks kuulutatud, sõltuvalt TTBERi kestusest. Oskusteabe puhul kehtib grupierand niikaua, kuni litsentsitav oskusteave püsib salajasena, välja arvatud juhul, kui oskusteave saab üldteatavaks litsentsisaaja tegevuse tagajärjel. Sel juhul kehtib grupierand lepingu kestuse lõpuni (vrd TTBERi artikkel 2). |
| --- | --- |

54.

Grupierand kehtib niikaua, kuni litsentsitava omandi õigused ei ole kehtivust kaotanud, aegunud või kehtetuks kuulutatud, sõltuvalt TTBERi kestusest. Oskusteabe puhul kehtib grupierand niikaua, kuni litsentsitav oskusteave püsib salajasena, välja arvatud juhul, kui oskusteave saab üldteatavaks litsentsisaaja tegevuse tagajärjel. Sel juhul kehtib grupierand lepingu kestuse lõpuni (vrd TTBERi artikkel 2).

| 55. | Grupierand kehtib iga lepinguga hõlmatud litsentsitava omandiõiguse suhtes ning lakkab kehtimast päeval, mil viimane intellektuaalomandi õigus, mis moodustab „tehnoloogia” TTBERi tähenduses, lõppeb, kehtetuks tunnistatakse või üldkättesaadavaks muutub (vrd eelmise punktiga). |
| --- | --- |

55.

Grupierand kehtib iga lepinguga hõlmatud litsentsitava omandiõiguse suhtes ning lakkab kehtimast päeval, mil viimane intellektuaalomandi õigus, mis moodustab „tehnoloogia” TTBERi tähenduses, lõppeb, kehtetuks tunnistatakse või üldkättesaadavaks muutub (vrd eelmise punktiga).

2.5.   Suhe muude grupieranditega

| 56. | TTBERis on käsitletud kahe ettevõtja vahelisi lepinguid, mis on seotud tehnoloogia litsentsimisega lepinguliste toodete tootmise eesmärgil. Tehnoloogia võib olla aga ka muud liiki lepingute osaks. Lisaks müüakse litsentsitavat tehnoloogiat sisaldavaid tooteid hiljem turul. Seetõttu on vajalik käsitleda seost TTBERi ja EMP lepingu XIV lisa punktis 6 viidatud õigusakti (määrus (EÜ) nr 2658/2000 EMP lepingu artikli 53 lõike 3 kohaldamise kohta spetsialiseerumiskokkuleppe liikide suhtes, (33) edaspidi „spetsialiseerumisgrupierand”), EMP lepingu XIV lisa punktis 7 viidatud õigusakti (määrus (EÜ) nr 2659/2000 EMP lepingu artikli 53 lõike 3 kohaldamise kohta uurimis- ja arenduskokkuleppe liikide suhtes, (34) edaspidi „uurimis- ja arendustegevuse grupierand”) ja vertikaallepingute kohta käiva grupierandi (35) vahel. |
| --- | --- |

56.

TTBERis on käsitletud kahe ettevõtja vahelisi lepinguid, mis on seotud tehnoloogia litsentsimisega lepinguliste toodete tootmise eesmärgil. Tehnoloogia võib olla aga ka muud liiki lepingute osaks. Lisaks müüakse litsentsitavat tehnoloogiat sisaldavaid tooteid hiljem turul. Seetõttu on vajalik käsitleda seost TTBERi ja EMP lepingu XIV lisa punktis 6 viidatud õigusakti (määrus (EÜ) nr 2658/2000 EMP lepingu artikli 53 lõike 3 kohaldamise kohta spetsialiseerumiskokkuleppe liikide suhtes, (33) edaspidi „spetsialiseerumisgrupierand”), EMP lepingu XIV lisa punktis 7 viidatud õigusakti (määrus (EÜ) nr 2659/2000 EMP lepingu artikli 53 lõike 3 kohaldamise kohta uurimis- ja arenduskokkuleppe liikide suhtes, (34) edaspidi „uurimis- ja arendustegevuse grupierand”) ja vertikaallepingute kohta käiva grupierandi (35) vahel.

2.5.1.   Spetsialiseerumiskokkulepete ning uurimis- ja arenduskokkulepete grupierandid

| 57. | Spetsialiseerumisgrupierandi artikli 1 lõike 1 punkti c kohaselt käsitleb see õigusakt muu hulgas ühise tootmise lepinguid, millega kaks ettevõtjat või rohkem lepivad kokku teatavate toodete ühises tootmises. Õigusakt laieneb intellektuaalomandi õiguste määramise või kasutamise kohta käivatele sätetele, tingimusel et need ei ole lepingu peamiseks sisuks, kuid on sellega otseselt seotud ning vajalikud selle rakendamiseks. |
| --- | --- |

57.

Spetsialiseerumisgrupierandi artikli 1 lõike 1 punkti c kohaselt käsitleb see õigusakt muu hulgas ühise tootmise lepinguid, millega kaks ettevõtjat või rohkem lepivad kokku teatavate toodete ühises tootmises. Õigusakt laieneb intellektuaalomandi õiguste määramise või kasutamise kohta käivatele sätetele, tingimusel et need ei ole lepingu peamiseks sisuks, kuid on sellega otseselt seotud ning vajalikud selle rakendamiseks.

| 58. | Kui ettevõtjad asutavad ühise tootmisettevõtte ning annavad sellele litsentsi sellise tehnoloogia kasutamiseks, mida kasutatakse ühisettevõttes toodetavate toodete tootmisel, ei kuulu selline litsentsimine TTBERi kohaldamisalasse, vaid spetsialiseerumisgrupierandi alla. Sellest tulenevalt loetakse litsentsimine ühise tootmisettevõtte kontekstis tavaliselt spetsialiseerumisegrupierandi alla kuuluvaks. Kui ühisettevõte aga hakkab tegelema tehnoloogia litsentsimisega kolmandatele osapooltele, ei seostu see ühisettevõtte tootmistegevusega ega kuulu seepärast õigusakti kohaldamisalasse. Sellised litsentsilepingud, mis ühendavad osapoolte tehnoloogiad, kujutavad endast tehnoloogiapuule, mida käsitletakse jaos IV.4. |
| --- | --- |

58.

Kui ettevõtjad asutavad ühise tootmisettevõtte ning annavad sellele litsentsi sellise tehnoloogia kasutamiseks, mida kasutatakse ühisettevõttes toodetavate toodete tootmisel, ei kuulu selline litsentsimine TTBERi kohaldamisalasse, vaid spetsialiseerumisgrupierandi alla. Sellest tulenevalt loetakse litsentsimine ühise tootmisettevõtte kontekstis tavaliselt spetsialiseerumisegrupierandi alla kuuluvaks. Kui ühisettevõte aga hakkab tegelema tehnoloogia litsentsimisega kolmandatele osapooltele, ei seostu see ühisettevõtte tootmistegevusega ega kuulu seepärast õigusakti kohaldamisalasse. Sellised litsentsilepingud, mis ühendavad osapoolte tehnoloogiad, kujutavad endast tehnoloogiapuule, mida käsitletakse jaos IV.4.

| 59. | Uurimis- ja arendustegevuse grupierand hõlmab lepinguid, millega kaks ettevõtjat või rohkem lepivad kokku ühises uurimis- ja arendustegevuses ning selle tulemuste ühises kasutamises. Artikli 2 lõike 11 kohaselt toimub uurimis- ja arendustegevus ning selle tulemuste kasutamine ühiselt juhul, kui seda tööd viib läbi ühine meeskond, organisatsioon või ettevõte või kolmas osapool lepingu osapoolte ühiselt antud ülesandel või see on jagatud osapoolte vahel ülesannete liikide järgi, nagu uurimistegevus, arendustegevus, tootmine ja turustamine, sealhulgas litsentsimine. |
| --- | --- |

59.

Uurimis- ja arendustegevuse grupierand hõlmab lepinguid, millega kaks ettevõtjat või rohkem lepivad kokku ühises uurimis- ja arendustegevuses ning selle tulemuste ühises kasutamises. Artikli 2 lõike 11 kohaselt toimub uurimis- ja arendustegevus ning selle tulemuste kasutamine ühiselt juhul, kui seda tööd viib läbi ühine meeskond, organisatsioon või ettevõte või kolmas osapool lepingu osapoolte ühiselt antud ülesandel või see on jagatud osapoolte vahel ülesannete liikide järgi, nagu uurimistegevus, arendustegevus, tootmine ja turustamine, sealhulgas litsentsimine.

| 60. | Sellest järeldub, et uurimis- ja arendustegevuse grupierand hõlmab litsentsimist osapoolte vahel ning osapooltelt ühisettevõttele uurimis- ja arendustegevuse lepingu raames. Selliste lepingute raames saavad osapooled määrata kindlaks ka uurimis- ja arendustegevuse tulemuste kolmandatele osapooltele litsentsimise tingimused. Kuid et litsentsi saanud kolmandad osapooled ei osale uurimis- ja arendustegevuse lepingus, ei käi kolmandate osapooltega sõlmitud üksikud litsentsilepingud uurimis- ja arendustegevuse grupierandi alla. Sellised litsentsilepingud kuuluvad TTBERi kohase grupierandi alla, kui need vastavad selle õigusakti tingimustele. |
| --- | --- |

60.

Sellest järeldub, et uurimis- ja arendustegevuse grupierand hõlmab litsentsimist osapoolte vahel ning osapooltelt ühisettevõttele uurimis- ja arendustegevuse lepingu raames. Selliste lepingute raames saavad osapooled määrata kindlaks ka uurimis- ja arendustegevuse tulemuste kolmandatele osapooltele litsentsimise tingimused. Kuid et litsentsi saanud kolmandad osapooled ei osale uurimis- ja arendustegevuse lepingus, ei käi kolmandate osapooltega sõlmitud üksikud litsentsilepingud uurimis- ja arendustegevuse grupierandi alla. Sellised litsentsilepingud kuuluvad TTBERi kohase grupierandi alla, kui need vastavad selle õigusakti tingimustele.

2.5.2.   Vertikaallepingute grupierand

| 61. | Vertikaalne grupierand hõlmab lepinguid kahe või enama ettevõtja vahel, kellest igaüks tegutseb kokkuleppe kohaldamisel tootmis- või turustusahela eri tasandil, mis käsitlevad tingimusi, mille alusel osapooled võivad teatud kaupu või teenuseid osta, müüa või edasi müüa. Seega hõlmab see tarne- ja turustuslepinguid. |
| --- | --- |

61.

Vertikaalne grupierand hõlmab lepinguid kahe või enama ettevõtja vahel, kellest igaüks tegutseb kokkuleppe kohaldamisel tootmis- või turustusahela eri tasandil, mis käsitlevad tingimusi, mille alusel osapooled võivad teatud kaupu või teenuseid osta, müüa või edasi müüa. Seega hõlmab see tarne- ja turustuslepinguid.

| 62. | Arvestades, et TTBERis on käsitletud vaid kahe osapoole vahelisi lepinguid ja et litsentsisaaja, müües litsentsitavat tehnoloogiat sisaldavaid tooteid, on vertikaalse grupierandi tähenduses tarnija, on need kaks grupierandit tihedas seoses. Litsentsiandja ja litsentsisaaja vaheline leping kuulub TTBERi kohaldamisalasse, samal ajal kui litsentsisaaja ja ostjate vahelised lepingud kuuluvad vertikaalse grupierandi alla ning vertikaalsete piirangute kohta antud suuniste kohaldamisalasse (36). |
| --- | --- |

62.

Arvestades, et TTBERis on käsitletud vaid kahe osapoole vahelisi lepinguid ja et litsentsisaaja, müües litsentsitavat tehnoloogiat sisaldavaid tooteid, on vertikaalse grupierandi tähenduses tarnija, on need kaks grupierandit tihedas seoses. Litsentsiandja ja litsentsisaaja vaheline leping kuulub TTBERi kohaldamisalasse, samal ajal kui litsentsisaaja ja ostjate vahelised lepingud kuuluvad vertikaalse grupierandi alla ning vertikaalsete piirangute kohta antud suuniste kohaldamisalasse (36).

| 63. | TTBER võimaldab grupierandit ka litsentsiandja ja litsentsisaaja vahelistele lepingutele, mis panevad litsentsisaajale kohustusi selle kohta, kuidas ta peab litsentsitavat tehnoloogiat sisaldavaid tooteid müüma. Eelkõige võidakse litsentsisaajat kohustada looma teatavat liiki turustussüsteemi, näiteks ainuturustust või valikulist turustust. Et selliste kohustuste rakendamiseks sõlmitavad turustuslepingud käiks grupierandi alla, peavad need vastama vertikaalse grupierandi nõuetele. Näiteks võib litsentsiandja kohustada litsentsisaajat looma erieeskirjade alusel ainuturustusel põhineva süsteemi. Kuid vertikaallepingute grupierandi artikli 4 lõikest b tuleneb, et turustajatel peab olema vabadus müüa passiivselt muude ainuturustajate territooriumidele. |
| --- | --- |

63.

TTBER võimaldab grupierandit ka litsentsiandja ja litsentsisaaja vahelistele lepingutele, mis panevad litsentsisaajale kohustusi selle kohta, kuidas ta peab litsentsitavat tehnoloogiat sisaldavaid tooteid müüma. Eelkõige võidakse litsentsisaajat kohustada looma teatavat liiki turustussüsteemi, näiteks ainuturustust või valikulist turustust. Et selliste kohustuste rakendamiseks sõlmitavad turustuslepingud käiks grupierandi alla, peavad need vastama vertikaalse grupierandi nõuetele. Näiteks võib litsentsiandja kohustada litsentsisaajat looma erieeskirjade alusel ainuturustusel põhineva süsteemi. Kuid vertikaallepingute grupierandi artikli 4 lõikest b tuleneb, et turustajatel peab olema vabadus müüa passiivselt muude ainuturustajate territooriumidele.

| 64. | Lisaks peavad turustajad olema põhimõtteliselt vabad müüma nii aktiivselt kui passiivselt territooriumidele, mis on kaetud muude litsentsitava tehnoloogia alusel oma tooteid tootvate litsentsisaajate turustussüsteemidega. Seda seetõttu, et vertikaalse grupierandi tähenduses on iga litsentsisaaja eraldi tarnija. Siiski võivad nimetatud õigusaktis sisalduva grupierandi aluseks olevad põhjused kehtida ka juhul, kui litsentsisaaja müüb litsentsitavat tehnoloogiat sisaldavaid tooteid litsentsiandjale kuuluva ühise tootemargi all. Kui litsentsitavat tehnoloogiat sisaldavaid tooteid müüakse ühise tootemargi identiteedi all, võivad litsentsisaajate turustussüsteemide vaheliste piirangute kohaldamiseks olla samad tulemuslikkusega seotud põhjused kui üheainsa vertikaalse turustussüsteemi siseste piirangute puhul. Kui vertikaalse grupierandi tingimused on täidetud, siis tõenäoliselt ei nõua EFTA järelevalveorgan selliste piirangute kõrvaldamist. Et ühise tootemargi identiteet saaks eksisteerida, tuleb tooteid müüa ja turustada ühise tootemargi all, mis domineerib kvaliteedi- ja muu vajaliku teabe edastamisel tarbijale. Ei piisa, kui toode kannab lisaks litsentsisaajate tootemargile litsentsiandja tootemarki, mis määratleb seda litsentsitava tehnoloogia allikana. |
| --- | --- |

64.

Lisaks peavad turustajad olema põhimõtteliselt vabad müüma nii aktiivselt kui passiivselt territooriumidele, mis on kaetud muude litsentsitava tehnoloogia alusel oma tooteid tootvate litsentsisaajate turustussüsteemidega. Seda seetõttu, et vertikaalse grupierandi tähenduses on iga litsentsisaaja eraldi tarnija. Siiski võivad nimetatud õigusaktis sisalduva grupierandi aluseks olevad põhjused kehtida ka juhul, kui litsentsisaaja müüb litsentsitavat tehnoloogiat sisaldavaid tooteid litsentsiandjale kuuluva ühise tootemargi all. Kui litsentsitavat tehnoloogiat sisaldavaid tooteid müüakse ühise tootemargi identiteedi all, võivad litsentsisaajate turustussüsteemide vaheliste piirangute kohaldamiseks olla samad tulemuslikkusega seotud põhjused kui üheainsa vertikaalse turustussüsteemi siseste piirangute puhul. Kui vertikaalse grupierandi tingimused on täidetud, siis tõenäoliselt ei nõua EFTA järelevalveorgan selliste piirangute kõrvaldamist. Et ühise tootemargi identiteet saaks eksisteerida, tuleb tooteid müüa ja turustada ühise tootemargi all, mis domineerib kvaliteedi- ja muu vajaliku teabe edastamisel tarbijale. Ei piisa, kui toode kannab lisaks litsentsisaajate tootemargile litsentsiandja tootemarki, mis määratleb seda litsentsitava tehnoloogia allikana.

3.   Grupierandiga loodav kaitse

| 65. | TTBERi artikli 3 kohaselt sõltub konkurentsi piiravate lepingute grupierand turuosa künnistest, mis piiravad grupierandi kohaldamisala lepingutega, mille puhul võib vaatamata sellele, et need võivad konkurentsi piirata, eeldada, et need täidavad EMP lepingu artikli 53 lõike 3 tingimused. Väljaspool turuosa künnistega loodud kaitset tuleb kohaldada individuaalset hindamist. Asjaolu, et turuosad ületavad künniseid, ei loo eeldust, et leping jääb artikli 53 lõike 1 kohaldamisalasse või et leping ei täida artikli 53 lõike 3 tingimusi. Raskekujuliste piirangute puudumisel on vaja teha turu analüüs. |
| --- | --- |

65.

TTBERi artikli 3 kohaselt sõltub konkurentsi piiravate lepingute grupierand turuosa künnistest, mis piiravad grupierandi kohaldamisala lepingutega, mille puhul võib vaatamata sellele, et need võivad konkurentsi piirata, eeldada, et need täidavad EMP lepingu artikli 53 lõike 3 tingimused. Väljaspool turuosa künnistega loodud kaitset tuleb kohaldada individuaalset hindamist. Asjaolu, et turuosad ületavad künniseid, ei loo eeldust, et leping jääb artikli 53 lõike 1 kohaldamisalasse või et leping ei täida artikli 53 lõike 3 tingimusi. Raskekujuliste piirangute puudumisel on vaja teha turu analüüs.

| 66. | Turuosa künnis, mida tuleb rakendada TTBERi kohase grupierandiga kaitsmise rakendamiseks, sõltub sellest, kas lepingu osapooled on konkurendid või mittekonkurendid. TTBERi tähenduses on ettevõtjad asjaomasel tehnoloogiaturul konkurendid juhul, kui nad litsentsivad konkureerivaid tehnoloogiaid. Turuosa künnise või raskekujuliste konkurentsipiirangute nimekirja kohaldamiseks tehnoloogiaturu potentsiaalset konkurentsi arvesse ei võeta. Väljaspool TTBERis sätestatud grupierandi kaitse raame võetakse tehnoloogiaturu potentsiaalset konkurentsi arvesse, kuid see ei vii konkurentide vaheliste lepingute suhtes tehtavate raskekujuliste konkurentsipiirangute nimekirja kohaldamisele (vt ka punkti 31). |
| --- | --- |

66.

Turuosa künnis, mida tuleb rakendada TTBERi kohase grupierandiga kaitsmise rakendamiseks, sõltub sellest, kas lepingu osapooled on konkurendid või mittekonkurendid. TTBERi tähenduses on ettevõtjad asjaomasel tehnoloogiaturul konkurendid juhul, kui nad litsentsivad konkureerivaid tehnoloogiaid. Turuosa künnise või raskekujuliste konkurentsipiirangute nimekirja kohaldamiseks tehnoloogiaturu potentsiaalset konkurentsi arvesse ei võeta. Väljaspool TTBERis sätestatud grupierandi kaitse raame võetakse tehnoloogiaturu potentsiaalset konkurentsi arvesse, kuid see ei vii konkurentide vaheliste lepingute suhtes tehtavate raskekujuliste konkurentsipiirangute nimekirja kohaldamisele (vt ka punkti 31).

| 67. | Ettevõtjad on konkurendid asjaomasel tooteturul, kui nad mõlemad tegutsevad samal toote- ja geograafilisel turul, kus müüakse litsentsitavat tehnoloogiat sisaldavaid tooteid (tegelikud konkurendid). Neid loetakse konkurentideks ka juhul, kui neil on reaalseid eeldusi teha suhteliste hindade aeglase, kuid pideva tõusu korral mõistlikult lühikese aja jooksul (37) asjaomasele toote- ja geograafilisele turule tulekuks vajalikke lisainvesteeringuid või muid vajalikke ümberlülitumiskulutusi (potentsiaalsed konkurendid). |
| --- | --- |

67.

Ettevõtjad on konkurendid asjaomasel tooteturul, kui nad mõlemad tegutsevad samal toote- ja geograafilisel turul, kus müüakse litsentsitavat tehnoloogiat sisaldavaid tooteid (tegelikud konkurendid). Neid loetakse konkurentideks ka juhul, kui neil on reaalseid eeldusi teha suhteliste hindade aeglase, kuid pideva tõusu korral mõistlikult lühikese aja jooksul (37) asjaomasele toote- ja geograafilisele turule tulekuks vajalikke lisainvesteeringuid või muid vajalikke ümberlülitumiskulutusi (potentsiaalsed konkurendid).

| 68. | Punktidest 66 ja 67 tuleneb, et kaks ettevõtjat ei ole TTBERi tähenduses konkurendid, kui litsentsiandja ei ole toodete tegelik ega potentsiaalne tarnija asjaomasel turul ning litsentsisaaja, kes tooteturul juba tegutseb, ei anna välja konkureeriva tehnoloogia litsentse, kuigi ta omab konkureerivat tehnoloogiat ning selle põhiselt toodab. Kuid osapooled muutuvad konkurentideks, kui litsentsisaaja hakkab hiljem oma tehnoloogiat välja litsentsima või litsentsiandja muutub tegelikuks või potentsiaalseks toodete tarnijaks asjaomasel turul. Sel juhul kehtib edasi mittekonkurentide vaheliste lepingute suhtes kohaldatav raskekujuliste piirangute nimekiri, kui lepingut pärast olulises osas ei täiendata, vt TTBERi artikli 4 lõiget 3 ja käesoleva otsuse punkti 31. |
| --- | --- |

68.

Punktidest 66 ja 67 tuleneb, et kaks ettevõtjat ei ole TTBERi tähenduses konkurendid, kui litsentsiandja ei ole toodete tegelik ega potentsiaalne tarnija asjaomasel turul ning litsentsisaaja, kes tooteturul juba tegutseb, ei anna välja konkureeriva tehnoloogia litsentse, kuigi ta omab konkureerivat tehnoloogiat ning selle põhiselt toodab. Kuid osapooled muutuvad konkurentideks, kui litsentsisaaja hakkab hiljem oma tehnoloogiat välja litsentsima või litsentsiandja muutub tegelikuks või potentsiaalseks toodete tarnijaks asjaomasel turul. Sel juhul kehtib edasi mittekonkurentide vaheliste lepingute suhtes kohaldatav raskekujuliste piirangute nimekiri, kui lepingut pärast olulises osas ei täiendata, vt TTBERi artikli 4 lõiget 3 ja käesoleva otsuse punkti 31.

| 69. | Konkurentide vaheliste lepingute puhul on turuosa künnis 20 % ning mittekonkurentide vaheliste lepingute puhul 30 % (vrd TTBERi artikli 3 lõiked 1 ja 2). Kui litsentsilepingu osapoolteks olevad ettevõtjad ei ole konkurendid, kuulub leping grupierandi alla juhul, kui kummagi osapoole turuosa mõjutatud asjaomastel tehnoloogia- ja tooteturgudel ei ületa 30 %. Kui litsentsilepingu osapoolteks olevad ettevõtjad on konkurendid, kuulub leping grupierandi alla juhul, kui osapoolte turuosad kokku asjaomastel tehnoloogia- ja tooteturgudel ei ületa 20 %. Turuosa künnised kehtivad nii tehnoloogiaturgude kui litsentsitavat tehnoloogiat sisaldavate toodete turgude kohta. Kui mõjutatud asjaomasel turul ületatakse kohaldatavat turuosa, ei kehti grupierand lepingu suhtes sellel asjaomasel turul. Kui näiteks litsentsileping käsitleb kahte eraldi tooteturgu või geograafilist turgu, võib juhtuda, et grupierand kehtib ühel turul, kuid mitte teisel. |
| --- | --- |

69.

Konkurentide vaheliste lepingute puhul on turuosa künnis 20 % ning mittekonkurentide vaheliste lepingute puhul 30 % (vrd TTBERi artikli 3 lõiked 1 ja 2). Kui litsentsilepingu osapoolteks olevad ettevõtjad ei ole konkurendid, kuulub leping grupierandi alla juhul, kui kummagi osapoole turuosa mõjutatud asjaomastel tehnoloogia- ja tooteturgudel ei ületa 30 %. Kui litsentsilepingu osapoolteks olevad ettevõtjad on konkurendid, kuulub leping grupierandi alla juhul, kui osapoolte turuosad kokku asjaomastel tehnoloogia- ja tooteturgudel ei ületa 20 %. Turuosa künnised kehtivad nii tehnoloogiaturgude kui litsentsitavat tehnoloogiat sisaldavate toodete turgude kohta. Kui mõjutatud asjaomasel turul ületatakse kohaldatavat turuosa, ei kehti grupierand lepingu suhtes sellel asjaomasel turul. Kui näiteks litsentsileping käsitleb kahte eraldi tooteturgu või geograafilist turgu, võib juhtuda, et grupierand kehtib ühel turul, kuid mitte teisel.

| 70. | Tehnoloogiaturu puhul tuleneb TTBERi artikli 3 lõikest 3, et litsentsiandja turuosa tuleb arvutada litsentsiandja ja kõigi litsentsisaajate litsentsitavat tehnoloogiat sisaldavate toodete ühendatud müüginäitajate alusel iga asjaomase turu kohta eraldi (38). Kui osapooled on konkurendid tehnoloogiaturul, tuleb litsentsisaaja oma tehnoloogiat sisaldavate toodete müük liita litsentsitavat tehnoloogiat sisaldavate toodete müügile. Uutele tehnoloogiatele, millel ei ole veel mingit läbimüüki tekkinud, määratakse turuosaks null. Tehnoloogia hakkab turuosa koguma, kui müük algab. |
| --- | --- |

70.

Tehnoloogiaturu puhul tuleneb TTBERi artikli 3 lõikest 3, et litsentsiandja turuosa tuleb arvutada litsentsiandja ja kõigi litsentsisaajate litsentsitavat tehnoloogiat sisaldavate toodete ühendatud müüginäitajate alusel iga asjaomase turu kohta eraldi (38). Kui osapooled on konkurendid tehnoloogiaturul, tuleb litsentsisaaja oma tehnoloogiat sisaldavate toodete müük liita litsentsitavat tehnoloogiat sisaldavate toodete müügile. Uutele tehnoloogiatele, millel ei ole veel mingit läbimüüki tekkinud, määratakse turuosaks null. Tehnoloogia hakkab turuosa koguma, kui müük algab.

| 71. | Tooteturgude puhul tuleb litsentsisaaja turuosa arvutada tema litsentsiandja tehnoloogiat sisaldavate toodete ja konkureerivate toodete müügi alusel, s.o litsentsisaaja kogu müügi alusel asjaomasel turul. Kui litsentsiandja on ka toodete tarnija asjaomasel turul, tuleb arvesse võtta ka litsentsiandja müüki kõnealusel tooteturul. Tooteturu turuosade arvutuses ei võeta aga litsentsisaaja ja/või litsentsiandja turuosa arvutamisel arvesse muude litsentsisaajate müüke. |
| --- | --- |

71.

Tooteturgude puhul tuleb litsentsisaaja turuosa arvutada tema litsentsiandja tehnoloogiat sisaldavate toodete ja konkureerivate toodete müügi alusel, s.o litsentsisaaja kogu müügi alusel asjaomasel turul. Kui litsentsiandja on ka toodete tarnija asjaomasel turul, tuleb arvesse võtta ka litsentsiandja müüki kõnealusel tooteturul. Tooteturu turuosade arvutuses ei võeta aga litsentsisaaja ja/või litsentsiandja turuosa arvutamisel arvesse muude litsentsisaajate müüke.

| 72. | Turuosad tuleb arvutada müügiväärtuse andmete alusel, kui sellised andmed on kättesaadavad. Sellised andmed annavad tavaliselt täpsema ülevaate tehnoloogia tugevusest kui mahuandmed. Kuid kui väärtusepõhiseid andmeid ei ole saada, võib kasutada muud usaldusväärset turuteavet, kaasa arvatud müügimahu andmed. |
| --- | --- |

72.

Turuosad tuleb arvutada müügiväärtuse andmete alusel, kui sellised andmed on kättesaadavad. Sellised andmed annavad tavaliselt täpsema ülevaate tehnoloogia tugevusest kui mahuandmed. Kuid kui väärtusepõhiseid andmeid ei ole saada, võib kasutada muud usaldusväärset turuteavet, kaasa arvatud müügimahu andmed.

| 73. | Eespool esitatud põhimõtteid saab illustreerida järgmiste näidetega:
  Mittekonkurentide vaheline litsentsimine


  Näide 1Biotehnoloogiliste toodete ja tehnikate väljatöötamisele spetsialiseerunud firma A on töötanud välja uue toote Xeran. Ta ei tegele Xerani tootmisega, tal ei ole selleks ei tootmis- ega turustusvõimalusi. Firma B on üks nendest firmadest, kes toodab konkureerivaid tooteid vabalt kättesaadavate ja litsentsivabade tehnoloogiate alusel. Aastal 1 müüs B vabalt kättesaadavate tehnoloogiate alusel toodetud tooteid 25 miljoni euro väärtuses. Aastal 2 andis firma A firmale B Xerani tootmise litsentsi. Sel aastal müüs B vabalt kättesaadavate tehnoloogiate alusel toodetud tooteid 15 miljoni euro väärtuses ning 15 miljoni euro väärtuses Xerani. Aastal 3 ning järgnevatel aastatel tootis B ainult Xerani ning müüs seda aastas 40 miljoni euro väärtuses. Aastal 2 andis firma A litsentsi ka firmale C. C ei tegutsenud varem sellel tooteturul. C toodab ja müüb ainult Xerani – aastal 2 tootis ta seda 10 miljoni euro väärtuses, aastal 3 ja edaspidi 15 miljoni euro väärtuses. On kindlaks tehtud, et kogu Xerani ja selle asendajate turu koguväärtus, kus tegutsevad firmad B ja C, on 200 miljonit eurot aastas.Aastal 2, mil litsentsileping sõlmiti, oli firma A osa tehnoloogiaturul 0 %, sest tema turuosa tuli arvutada Xerani eelnenud aasta kogumüügi alusel. Aastal 3 oli firma A osa tehnoloogiaturul 12,5 %, mis peegeldas firmade B ja C aastal 2 toodetud Xerani väärtust. Aastal 4 ja edaspidi oli firma A osa tehnoloogiaturul 27,5 %, mis peegeldas firmade B ja C eelnenud aastal toodetud Xerani väärtust.Aastal 2 oli firma B osa tooteturul 12,5 %, mis peegeldas firma 25 miljoni euro suurust müüki aastal 1. Aastal 3 oli firma B turuosa 15 %, sest aastal 2 kasvas tema müük 30 miljoni euroni. Aastal 4 ja edaspidi oli firma B turuosa 20 %, sest ta läbimüük oli 40 miljonit eurot aastas. Firma C osa tooteturul oli 0 % aastatel 1 ja 2, 5 % aastal 3 ning seejärel 7,5 %.Et litsentsilepingud on sõlmitud mittekonkurentide vahel ning firmade A, B ja C üksikud turuosad olid kõigil aastatel alla 30 %, kuuluvad lepingud TTBERis sätestatud grupierandi kaitse alla.



  Näide 2Olukord on sama, mis näites 1, kuid firmad B ja C tegutsevad erinevatel geograafilistel turgudel. On kindlaks tehtud, et Xerani ja selle asendajate turu koguväärtus kummalgi geograafilisel turul on 100 miljonit eurot aastas.Sel juhul tuleb arvutada firma A osa tehnoloogiaturul kummagi geograafilise turu kohta. Turul, kus tegutseb firma B, sõltub firma A turuosa Xerani müügist firma B poolt. Et käesolevas näites võetakse kogu turu väärtuseks 100 miljonit eurot, s.o pool näite 1 turu suurusest, on firma A turuosa aastal 2 0 %, aastal 3 15 % ja edaspidi 40 %. Firma B turuosa on aastal 2 25 %, aastal 3 30 % ja edaspidi 40 %. Aastatel 2 ja 3 ei ületa ei firma A ega B turuosa 30 % künnist. Alates aastast 4 künnis siiski ületatakse ning see tähendab, et pärast aastat 6 ei saa firmade A ja B vaheline litsentsileping, kooskõlas TTBERi artikli 8 lõikega 2, enam grupierandi kaitse alla kuuluda, vaid seda tuleb hinnata üksikjuhtumina.Turul, kus tegutseb firma C, sõltub firma A turuosa Xerani müügist firma C poolt. Firma C eelnenud aasta müügi alusel on firma A osa tehnoloogiaturul aastal 2 0 %, aastal 3 10 % ja edaspidi 15 %. Firma C osa tooteturul on sama: aastal 2 0 %, aastal 3 10 % ja edaspidi 15 %. Seega jääb firmade A ja C vaheline litsentsileping kogu perioodi kestel grupierandi kaitse alla.

  Konkurentide vaheline litsentsimine


  Näide 3Firmad A ja B tegutsevad teatava keemiatoote samal asjaomasel toote- ja geograafilisel turul. Neil kummalgi on erinevate, selle toote tootmiseks kasutatavate tehnoloogiate patent. Aastal 1 sõlmivad firmad A ja B litsentsilepingud, mis lubavad neil kasutada vastastikku teineteise tehnoloogiaid. Aastal 1 kasutavad firmad A ja B tootmiseks ainult oma tehnoloogiat, ning firma A müüb oma toodet 15 miljoni euro väärtuses ja firma B müüb oma toodet 20 miljoni euro väärtuses. Alates aastast 2 kasutavad mõlemad lisaks oma tehnoloogiale ka vastaspoole oma. Alates sellest aastast müüb firma A 10 miljoni euro väärtuses oma tehnoloogial põhinevat toodet ja 10 miljoni euro väärtuses firma B tehnoloogial põhinevat toodet. Firma B müüb alates aastast 2 15 miljoni euro väärtuses oma tehnoloogial põhinevat toodet ja 10 miljoni euro väärtuses firma A tehnoloogial põhinevat toodet. On kindlaks tehtud, et toote ja selle asendajate kogu turu väärtus on 100 miljonit eurot aastas.Et hinnata TTBERi kohast litsentsilepingut, tuleb arvutada firmade A ja B osad nii tehnoloogia- kui ka tooteturul. Firma A osa tehnoloogiaturul sõltub eelnenud aastal firmade A ja B poolt müüdud firma A tehnoloogial põhineva toote kogusest. Aastal 2 on firma A osa tehnoloogiaturul seega 15 %, mis peegeldab tema oma tootmist ja müüki 15 miljoni euro ulatuses aastal 1. Alates aastast 3 on firma A osa tehnoloogiaturul 20 %, mis peegeldab firma A tehnoloogial põhineva toote tootmist ja müüki firmade A ja B poolt 20 miljoni euro ulatuses (kumbki 10 miljonit eurot). Samamoodi on firma B osa tehnoloogiaturul aastal 2 20 % ning seejärel 25 %.Firmade A ja B osad tooteturul olenevad nende toodete müügist eelnenud aastal, sõltumata kasutatud tehnoloogiast. Firma A osa tooteturul on aastal 2 15 % ning seejärel 20 %. Firma B osa tooteturul on aastal 2 20 % ning seejärel 25 %.Et leping on sõlmitud konkurentide vahel, peab nende summaarne turuosa nii tehnoloogia- kui ka tooteturul jääma grupierandi kaitse alla kuulumiseks allapoole 20 % turuosa künnist. On selge, et kõnealusel juhul asi nii ei ole. Firmade summaarne osa tehnoloogia- ja tooteturul on aastal 2 35 % ning seejärel 45 %. Seetõttu tuleb kõnealust konkurentide vahelist lepingut hinnata üksikjuhtumina. |
| --- | --- |

73.

Eespool esitatud põhimõtteid saab illustreerida järgmiste näidetega:

Mittekonkurentide vaheline litsentsimine

Näide 1Biotehnoloogiliste toodete ja tehnikate väljatöötamisele spetsialiseerunud firma A on töötanud välja uue toote Xeran. Ta ei tegele Xerani tootmisega, tal ei ole selleks ei tootmis- ega turustusvõimalusi. Firma B on üks nendest firmadest, kes toodab konkureerivaid tooteid vabalt kättesaadavate ja litsentsivabade tehnoloogiate alusel. Aastal 1 müüs B vabalt kättesaadavate tehnoloogiate alusel toodetud tooteid 25 miljoni euro väärtuses. Aastal 2 andis firma A firmale B Xerani tootmise litsentsi. Sel aastal müüs B vabalt kättesaadavate tehnoloogiate alusel toodetud tooteid 15 miljoni euro väärtuses ning 15 miljoni euro väärtuses Xerani. Aastal 3 ning järgnevatel aastatel tootis B ainult Xerani ning müüs seda aastas 40 miljoni euro väärtuses. Aastal 2 andis firma A litsentsi ka firmale C. C ei tegutsenud varem sellel tooteturul. C toodab ja müüb ainult Xerani – aastal 2 tootis ta seda 10 miljoni euro väärtuses, aastal 3 ja edaspidi 15 miljoni euro väärtuses. On kindlaks tehtud, et kogu Xerani ja selle asendajate turu koguväärtus, kus tegutsevad firmad B ja C, on 200 miljonit eurot aastas.Aastal 2, mil litsentsileping sõlmiti, oli firma A osa tehnoloogiaturul 0 %, sest tema turuosa tuli arvutada Xerani eelnenud aasta kogumüügi alusel. Aastal 3 oli firma A osa tehnoloogiaturul 12,5 %, mis peegeldas firmade B ja C aastal 2 toodetud Xerani väärtust. Aastal 4 ja edaspidi oli firma A osa tehnoloogiaturul 27,5 %, mis peegeldas firmade B ja C eelnenud aastal toodetud Xerani väärtust.Aastal 2 oli firma B osa tooteturul 12,5 %, mis peegeldas firma 25 miljoni euro suurust müüki aastal 1. Aastal 3 oli firma B turuosa 15 %, sest aastal 2 kasvas tema müük 30 miljoni euroni. Aastal 4 ja edaspidi oli firma B turuosa 20 %, sest ta läbimüük oli 40 miljonit eurot aastas. Firma C osa tooteturul oli 0 % aastatel 1 ja 2, 5 % aastal 3 ning seejärel 7,5 %.Et litsentsilepingud on sõlmitud mittekonkurentide vahel ning firmade A, B ja C üksikud turuosad olid kõigil aastatel alla 30 %, kuuluvad lepingud TTBERis sätestatud grupierandi kaitse alla.

Näide 2Olukord on sama, mis näites 1, kuid firmad B ja C tegutsevad erinevatel geograafilistel turgudel. On kindlaks tehtud, et Xerani ja selle asendajate turu koguväärtus kummalgi geograafilisel turul on 100 miljonit eurot aastas.Sel juhul tuleb arvutada firma A osa tehnoloogiaturul kummagi geograafilise turu kohta. Turul, kus tegutseb firma B, sõltub firma A turuosa Xerani müügist firma B poolt. Et käesolevas näites võetakse kogu turu väärtuseks 100 miljonit eurot, s.o pool näite 1 turu suurusest, on firma A turuosa aastal 2 0 %, aastal 3 15 % ja edaspidi 40 %. Firma B turuosa on aastal 2 25 %, aastal 3 30 % ja edaspidi 40 %. Aastatel 2 ja 3 ei ületa ei firma A ega B turuosa 30 % künnist. Alates aastast 4 künnis siiski ületatakse ning see tähendab, et pärast aastat 6 ei saa firmade A ja B vaheline litsentsileping, kooskõlas TTBERi artikli 8 lõikega 2, enam grupierandi kaitse alla kuuluda, vaid seda tuleb hinnata üksikjuhtumina.Turul, kus tegutseb firma C, sõltub firma A turuosa Xerani müügist firma C poolt. Firma C eelnenud aasta müügi alusel on firma A osa tehnoloogiaturul aastal 2 0 %, aastal 3 10 % ja edaspidi 15 %. Firma C osa tooteturul on sama: aastal 2 0 %, aastal 3 10 % ja edaspidi 15 %. Seega jääb firmade A ja C vaheline litsentsileping kogu perioodi kestel grupierandi kaitse alla.

Konkurentide vaheline litsentsimine

Näide 3Firmad A ja B tegutsevad teatava keemiatoote samal asjaomasel toote- ja geograafilisel turul. Neil kummalgi on erinevate, selle toote tootmiseks kasutatavate tehnoloogiate patent. Aastal 1 sõlmivad firmad A ja B litsentsilepingud, mis lubavad neil kasutada vastastikku teineteise tehnoloogiaid. Aastal 1 kasutavad firmad A ja B tootmiseks ainult oma tehnoloogiat, ning firma A müüb oma toodet 15 miljoni euro väärtuses ja firma B müüb oma toodet 20 miljoni euro väärtuses. Alates aastast 2 kasutavad mõlemad lisaks oma tehnoloogiale ka vastaspoole oma. Alates sellest aastast müüb firma A 10 miljoni euro väärtuses oma tehnoloogial põhinevat toodet ja 10 miljoni euro väärtuses firma B tehnoloogial põhinevat toodet. Firma B müüb alates aastast 2 15 miljoni euro väärtuses oma tehnoloogial põhinevat toodet ja 10 miljoni euro väärtuses firma A tehnoloogial põhinevat toodet. On kindlaks tehtud, et toote ja selle asendajate kogu turu väärtus on 100 miljonit eurot aastas.Et hinnata TTBERi kohast litsentsilepingut, tuleb arvutada firmade A ja B osad nii tehnoloogia- kui ka tooteturul. Firma A osa tehnoloogiaturul sõltub eelnenud aastal firmade A ja B poolt müüdud firma A tehnoloogial põhineva toote kogusest. Aastal 2 on firma A osa tehnoloogiaturul seega 15 %, mis peegeldab tema oma tootmist ja müüki 15 miljoni euro ulatuses aastal 1. Alates aastast 3 on firma A osa tehnoloogiaturul 20 %, mis peegeldab firma A tehnoloogial põhineva toote tootmist ja müüki firmade A ja B poolt 20 miljoni euro ulatuses (kumbki 10 miljonit eurot). Samamoodi on firma B osa tehnoloogiaturul aastal 2 20 % ning seejärel 25 %.Firmade A ja B osad tooteturul olenevad nende toodete müügist eelnenud aastal, sõltumata kasutatud tehnoloogiast. Firma A osa tooteturul on aastal 2 15 % ning seejärel 20 %. Firma B osa tooteturul on aastal 2 20 % ning seejärel 25 %.Et leping on sõlmitud konkurentide vahel, peab nende summaarne turuosa nii tehnoloogia- kui ka tooteturul jääma grupierandi kaitse alla kuulumiseks allapoole 20 % turuosa künnist. On selge, et kõnealusel juhul asi nii ei ole. Firmade summaarne osa tehnoloogia- ja tooteturul on aastal 2 35 % ning seejärel 45 %. Seetõttu tuleb kõnealust konkurentide vahelist lepingut hinnata üksikjuhtumina.

4.   Raskekujulised konkurentsipiirangud vastavalt grupierandile

4.1.   Üldpõhimõtted

| 74. | TTBERi artikkel 4 sisaldab raskekujuliste konkurentsipiirangute nimekirja. Piirangu liigitamine raskekujuliseks põhineb piirangu olemusel ning kogemusel, mis näitab, et sellised piirangud on peaaegu alati konkurentsivastased. Euroopa Ühenduse kohtute pretsedendiõiguse (39) kohaselt võivad sellised piirangud tuleneda lepingu selgest eesmärgist või konkreetse juhtumi asjaoludest (vrd punkt 14). |
| --- | --- |

74.

TTBERi artikkel 4 sisaldab raskekujuliste konkurentsipiirangute nimekirja. Piirangu liigitamine raskekujuliseks põhineb piirangu olemusel ning kogemusel, mis näitab, et sellised piirangud on peaaegu alati konkurentsivastased. Euroopa Ühenduse kohtute pretsedendiõiguse (39) kohaselt võivad sellised piirangud tuleneda lepingu selgest eesmärgist või konkreetse juhtumi asjaoludest (vrd punkt 14).

| 75. | Kui tehnosiirde kokkulepe sisaldab raskekujulist konkurentsipiirangut, siis tuleneb TTBERi artikli 4 lõigetest 1 ja 2, et leping jääb tervikuna väljapoole grupierandi kohaldamisala. TTBERi tähenduses ei saa raskekujulisi konkurentsipiiranguid ülejäänud lepingust eraldada. Lisaks arvab EFTA järelevalveamet, et üksikjuhtumite hindamise kontekstis täidavad raskekujulised konkurentsipiirangud vaid erandjuhul EMP lepingu artikli 53 lõike 3 tingimused (vrd punkt 18). |
| --- | --- |

75.

Kui tehnosiirde kokkulepe sisaldab raskekujulist konkurentsipiirangut, siis tuleneb TTBERi artikli 4 lõigetest 1 ja 2, et leping jääb tervikuna väljapoole grupierandi kohaldamisala. TTBERi tähenduses ei saa raskekujulisi konkurentsipiiranguid ülejäänud lepingust eraldada. Lisaks arvab EFTA järelevalveamet, et üksikjuhtumite hindamise kontekstis täidavad raskekujulised konkurentsipiirangud vaid erandjuhul EMP lepingu artikli 53 lõike 3 tingimused (vrd punkt 18).

| 76. | TTBERi artiklis 4 tehakse vahet lepingutel konkurentide ja mittekonkurentide vahel. |
| --- | --- |

76.

TTBERi artiklis 4 tehakse vahet lepingutel konkurentide ja mittekonkurentide vahel.

4.2.   Konkurentide vahelised lepingud

| 77. | Artikli 4 lõikes 1 loetletakse konkurentide vahelise litsentsimisega seotud raskekujulised konkurentsipiirangud. Vastavalt artikli 4 lõikele 1 ei käsitleta TTBERis lepinguid, mille eesmärgiks on otseselt või kaudselt, üksikult või poolte kontrolli all olevate muude teguritega kombineeritult:






  a) | piirata osaleva ettevõtja võimalust määrata hindu toodete müümisel kolmandatele osapooltele; |
| --- | --- | --- |

77.

Artikli 4 lõikes 1 loetletakse konkurentide vahelise litsentsimisega seotud raskekujulised konkurentsipiirangud. Vastavalt artikli 4 lõikele 1 ei käsitleta TTBERis lepinguid, mille eesmärgiks on otseselt või kaudselt, üksikult või poolte kontrolli all olevate muude teguritega kombineeritult:

a)

piirata osaleva ettevõtja võimalust määrata hindu toodete müümisel kolmandatele osapooltele;

| b) | piirata tootmismahtu, välja arvatud lepinguliste toodete tootmismahtu, mis on litsentsisaajale kehtestatud mittevastastikuse kokkuleppega või mis on kehtestatud ainult ühele litsentsisaajale vastastikuse kokkuleppega; |
| --- | --- |

b)

piirata tootmismahtu, välja arvatud lepinguliste toodete tootmismahtu, mis on litsentsisaajale kehtestatud mittevastastikuse kokkuleppega või mis on kehtestatud ainult ühele litsentsisaajale vastastikuse kokkuleppega;

| c) | jagada turge või kliente, välja arvatud






  i) | litsentsisaaja kohustus kasutada tootmisel litsentsitavat tehnoloogia ühel või mitmel tehnilisel kasutusalal või ühel või mitmel tooteturul; |
| --- | --- | --- |

c)

jagada turge või kliente, välja arvatud

i)

litsentsisaaja kohustus kasutada tootmisel litsentsitavat tehnoloogia ühel või mitmel tehnilisel kasutusalal või ühel või mitmel tooteturul;

| ii) | mittevastastikuse kokkuleppe alusel litsentsiandja ja/või litsentsisaaja kohustus mitte kasutada litsentsitavat tehnoloogiat ühel või mitmel tehnilisel kasutusalal või ühel või mitmel tooteturul või ühel või mitmel ainuõiguslikul territooriumil, mis on reserveeritud teisele kokkuleppeosalisele; |
| --- | --- |

ii)

mittevastastikuse kokkuleppe alusel litsentsiandja ja/või litsentsisaaja kohustus mitte kasutada litsentsitavat tehnoloogiat ühel või mitmel tehnilisel kasutusalal või ühel või mitmel tooteturul või ühel või mitmel ainuõiguslikul territooriumil, mis on reserveeritud teisele kokkuleppeosalisele;

| iii) | litsentsiandja kohustus mitte anda teataval territooriumil tehnoloogialitsentsi teisele litsentsisaajale; |
| --- | --- |

iii)

litsentsiandja kohustus mitte anda teataval territooriumil tehnoloogialitsentsi teisele litsentsisaajale;

| iv) | mittevastastikuse kokkuleppe alusel litsentsisaaja ja/või litsentsiandja aktiivse ja/või passiivse müügi piiramine ainuõigusliku territooriumi või ainuõigusliku kliendirühmaga, mille on reserveerinud teine kokkuleppeosaline; |
| --- | --- |

iv)

mittevastastikuse kokkuleppe alusel litsentsisaaja ja/või litsentsiandja aktiivse ja/või passiivse müügi piiramine ainuõigusliku territooriumi või ainuõigusliku kliendirühmaga, mille on reserveerinud teine kokkuleppeosaline;

| v) | mittevastastikuse kokkuleppe alusel litsentsisaaja aktiivse müügi piiramine ainuõigusliku territooriumi või ainuõigusliku kliendirühmaga, mille litsentsiandja on määranud teisele litsentsisaajale, tingimusel et viimane ei olnud selle litsentsilepingu sõlmimise ajal litsentsiandja suhtes konkureeriv ettevõtja; |
| --- | --- |

v)

mittevastastikuse kokkuleppe alusel litsentsisaaja aktiivse müügi piiramine ainuõigusliku territooriumi või ainuõigusliku kliendirühmaga, mille litsentsiandja on määranud teisele litsentsisaajale, tingimusel et viimane ei olnud selle litsentsilepingu sõlmimise ajal litsentsiandja suhtes konkureeriv ettevõtja;

| vi) | litsentsisaaja kohustus toota lepingulisi tooteid ainult oma tarbeks, tingimusel et litsentsisaajal ei keelata aktiivselt ega passiivselt müüa lepingulisi tooteid kasutamiseks oma toodete varuosadena; |
| --- | --- |

vi)

litsentsisaaja kohustus toota lepingulisi tooteid ainult oma tarbeks, tingimusel et litsentsisaajal ei keelata aktiivselt ega passiivselt müüa lepingulisi tooteid kasutamiseks oma toodete varuosadena;

| vii) | mittevastastikuse kokkuleppe alusel litsentsisaaja kohustus toota lepingulisi tooteid ainult teatavale konkreetsele kliendile, kui litsents on antud eesmärgiga luua kõnealusele kliendile alternatiivne tarneallikas; |
| --- | --- |

vii)

mittevastastikuse kokkuleppe alusel litsentsisaaja kohustus toota lepingulisi tooteid ainult teatavale konkreetsele kliendile, kui litsents on antud eesmärgiga luua kõnealusele kliendile alternatiivne tarneallikas;

| d) | piirata litsentsisaaja võimalust kasutada oma tehnoloogiat või mis tahes kokkuleppeosalise võimalust tegelda uurimis- ja arendustegevusega, välja arvatud juhul, kui kõnealune piirang on hädavajalik selleks, et hoida ära litsentsitava oskusteabe avalikustamine kolmandatele osapooltele. |
| --- | --- |

d)

piirata litsentsisaaja võimalust kasutada oma tehnoloogiat või mis tahes kokkuleppeosalise võimalust tegelda uurimis- ja arendustegevusega, välja arvatud juhul, kui kõnealune piirang on hädavajalik selleks, et hoida ära litsentsitava oskusteabe avalikustamine kolmandatele osapooltele.

| 78. | Mitme raskekujulise piirangu puhul tehakse TTBERis vahet vastastikustel ja mittevastastikustel lepingutel. Raskekujuliste konkurentsipiirangute nimekiri on konkurentide vaheliste vastastikuste lepingute puhul rangem kui mittevastastikuste lepingute puhul. Vastastikused lepingud on vastastikuse litsentsimise lepingud, mille puhul litsentsitavad tehnoloogiad konkureerivad või neid saab kasutada konkureerivate toodete tootmiseks. Mittevastastikune leping on leping, millega üks osapool annab teisele litsentsi oma tehnoloogiale või, vastastikuse litsentsimise puhul, litsentsitavad tehnoloogiad ei konkureeri ning neid ei saa kasutada konkureerivate toodete tootmiseks. Leping ei ole veel vastastikune, kui ta sisaldab tagasiloovutamise kohustust või kui litsentsisaaja litsentsib litsentsitava tehnoloogia omapoolsed täiustused tagasi. Juhul kui mittevastastikune leping muutub hiljem vastastikuseks tänu teise litsentsilepingu sõlmimisele samade osapoolte vahel, võivad nad esimest litsentsilepingut täiendada, et vältida raskekujulise konkurentsipiirangu sisaldumist lepingus. Üksikjuhtumi hindamisel võtab EFTA järelevalveamet arvesse esimese lepingu sõlmimisest teise lepingu sõlmimiseni kulunud aega. |
| --- | --- |

78.

Mitme raskekujulise piirangu puhul tehakse TTBERis vahet vastastikustel ja mittevastastikustel lepingutel. Raskekujuliste konkurentsipiirangute nimekiri on konkurentide vaheliste vastastikuste lepingute puhul rangem kui mittevastastikuste lepingute puhul. Vastastikused lepingud on vastastikuse litsentsimise lepingud, mille puhul litsentsitavad tehnoloogiad konkureerivad või neid saab kasutada konkureerivate toodete tootmiseks. Mittevastastikune leping on leping, millega üks osapool annab teisele litsentsi oma tehnoloogiale või, vastastikuse litsentsimise puhul, litsentsitavad tehnoloogiad ei konkureeri ning neid ei saa kasutada konkureerivate toodete tootmiseks. Leping ei ole veel vastastikune, kui ta sisaldab tagasiloovutamise kohustust või kui litsentsisaaja litsentsib litsentsitava tehnoloogia omapoolsed täiustused tagasi. Juhul kui mittevastastikune leping muutub hiljem vastastikuseks tänu teise litsentsilepingu sõlmimisele samade osapoolte vahel, võivad nad esimest litsentsilepingut täiendada, et vältida raskekujulise konkurentsipiirangu sisaldumist lepingus. Üksikjuhtumi hindamisel võtab EFTA järelevalveamet arvesse esimese lepingu sõlmimisest teise lepingu sõlmimiseni kulunud aega.

| 79. | Artikli 4 lõike 1 punktis a sisalduv raskekujuline konkurentsipiirang on seotud konkurentide vaheliste lepingutega, mille eesmärgiks on kolmandatele osapooltele müüdavate, sealhulgas litsentsitavat tehnoloogiat sisaldavate kaupade hindade kinnitamine. Konkurentide vahelised hinnakokkulepped on juba oma eesmärgilt konkurentsi piiravad. Hinnakokkulepe võib olla otsese lepinguna täpse hinna kohta või hinnakirja kohta koos teatavate maksimaalselt lubatavate allahindlustega. Ei ole oluline, kas lepingus käsitletakse kindlaksmääratud, minimaalseid, maksimaalseid või soovitatavaid hindu. Hinnakokkuleppeid saab rakendada ka kaudselt, kohaldades tingimusi, mis peavad pärssima huvi kokkulepitud hinnatasemest hälbida, näiteks nähes ette, et litsentsitasu määr tõuseb, kui toodete hindu langetatakse allapoole teatavat taset. Samal ajal litsentsisaaja kohustus maksta teatavat minimaalset litsentsitasu ei tähenda hinnakokkulepet. |
| --- | --- |

79.

Artikli 4 lõike 1 punktis a sisalduv raskekujuline konkurentsipiirang on seotud konkurentide vaheliste lepingutega, mille eesmärgiks on kolmandatele osapooltele müüdavate, sealhulgas litsentsitavat tehnoloogiat sisaldavate kaupade hindade kinnitamine. Konkurentide vahelised hinnakokkulepped on juba oma eesmärgilt konkurentsi piiravad. Hinnakokkulepe võib olla otsese lepinguna täpse hinna kohta või hinnakirja kohta koos teatavate maksimaalselt lubatavate allahindlustega. Ei ole oluline, kas lepingus käsitletakse kindlaksmääratud, minimaalseid, maksimaalseid või soovitatavaid hindu. Hinnakokkuleppeid saab rakendada ka kaudselt, kohaldades tingimusi, mis peavad pärssima huvi kokkulepitud hinnatasemest hälbida, näiteks nähes ette, et litsentsitasu määr tõuseb, kui toodete hindu langetatakse allapoole teatavat taset. Samal ajal litsentsisaaja kohustus maksta teatavat minimaalset litsentsitasu ei tähenda hinnakokkulepet.

| 80. | Kui litsentsitasud arvutatakse üksiktoodete müügi alusel, mõjutab litsentsitasu suurus otseselt toote marginaalkulu ning seega ka toote hinda. (40) Konkurendid võivad seetõttu kasutada turustusahelas madalamal asuvatel turgudel hindade koordineerimiseks vastastikust litsentsimist koos vastastikku makstavate litsentsitasudega (41). EFTA järelevalveamet kohtleb vastastikust litsentsimist koos vastastikuse litsentsitasude maksmisega hinnakokkuleppena vaid juhul, kui lepingul ei ole mingit konkurentsi soodustavat sihti ning see ei ole seega heauskne litsentsileping. Juhtudel, kui leping ei loo mingit väärtust ning sellel ei ole seetõttu mingit põhjendatud ärilist õigustust, on leping silmakirjalik ning seda tuleb pidada kartellileppeks. |
| --- | --- |

80.

Kui litsentsitasud arvutatakse üksiktoodete müügi alusel, mõjutab litsentsitasu suurus otseselt toote marginaalkulu ning seega ka toote hinda. (40) Konkurendid võivad seetõttu kasutada turustusahelas madalamal asuvatel turgudel hindade koordineerimiseks vastastikust litsentsimist koos vastastikku makstavate litsentsitasudega (41). EFTA järelevalveamet kohtleb vastastikust litsentsimist koos vastastikuse litsentsitasude maksmisega hinnakokkuleppena vaid juhul, kui lepingul ei ole mingit konkurentsi soodustavat sihti ning see ei ole seega heauskne litsentsileping. Juhtudel, kui leping ei loo mingit väärtust ning sellel ei ole seetõttu mingit põhjendatud ärilist õigustust, on leping silmakirjalik ning seda tuleb pidada kartellileppeks.

| 81. | Artikli 4 lõike 1 punktis a sätestatud raskekujuline konkurentsipiirang hõlmab ka lepinguid, mille puhul litsentsitasusid arvutatakse kõikide toodete müügi alusel, sõltumata sellest, kas nende tootmisel kasutatakse litsentsitavat tehnoloogiat. Selliste lepingute suhtes kohaldatakse samuti artikli 4 lõike 1 punkti d, mille kohaselt ei tohi piirata litsentsisaaja võimalust kasutada oma tehnoloogiat (vt punkti 95). Üldiselt sellised lepingud piiravad konkurentsi, sest leping suurendab litsentsisaaja jaoks tema oma konkureeriva tehnoloogia kasutamise kulusid ning piirab enne lepingut eksisteerinud konkurentsi (42). See kehtib nii vastastikuste kui ka mittevastastikuste lepingute kohta. Leping, mille kohaselt litsentsitasusid arvutatakse kõikide toodete müügi alusel, võib erandlikult siiski täita EMP lepingu artikli 53 lõike 3 tingimused üksikjuhtumil, kui objektiivsete tegurite alusel võib järeldada, et piirang on konkurentsi soodustava litsentsimise toimumiseks hädavajalik. Nii võib olla juhul, kui piirangu puudumisel oleks litsentsisaaja tasutavat litsentsitasu võimatu või liiga raske arvutada ja jälgida, näiteks seetõttu, et litsentsiandja tehnoloogia ei jäta lõpptootele mingit nähtavat jälge ning alternatiivsed jälgimismeetodid puuduvad. |
| --- | --- |

81.

Artikli 4 lõike 1 punktis a sätestatud raskekujuline konkurentsipiirang hõlmab ka lepinguid, mille puhul litsentsitasusid arvutatakse kõikide toodete müügi alusel, sõltumata sellest, kas nende tootmisel kasutatakse litsentsitavat tehnoloogiat. Selliste lepingute suhtes kohaldatakse samuti artikli 4 lõike 1 punkti d, mille kohaselt ei tohi piirata litsentsisaaja võimalust kasutada oma tehnoloogiat (vt punkti 95). Üldiselt sellised lepingud piiravad konkurentsi, sest leping suurendab litsentsisaaja jaoks tema oma konkureeriva tehnoloogia kasutamise kulusid ning piirab enne lepingut eksisteerinud konkurentsi (42). See kehtib nii vastastikuste kui ka mittevastastikuste lepingute kohta. Leping, mille kohaselt litsentsitasusid arvutatakse kõikide toodete müügi alusel, võib erandlikult siiski täita EMP lepingu artikli 53 lõike 3 tingimused üksikjuhtumil, kui objektiivsete tegurite alusel võib järeldada, et piirang on konkurentsi soodustava litsentsimise toimumiseks hädavajalik. Nii võib olla juhul, kui piirangu puudumisel oleks litsentsisaaja tasutavat litsentsitasu võimatu või liiga raske arvutada ja jälgida, näiteks seetõttu, et litsentsiandja tehnoloogia ei jäta lõpptootele mingit nähtavat jälge ning alternatiivsed jälgimismeetodid puuduvad.

| 82. | Artikli 4 lõike 1 punktis b sätestatud raskekujuline konkurentsipiirang on seotud osapoolte vastastikuste tootmismahu piirangutega. Tootmismahu piiranguga määratakse kindlaks, kui palju osapool võib toota ja müüa. Artikli 4 lõike 1 punkt b ei hõlma litsentsisaaja tootmismahu piiramist mittevastastikuse lepingu puhul või ühe litsentsisaaja tootmismahu piiramist vastastikuse lepingu puhul tingimusel, et tootmismahu piirangut kohaldatakse ainult litsentsitava tehnoloogia abil toodetavate toodete suhtes. Artikli 4 lõike 1 punkt b määratleb niisiis raskekujuliste konkurentsipiirangutena osapoolte vastastikused tootmismahu piirangud ning litsentsiandja kohta kehtivad tema oma tehnoloogial põhineva tootmismahu piirangud. Kui konkurendid lepivad kokku vastastikustes tootmismahu piirangutes, on lepingu eesmärgiks ja tõenäoliseks tulemuseks turule jõudva tootmismahu vähendamine. Sama kehtib lepingute kohta, mis vähendavad osapoolte huvi tootmismahtu laiendada, näiteks kohustades teineteist teatava tootmismahu ületamisel leppetrahve maksma. |
| --- | --- |

82.

Artikli 4 lõike 1 punktis b sätestatud raskekujuline konkurentsipiirang on seotud osapoolte vastastikuste tootmismahu piirangutega. Tootmismahu piiranguga määratakse kindlaks, kui palju osapool võib toota ja müüa. Artikli 4 lõike 1 punkt b ei hõlma litsentsisaaja tootmismahu piiramist mittevastastikuse lepingu puhul või ühe litsentsisaaja tootmismahu piiramist vastastikuse lepingu puhul tingimusel, et tootmismahu piirangut kohaldatakse ainult litsentsitava tehnoloogia abil toodetavate toodete suhtes. Artikli 4 lõike 1 punkt b määratleb niisiis raskekujuliste konkurentsipiirangutena osapoolte vastastikused tootmismahu piirangud ning litsentsiandja kohta kehtivad tema oma tehnoloogial põhineva tootmismahu piirangud. Kui konkurendid lepivad kokku vastastikustes tootmismahu piirangutes, on lepingu eesmärgiks ja tõenäoliseks tulemuseks turule jõudva tootmismahu vähendamine. Sama kehtib lepingute kohta, mis vähendavad osapoolte huvi tootmismahtu laiendada, näiteks kohustades teineteist teatava tootmismahu ületamisel leppetrahve maksma.

| 83. | Mittevastastikuste kogusepiirangute leebem kohtlemine põhineb kaalutlusel, et ühepoolne piirang ei põhjusta tingimata turule jõudva toodangu mahu vähenemist, samal ajal kui oht, et leping ei ole heauskne litsentsileping, on mittevastastikuse piirangu puhul samuti väiksem. Kui litsentsisaaja on ühepoolse piiranguga nõus, võib leping tõenäoliselt viia üksteist täiendavate tehnoloogiate tõelise integratsioonini või tõhusust suurendava integratsioonini litsentsiandja parema tehnoloogia ja litsentsisaaja tootmisvahendite vahel. Vastastikuses lepingus võib ühe litsentsisaaja tootmismahu piiramine tõenäoliselt peegeldada ühe osapoole poolt litsentsitava tehnoloogia suuremat väärtust ning võib nii edendada konkurentsi soodustavat litsentsimist. |
| --- | --- |

83.

Mittevastastikuste kogusepiirangute leebem kohtlemine põhineb kaalutlusel, et ühepoolne piirang ei põhjusta tingimata turule jõudva toodangu mahu vähenemist, samal ajal kui oht, et leping ei ole heauskne litsentsileping, on mittevastastikuse piirangu puhul samuti väiksem. Kui litsentsisaaja on ühepoolse piiranguga nõus, võib leping tõenäoliselt viia üksteist täiendavate tehnoloogiate tõelise integratsioonini või tõhusust suurendava integratsioonini litsentsiandja parema tehnoloogia ja litsentsisaaja tootmisvahendite vahel. Vastastikuses lepingus võib ühe litsentsisaaja tootmismahu piiramine tõenäoliselt peegeldada ühe osapoole poolt litsentsitava tehnoloogia suuremat väärtust ning võib nii edendada konkurentsi soodustavat litsentsimist.

| 84. | Artikli 4 lõike 1 punktis c sätestatud raskekujuline konkurentsipiirang on seotud turgude ja klientide jaotamisega. Selliste lepingute eesmärk, millega konkurendid jagavad turge ja kliente, on piirata konkurentsi. Kui konkurendid sõlmivad vastastikuse lepingu mitte toota teatavatel territooriumidel või mitte müüa aktiivselt ja/või passiivselt vastasosapoolele reserveeritud territooriumidele või teatavatele klientidele, on see raskekujuline konkurentsipiirang. |
| --- | --- |

84.

Artikli 4 lõike 1 punktis c sätestatud raskekujuline konkurentsipiirang on seotud turgude ja klientide jaotamisega. Selliste lepingute eesmärk, millega konkurendid jagavad turge ja kliente, on piirata konkurentsi. Kui konkurendid sõlmivad vastastikuse lepingu mitte toota teatavatel territooriumidel või mitte müüa aktiivselt ja/või passiivselt vastasosapoolele reserveeritud territooriumidele või teatavatele klientidele, on see raskekujuline konkurentsipiirang.

| 85. | Artikli 4 lõike 1 punkt c kehtib sõltumata sellest, kas litsentsisaajale jääb vabadus kasutada oma tehnoloogiat. Kui litsentsisaaja on end varustanud litsentsiandja tehnoloogia kasutamiseks konkreetse toote tootmiseks, võib olla kulukas säilitada piirangutega hõlmatud klientide teenindamiseks muud tehnoloogiat kasutavat eraldi tootmisliini. Pealegi võib litsentsisaajal, arvestades piirangu konkurentsivastast potentsiaali, olla vähe huvi oma toota oma tehnoloogia alusel. Samuti on sellised piirangud konkurentsi soodustava litsentsimise jaoks harva vältimatud. |
| --- | --- |

85.

Artikli 4 lõike 1 punkt c kehtib sõltumata sellest, kas litsentsisaajale jääb vabadus kasutada oma tehnoloogiat. Kui litsentsisaaja on end varustanud litsentsiandja tehnoloogia kasutamiseks konkreetse toote tootmiseks, võib olla kulukas säilitada piirangutega hõlmatud klientide teenindamiseks muud tehnoloogiat kasutavat eraldi tootmisliini. Pealegi võib litsentsisaajal, arvestades piirangu konkurentsivastast potentsiaali, olla vähe huvi oma toota oma tehnoloogia alusel. Samuti on sellised piirangud konkurentsi soodustava litsentsimise jaoks harva vältimatud.

| 86. | Artikli 4 lõike 1 punkti c alapunkti ii kohaselt ei ole raskekujuline konkurentsipiirang see, kui litsentsiandja annab mittevastastikuse lepinguga ainuõigusliku litsentsi tootmiseks litsentsitava tehnoloogia alusel konkreetsel territooriumil ning nõustub seega ise mitte tootma seal lepingulisi tooteid ega tarnima neid sellelt territooriumilt. Sellised ainuõiguslikud litsentsid kuuluvad grupierandi alla, sõltumata territoriaalsest kohaldamisalast. Kui litsents on ülemaailmne, tähendab ainuõigus seda, et litsentsiandja hoidub turule tulemast või sinna jäämast. Grupierand kehtib ka juhul, kui litsents on piiratud ühe või mitme tehnilise kasutusala või ühe või mitme tooteturuga. Artikli 4 lõike 1 punkti c alapunkti ii kohaldamisalasse kuuluvate lepingute otstarve võib olla tekitada litsentsisaajas huvi investeerida litsentsitavasse tehnoloogiasse ning seda arendada. Seega ei ole lepingu eesmärk tingimata turgude jagamine. |
| --- | --- |

86.

Artikli 4 lõike 1 punkti c alapunkti ii kohaselt ei ole raskekujuline konkurentsipiirang see, kui litsentsiandja annab mittevastastikuse lepinguga ainuõigusliku litsentsi tootmiseks litsentsitava tehnoloogia alusel konkreetsel territooriumil ning nõustub seega ise mitte tootma seal lepingulisi tooteid ega tarnima neid sellelt territooriumilt. Sellised ainuõiguslikud litsentsid kuuluvad grupierandi alla, sõltumata territoriaalsest kohaldamisalast. Kui litsents on ülemaailmne, tähendab ainuõigus seda, et litsentsiandja hoidub turule tulemast või sinna jäämast. Grupierand kehtib ka juhul, kui litsents on piiratud ühe või mitme tehnilise kasutusala või ühe või mitme tooteturuga. Artikli 4 lõike 1 punkti c alapunkti ii kohaldamisalasse kuuluvate lepingute otstarve võib olla tekitada litsentsisaajas huvi investeerida litsentsitavasse tehnoloogiasse ning seda arendada. Seega ei ole lepingu eesmärk tingimata turgude jagamine.

| 87. | Artikli 4 lõike 1 punkti c alapunkti iv kohaselt ning samal põhjusel kuuluvad grupierandi kohaldamisalasse ka mittevastastikused lepingud, millega osapooled lepivad kokku mitte müüa aktiivselt või passiivselt (43) teisele osapoolele reserveeritud ainuõiguslikule territooriumile või ainuõiguslikule kliendirühmale. |
| --- | --- |

87.

Artikli 4 lõike 1 punkti c alapunkti iv kohaselt ning samal põhjusel kuuluvad grupierandi kohaldamisalasse ka mittevastastikused lepingud, millega osapooled lepivad kokku mitte müüa aktiivselt või passiivselt (43) teisele osapoolele reserveeritud ainuõiguslikule territooriumile või ainuõiguslikule kliendirühmale.

| 88. | Artikli 4 lõike 1 punkti c alapunkti iii kohaselt ei ole raskekujuline konkurentsipiirang ka see, kui litsentsiandja määrab litsentsisaaja oma ainulitsentsisaajaks konkreetsel territooriumil, andes märku, et kolmandad osapooled ei saa litsentse tootmiseks kõnealusel territooriumil litsentsiandja tehnoloogia alusel. Selliste ainulitsentside puhul kehtib grupierand sõltumata sellest, kas leping on vastastikune, tingimusel et see ei mõjuta osapoolte võimet oma tehnoloogiat vastavatel territooriumidel täielikult kasutada. |
| --- | --- |

88.

Artikli 4 lõike 1 punkti c alapunkti iii kohaselt ei ole raskekujuline konkurentsipiirang ka see, kui litsentsiandja määrab litsentsisaaja oma ainulitsentsisaajaks konkreetsel territooriumil, andes märku, et kolmandad osapooled ei saa litsentse tootmiseks kõnealusel territooriumil litsentsiandja tehnoloogia alusel. Selliste ainulitsentside puhul kehtib grupierand sõltumata sellest, kas leping on vastastikune, tingimusel et see ei mõjuta osapoolte võimet oma tehnoloogiat vastavatel territooriumidel täielikult kasutada.

| 89. | Artikli 4 lõike 1 punkti c alapunkti v kohaselt jäetakse raskekujuliste konkurentsipiirangute nimekirjast välja ja paigutatakse seega grupierandi alla kuni turuosa künnise saavutamiseni olukorrad, mille puhul mittevastastikuse lepinguga piiratakse litsentsisaaja õigust müüa aktiivselt litsentsiandja poolt teisele litsentsisaajale määratud territooriumil või kliendirühmale. Kuid tingimuseks on, et kaitstav litsentsisaaja ei olnud enne lepingu sõlmimist litsentsiandja konkurent. Selliste piirangute raskekujuliseks kuulutamine ei ole õigustatud. Kui litsentsiandja võimaldab litsentsisaajale, keda enne lepingu sõlmimist turul ei olnud, kaitset nende litsentsisaajate aktiivse müügi eest, kes on litsentsiandja konkurendid ning seetõttu juba turul kanda kinnitanud, ajendavad sellised piirangud litsentsisaajat litsentsitavat tehnoloogiat tõenäoliselt tõhusamalt kasutama. Teisest küljest, kui litsentsisaajad lepivad omavahel kokku mitte müüa aktiivselt või passiivselt teatavatel territooriumidel või teatavatele kliendirühmadele, on tegu litsentsisaajate vahelise kartellikokkuleppega. Tingimusel, et sellised kokkulepped ei hõlma mingit tehnosiiret, jäävad need TTBERi kohaldamisalast välja. |
| --- | --- |

89.

Artikli 4 lõike 1 punkti c alapunkti v kohaselt jäetakse raskekujuliste konkurentsipiirangute nimekirjast välja ja paigutatakse seega grupierandi alla kuni turuosa künnise saavutamiseni olukorrad, mille puhul mittevastastikuse lepinguga piiratakse litsentsisaaja õigust müüa aktiivselt litsentsiandja poolt teisele litsentsisaajale määratud territooriumil või kliendirühmale. Kuid tingimuseks on, et kaitstav litsentsisaaja ei olnud enne lepingu sõlmimist litsentsiandja konkurent. Selliste piirangute raskekujuliseks kuulutamine ei ole õigustatud. Kui litsentsiandja võimaldab litsentsisaajale, keda enne lepingu sõlmimist turul ei olnud, kaitset nende litsentsisaajate aktiivse müügi eest, kes on litsentsiandja konkurendid ning seetõttu juba turul kanda kinnitanud, ajendavad sellised piirangud litsentsisaajat litsentsitavat tehnoloogiat tõenäoliselt tõhusamalt kasutama. Teisest küljest, kui litsentsisaajad lepivad omavahel kokku mitte müüa aktiivselt või passiivselt teatavatel territooriumidel või teatavatele kliendirühmadele, on tegu litsentsisaajate vahelise kartellikokkuleppega. Tingimusel, et sellised kokkulepped ei hõlma mingit tehnosiiret, jäävad need TTBERi kohaldamisalast välja.

| 90. | Vastavalt artikli 4 lõike 1 punkti c alapunktile i ei ole raskekujulised need konkurentide vahelistes lepingutes sisalduvad piirangud, mis piiravad litsentsi ühe või mitme tooteturu või tehnilise kasutusalaga (44). Sellised piirangud kuuluvad grupierandi alla kuni 20 % turuosa künnise saavutamiseni, sõltumata sellest, kas leping on vastastikune. Kuid grupierandi kohaldamise tingimuseks on, et kasutusala piirangud ei väljuks litsentsitavate tehnoloogiate raamest. Samuti on tingimuseks, et litsentsisaajatel ei piirataks nende oma tehnoloogia kasutamist (vt artikli 4 lõike 1 punkt d). Kui litsentsisaajatel piiratakse nende oma tehnoloogia kasutamist, on leping võrdväärne turgude jagamisega. |
| --- | --- |

90.

Vastavalt artikli 4 lõike 1 punkti c alapunktile i ei ole raskekujulised need konkurentide vahelistes lepingutes sisalduvad piirangud, mis piiravad litsentsi ühe või mitme tooteturu või tehnilise kasutusalaga (44). Sellised piirangud kuuluvad grupierandi alla kuni 20 % turuosa künnise saavutamiseni, sõltumata sellest, kas leping on vastastikune. Kuid grupierandi kohaldamise tingimuseks on, et kasutusala piirangud ei väljuks litsentsitavate tehnoloogiate raamest. Samuti on tingimuseks, et litsentsisaajatel ei piirataks nende oma tehnoloogia kasutamist (vt artikli 4 lõike 1 punkt d). Kui litsentsisaajatel piiratakse nende oma tehnoloogia kasutamist, on leping võrdväärne turgude jagamisega.

| 91. | Grupierand kehtib sõltumata sellest, kas kasutusala piirang on sümmeetriline või asümmeetriline. Asümmeetriline kasutusala piirang vastastikuses litsentsilepingus tähendab, et mõlemad osapooled võivad kasutada vastavaid tehnoloogiaid, mida nad litsentsivad ainult erinevate kasutusalade piires. Kuni osapooltel ei piirata nende oma tehnoloogiate kasutamist, ei eeldata, et osapooled lepingu tõttu hülgaksid ala, mida hõlmab teisele osapoolele antud litsents, või hoiduksid sellele tulemast. Isegi kui litsentsisaajad varustavad end litsentsitava tehnoloogia kasutamiseks litsentsitaval kasutusalal, ei pruugi sel olla mõju väljaspool litsentsi raame tootmiseks kasutatavatele ressurssidele. Selles mõttes on oluline, et piirang oleks seotud erinevate tooteturgude või kasutusaladega ja mitte klientidega, kes on jaotatud territooriumi või rühma järgi ja kes ostavad sama tooteturu või tehnilise kasutusala raamesse jäävaid tooteid. Viimasel juhul peetakse turu jagamise riski oluliselt suuremaks (vt punkti 85). Lisaks võivad kasutusala piirangud olla vajalikud konkurentsi soodustava litsentsimise edendamiseks (vt punkti 182). |
| --- | --- |

91.

Grupierand kehtib sõltumata sellest, kas kasutusala piirang on sümmeetriline või asümmeetriline. Asümmeetriline kasutusala piirang vastastikuses litsentsilepingus tähendab, et mõlemad osapooled võivad kasutada vastavaid tehnoloogiaid, mida nad litsentsivad ainult erinevate kasutusalade piires. Kuni osapooltel ei piirata nende oma tehnoloogiate kasutamist, ei eeldata, et osapooled lepingu tõttu hülgaksid ala, mida hõlmab teisele osapoolele antud litsents, või hoiduksid sellele tulemast. Isegi kui litsentsisaajad varustavad end litsentsitava tehnoloogia kasutamiseks litsentsitaval kasutusalal, ei pruugi sel olla mõju väljaspool litsentsi raame tootmiseks kasutatavatele ressurssidele. Selles mõttes on oluline, et piirang oleks seotud erinevate tooteturgude või kasutusaladega ja mitte klientidega, kes on jaotatud territooriumi või rühma järgi ja kes ostavad sama tooteturu või tehnilise kasutusala raamesse jäävaid tooteid. Viimasel juhul peetakse turu jagamise riski oluliselt suuremaks (vt punkti 85). Lisaks võivad kasutusala piirangud olla vajalikud konkurentsi soodustava litsentsimise edendamiseks (vt punkti 182).

| 92. | Artikli 4 lõike 1 punkti c alapunktis ii on veel üks erand, nimelt oma tarbeks kasutamise piirangud, s.t nõue, mille kohaselt litsentsisaaja võib toota litsentsitavat tehnoloogiat sisaldavaid tooteid ainult oma tarbeks. Kui lepinguline toode on mingi teise toote komponent, võib litsentsisaajale olla pandud kohustus toota seda komponenti kasutamiseks ainult oma toodetes ning mitte müüa seda muudele tootjatele. Litsentsisaaja peab siiski tohtima müüa komponente oma toodetele varuosadena ning seega varustada kolmandaid osapooli, et need saaksid teostada tema toodete müügijärgset teenindust. Sellisena määratletud oma tarbeks kasutuse piirangud võivad olla vajalikud, et kannustada tehnoloogia levikut, eriti konkurentide vahel, ning need kuuluvad grupierandi alla. Selliseid piiranguid käsitletakse ka jaos IV.2.5. |
| --- | --- |

92.

Artikli 4 lõike 1 punkti c alapunktis ii on veel üks erand, nimelt oma tarbeks kasutamise piirangud, s.t nõue, mille kohaselt litsentsisaaja võib toota litsentsitavat tehnoloogiat sisaldavaid tooteid ainult oma tarbeks. Kui lepinguline toode on mingi teise toote komponent, võib litsentsisaajale olla pandud kohustus toota seda komponenti kasutamiseks ainult oma toodetes ning mitte müüa seda muudele tootjatele. Litsentsisaaja peab siiski tohtima müüa komponente oma toodetele varuosadena ning seega varustada kolmandaid osapooli, et need saaksid teostada tema toodete müügijärgset teenindust. Sellisena määratletud oma tarbeks kasutuse piirangud võivad olla vajalikud, et kannustada tehnoloogia levikut, eriti konkurentide vahel, ning need kuuluvad grupierandi alla. Selliseid piiranguid käsitletakse ka jaos IV.2.5.

| 93. | Ja lõpuks välistatakse artikli 4 lõike 1 punkti c alapunktiga vii raskekujuliste konkurentsipiirangute nimekirjast mittevastastikuse lepinguga litsentsisaaja kohustus toota lepingulisi tooteid ainult konkreetsele kliendile, eesmärgiga luua talle alternatiivne tarneallikas. Seega on artikli 4 lõike 1 punkti c alapunkti vii kohaldamise tingimuseks, et litsents piirduks alternatiivse tarneallika loomisega sellele konkreetsele kliendile. Tingimuseks ei ole siiski ainult ühe sellise litsentsi andmine. Artikli 4 lõike 1 punkti c alapunkt vii hõlmab ka olukordi, kus rohkem kui üks ettevõtja on saanud litsentsi sama kliendi varustamiseks. Kui litsents on antud vaid ühe kliendi varustamiseks, on selliste lepingute turujaotamispotentsiaal piiratud. Eriti ei saa sellistes tingimustes eeldada, et litsentsisaaja loobuks lepingu tõttu oma tehnoloogia kasutamisest. |
| --- | --- |

93.

Ja lõpuks välistatakse artikli 4 lõike 1 punkti c alapunktiga vii raskekujuliste konkurentsipiirangute nimekirjast mittevastastikuse lepinguga litsentsisaaja kohustus toota lepingulisi tooteid ainult konkreetsele kliendile, eesmärgiga luua talle alternatiivne tarneallikas. Seega on artikli 4 lõike 1 punkti c alapunkti vii kohaldamise tingimuseks, et litsents piirduks alternatiivse tarneallika loomisega sellele konkreetsele kliendile. Tingimuseks ei ole siiski ainult ühe sellise litsentsi andmine. Artikli 4 lõike 1 punkti c alapunkt vii hõlmab ka olukordi, kus rohkem kui üks ettevõtja on saanud litsentsi sama kliendi varustamiseks. Kui litsents on antud vaid ühe kliendi varustamiseks, on selliste lepingute turujaotamispotentsiaal piiratud. Eriti ei saa sellistes tingimustes eeldada, et litsentsisaaja loobuks lepingu tõttu oma tehnoloogia kasutamisest.

| 94. | Artikli 4 lõike 1 punktis d sätestatud raskekujuline konkurentsipiirang hõlmab esmajoones ükskõik kummale osapoolele tehtavaid uurimis- ja arendustegevuse piiranguid. Mõlemad osapooled peavad saama vabalt tegeleda sõltumatu uurimis- ja arendustegevusega. See reegel kehtib sõltumata sellest, kas piirang kehtib litsentsialuses valdkonnas või muudes valdkondades. Kuid paljas asjaolu, et osapooled kohustuvad pakkuma teineteisele tulevikus oma tehnoloogiate täiustusi, ei tähenda sõltumatu uurimis- ja arendustegevuse piiramist. Selliste lepingute mõju konkurentsile tuleb hinnata konkreetse juhtumi asjaolude järgi. Artikli 4 lõike 1 punkt d ei hõlma osapoolele tehtavaid piiranguid, mis käsitlevad koos kolmandate osapooltega läbiviidavat uurimis- ja arendustööd, kui sellised piirangud on vajalikud litsentsiandja oskusteabe kaitsmiseks avalikustamise eest. Et kuuluda erandi alla, peavad litsentsiandja oskusteabe avalikustamise eest kaitsmiseks kehtestatud piirangud olema sellise kaitse tagamiseks vajalikud ja proportsionaalsed. Kui näiteks litsentsisaaja teatavad töötajad määratakse lepinguga väljaõppele ning vastutavaks litsentsitava oskusteabe kasutamise eest, võib olla küllaldane keelata litsentsisaajal lubada neil töötajail osaleda koos kolmandate osapooltega läbiviidavas uurimis- ja arendustöös. Muud kaitseabinõud võivad olla sama kohased. |
| --- | --- |

94.

Artikli 4 lõike 1 punktis d sätestatud raskekujuline konkurentsipiirang hõlmab esmajoones ükskõik kummale osapoolele tehtavaid uurimis- ja arendustegevuse piiranguid. Mõlemad osapooled peavad saama vabalt tegeleda sõltumatu uurimis- ja arendustegevusega. See reegel kehtib sõltumata sellest, kas piirang kehtib litsentsialuses valdkonnas või muudes valdkondades. Kuid paljas asjaolu, et osapooled kohustuvad pakkuma teineteisele tulevikus oma tehnoloogiate täiustusi, ei tähenda sõltumatu uurimis- ja arendustegevuse piiramist. Selliste lepingute mõju konkurentsile tuleb hinnata konkreetse juhtumi asjaolude järgi. Artikli 4 lõike 1 punkt d ei hõlma osapoolele tehtavaid piiranguid, mis käsitlevad koos kolmandate osapooltega läbiviidavat uurimis- ja arendustööd, kui sellised piirangud on vajalikud litsentsiandja oskusteabe kaitsmiseks avalikustamise eest. Et kuuluda erandi alla, peavad litsentsiandja oskusteabe avalikustamise eest kaitsmiseks kehtestatud piirangud olema sellise kaitse tagamiseks vajalikud ja proportsionaalsed. Kui näiteks litsentsisaaja teatavad töötajad määratakse lepinguga väljaõppele ning vastutavaks litsentsitava oskusteabe kasutamise eest, võib olla küllaldane keelata litsentsisaajal lubada neil töötajail osaleda koos kolmandate osapooltega läbiviidavas uurimis- ja arendustöös. Muud kaitseabinõud võivad olla sama kohased.

| 95. | Vastavalt artikli 4 lõike 1 punktile d ei tohi litsentsisaajat piirata tema oma konkureeriva tehnoloogia kasutamisel tingimusel, et ta seda tehes ei kasuta litsentsiandja litsentsitavat tehnoloogiat. Litsentsisaajal ei tohi olla tema oma tehnoloogia suhtes tootmis- või müügikoha, tootmis- või müügimahu ega müügihinna piiranguid. Samuti ei tohi teda kohustada maksma litsentsitasusid tema oma tehnoloogia alusel toodetud toodete pealt (vrd punkt 81). Lisaks ei tohi litsentsisaajat piirata tema oma tehnoloogia litsentsimisel kolmandatele osapooltele. Kui piiratakse litsentsisaaja õigust kasutada tema oma tehnoloogiat või tegeleda uurimis- ja arendustegevusega, on tegu litsentsisaaja tehnoloogia konkurentsivõime vähendamisega. Selle mõjul väheneb konkurents olemasolevatel toote- ja tehnoloogiaturgudel ning litsentsisaaja motivatsioon investeerida oma tehnoloogia arendamisse ja täiustamisse. |
| --- | --- |

95.

Vastavalt artikli 4 lõike 1 punktile d ei tohi litsentsisaajat piirata tema oma konkureeriva tehnoloogia kasutamisel tingimusel, et ta seda tehes ei kasuta litsentsiandja litsentsitavat tehnoloogiat. Litsentsisaajal ei tohi olla tema oma tehnoloogia suhtes tootmis- või müügikoha, tootmis- või müügimahu ega müügihinna piiranguid. Samuti ei tohi teda kohustada maksma litsentsitasusid tema oma tehnoloogia alusel toodetud toodete pealt (vrd punkt 81). Lisaks ei tohi litsentsisaajat piirata tema oma tehnoloogia litsentsimisel kolmandatele osapooltele. Kui piiratakse litsentsisaaja õigust kasutada tema oma tehnoloogiat või tegeleda uurimis- ja arendustegevusega, on tegu litsentsisaaja tehnoloogia konkurentsivõime vähendamisega. Selle mõjul väheneb konkurents olemasolevatel toote- ja tehnoloogiaturgudel ning litsentsisaaja motivatsioon investeerida oma tehnoloogia arendamisse ja täiustamisse.

4.3.   Mittekonkurentide vahelised lepingud

| 96. | Artikli 4 lõikes 2 loetletakse raskekujulised konkurentsipiirangud mittekonkurentide vahelisel litsentsimisel. Vastavalt sellele sättele ei käsitleta TTBERis lepinguid, mille eesmärgiks on otseselt või kaudselt, üksikult või poolte kontrolli all olevate muude teguritega kombineeritult:






  a) | piirata kokkuleppeosalise võimet määrata hindu toodete müümisel kolmandatele osapooltele, ilma et see piiraks tarnija võimalust kehtestada maksimaalne müügihind või soovituslik müügihind tingimusel, et kokkuleppeosaliste survel või nende pakutud stiimulite põhjal ei ulatu see fikseeritud või minimaalse müügihinnani; |
| --- | --- | --- |

96.

Artikli 4 lõikes 2 loetletakse raskekujulised konkurentsipiirangud mittekonkurentide vahelisel litsentsimisel. Vastavalt sellele sättele ei käsitleta TTBERis lepinguid, mille eesmärgiks on otseselt või kaudselt, üksikult või poolte kontrolli all olevate muude teguritega kombineeritult:

a)

piirata kokkuleppeosalise võimet määrata hindu toodete müümisel kolmandatele osapooltele, ilma et see piiraks tarnija võimalust kehtestada maksimaalne müügihind või soovituslik müügihind tingimusel, et kokkuleppeosaliste survel või nende pakutud stiimulite põhjal ei ulatu see fikseeritud või minimaalse müügihinnani;

| b) | seada piiranguid territooriumide või klientide suhtes, kellele litsentsisaaja võib lepingulisi kaupu passiivselt müüa, välja arvatud:






  i) | passiivse müügi piiramine ainuõiguslikule territooriumile või ainuõiguslikule kliendirühmale, mis on reserveeritud litsentsiandjale; |
| --- | --- | --- |

b)

seada piiranguid territooriumide või klientide suhtes, kellele litsentsisaaja võib lepingulisi kaupu passiivselt müüa, välja arvatud:

i)

passiivse müügi piiramine ainuõiguslikule territooriumile või ainuõiguslikule kliendirühmale, mis on reserveeritud litsentsiandjale;

| ii) | passiivse müügi piiramine ainuõiguslikule territooriumile või ainuõiguslikule kliendirühmale, mille litsentsiandja on määranud teisele litsentsisaajale esimeseks kaheks aastaks, mil see teine litsentsisaaja müüb lepingulisi tooteid kõnealusel territooriumil või kõnealusele kliendirühmale; |
| --- | --- |

ii)

passiivse müügi piiramine ainuõiguslikule territooriumile või ainuõiguslikule kliendirühmale, mille litsentsiandja on määranud teisele litsentsisaajale esimeseks kaheks aastaks, mil see teine litsentsisaaja müüb lepingulisi tooteid kõnealusel territooriumil või kõnealusele kliendirühmale;

| iii) | kohustus toota lepingulisi tooteid ainult oma tarbeks, tingimusel et litsentsisaajal ei keelata müüa aktiivselt ega passiivselt lepingulisi tooteid oma toodete varuosadena kasutamiseks; |
| --- | --- |

iii)

kohustus toota lepingulisi tooteid ainult oma tarbeks, tingimusel et litsentsisaajal ei keelata müüa aktiivselt ega passiivselt lepingulisi tooteid oma toodete varuosadena kasutamiseks;

| iv) | kohustus toota lepingulisi tooteid ainult teatavale kliendile, kui litsents on antud eesmärgiga luua kõnealusele kliendile alternatiivne tarneallikas; |
| --- | --- |

iv)

kohustus toota lepingulisi tooteid ainult teatavale kliendile, kui litsents on antud eesmärgiga luua kõnealusele kliendile alternatiivne tarneallikas;

| v) | hulgimüügi tasandil tegutsevate litsentsisaajate lõppkasutajatele toimuva müügi piiramine; |
| --- | --- |

v)

hulgimüügi tasandil tegutsevate litsentsisaajate lõppkasutajatele toimuva müügi piiramine;

| vi) | valikulise turustussüsteemi liikmete volitamata turustajatele müügi piiramine; |
| --- | --- |

vi)

valikulise turustussüsteemi liikmete volitamata turustajatele müügi piiramine;

| c) | piirata jaemüügitasandil tegutsevate valikulise turustussüsteemi liikmeks olevate litsentsisaajate aktiivset või passiivset müüki lõppkasutajatele, ilma et see piiraks võimalust keelata süsteemi liikmetel tegutseda asukohas, mille kohta puudub luba. |
| --- | --- |

c)

piirata jaemüügitasandil tegutsevate valikulise turustussüsteemi liikmeks olevate litsentsisaajate aktiivset või passiivset müüki lõppkasutajatele, ilma et see piiraks võimalust keelata süsteemi liikmetel tegutseda asukohas, mille kohta puudub luba.

| 97. | Artikli 4 lõike 2 punktis a sätestatud raskekujuline konkurentsipiirang on seotud hindade fikseerimisega kolmandatele osapooltele müümiseks. Täpsemalt hõlmab see säte piiranguid, mille otsene või kaudne eesmärk on sellise fikseeritud või minimaalse müügihinna või fikseeritud või minimaalse hinnataseme kehtestamine, mida litsentsiandja või -saaja peab järgima toodete müümisel kolmandatele osapooltele. Lepingute puhul, millega otseselt kehtestatakse müügihind, on piirang selgepiiriline. Kuid müügihindade fikseerimiseks on ka kaudseid vahendeid. Selle näideteks on lepingud, millega fikseeritakse kasumimarginaal või allahindluste maksimaalne tase, seotakse müügihind konkurentide müügihinnaga, ähvardused, hirmutamine, hoiatused, karistused või lepingu katkestamine, kui ettenähtud hinnatasemest ei ole kinni peetud. Hinna fikseerimise saavutamise otseseid või kaudseid vahendeid saab tõhustada, kombineerides neid hinna alandamise tuvastamise meetmetega, nagu hinnajälgimise süsteemi rakendamine või litsentsisaaja kohustus anda teada hinnahälvetest. Samamoodi saab otsest või kaudset hinnafikseerimist tõhustada, kombineerides seda meetmetega, mis vähendavad litsentsisaaja motivatsiooni alandada oma müügihinda, näiteks võib litsentsiandja kohustada litsentsisaajat kohaldama eelistatuima kliendi sätet, s.o kohustustus määrata ühele kliendile soodsamad tingimused kui ühelegi teisele kliendile. Samu vahendeid saab kasutada, et panna maksimaalsed või soovitatavad hinnad toimima fikseeritud või minimaalsete müügihindadena. Ometi ei arvata, et see, kui litsentsiandja annab litsentsisaajale soovitatava hinnakirja või määrab talle maksimaalse hinna, põhjustaks iseenesest fikseeritud või minimaalseid müügihindu. |
| --- | --- |

97.

Artikli 4 lõike 2 punktis a sätestatud raskekujuline konkurentsipiirang on seotud hindade fikseerimisega kolmandatele osapooltele müümiseks. Täpsemalt hõlmab see säte piiranguid, mille otsene või kaudne eesmärk on sellise fikseeritud või minimaalse müügihinna või fikseeritud või minimaalse hinnataseme kehtestamine, mida litsentsiandja või -saaja peab järgima toodete müümisel kolmandatele osapooltele. Lepingute puhul, millega otseselt kehtestatakse müügihind, on piirang selgepiiriline. Kuid müügihindade fikseerimiseks on ka kaudseid vahendeid. Selle näideteks on lepingud, millega fikseeritakse kasumimarginaal või allahindluste maksimaalne tase, seotakse müügihind konkurentide müügihinnaga, ähvardused, hirmutamine, hoiatused, karistused või lepingu katkestamine, kui ettenähtud hinnatasemest ei ole kinni peetud. Hinna fikseerimise saavutamise otseseid või kaudseid vahendeid saab tõhustada, kombineerides neid hinna alandamise tuvastamise meetmetega, nagu hinnajälgimise süsteemi rakendamine või litsentsisaaja kohustus anda teada hinnahälvetest. Samamoodi saab otsest või kaudset hinnafikseerimist tõhustada, kombineerides seda meetmetega, mis vähendavad litsentsisaaja motivatsiooni alandada oma müügihinda, näiteks võib litsentsiandja kohustada litsentsisaajat kohaldama eelistatuima kliendi sätet, s.o kohustustus määrata ühele kliendile soodsamad tingimused kui ühelegi teisele kliendile. Samu vahendeid saab kasutada, et panna maksimaalsed või soovitatavad hinnad toimima fikseeritud või minimaalsete müügihindadena. Ometi ei arvata, et see, kui litsentsiandja annab litsentsisaajale soovitatava hinnakirja või määrab talle maksimaalse hinna, põhjustaks iseenesest fikseeritud või minimaalseid müügihindu.

| 98. | Artikli 4 lõike 2 punktis b nimetatakse raskekujulise konkurentsipiiranguna lepinguid või kooskõlastatud tegevust, mille otsene või kaudne eesmärk on piirata litsentsitavat tehnoloogiat sisaldavate toodete passiivset müüki litsentsisaajate poolt (45). Litsentsisaaja passiivse müügi piiramine võib olla selliste otseste kohustuste tulemus nagu kohustus mitte müüa teatavatele klientidele või teatavate territooriumide klientidele või kohustus edastada nimetatud klientide tellimused muudele litsentsisaajatele. See võib tuleneda ka kaudsetest meetmetest, mille eesmärk on panna litsentsisaajat sellisest müügist loobuma, näiteks finantsiline motiveerimine ja litsentsitavate toodete sihtkoha kindlakstegemiseks mõeldud jälgimissüsteemide rakendamine. Kaudseks passiivse müügi piiramise vahendiks võivad olla ka kogusepiirangud. EFTA järelevalveamet ei ole seisukohal, et kogusepiirangud kui sellised teeniksid tingimata seda eesmärki. Asi on aga teisiti, kui kogusepiiranguid kasutatakse nende aluseks oleva turujaotuskokkuleppe rakendamiseks. Selle tunnusteks on koguste muutmine aja jooksul, et need kataks vaid kohaliku nõudluse, kogusepiirangute kombineerimine kohustusega müüa territooriumidel minimaalseid koguseid, territooriumil müümisega seotud minimaalse litsentsitasu kohustus, toodete sihtpunktist sõltuvad erinevad litsentsitasu määrad ning üksikute litsentsisaajate poolt müüdavate toodete sihtpunkti jälgimine. Litsentsisaajate passiivset müüki hõlmaval üldisel raskekujulisel konkurentsipiirangul on mitu erandit, mida käsitletakse allpool. |
| --- | --- |

98.

Artikli 4 lõike 2 punktis b nimetatakse raskekujulise konkurentsipiiranguna lepinguid või kooskõlastatud tegevust, mille otsene või kaudne eesmärk on piirata litsentsitavat tehnoloogiat sisaldavate toodete passiivset müüki litsentsisaajate poolt (45). Litsentsisaaja passiivse müügi piiramine võib olla selliste otseste kohustuste tulemus nagu kohustus mitte müüa teatavatele klientidele või teatavate territooriumide klientidele või kohustus edastada nimetatud klientide tellimused muudele litsentsisaajatele. See võib tuleneda ka kaudsetest meetmetest, mille eesmärk on panna litsentsisaajat sellisest müügist loobuma, näiteks finantsiline motiveerimine ja litsentsitavate toodete sihtkoha kindlakstegemiseks mõeldud jälgimissüsteemide rakendamine. Kaudseks passiivse müügi piiramise vahendiks võivad olla ka kogusepiirangud. EFTA järelevalveamet ei ole seisukohal, et kogusepiirangud kui sellised teeniksid tingimata seda eesmärki. Asi on aga teisiti, kui kogusepiiranguid kasutatakse nende aluseks oleva turujaotuskokkuleppe rakendamiseks. Selle tunnusteks on koguste muutmine aja jooksul, et need kataks vaid kohaliku nõudluse, kogusepiirangute kombineerimine kohustusega müüa territooriumidel minimaalseid koguseid, territooriumil müümisega seotud minimaalse litsentsitasu kohustus, toodete sihtpunktist sõltuvad erinevad litsentsitasu määrad ning üksikute litsentsisaajate poolt müüdavate toodete sihtpunkti jälgimine. Litsentsisaajate passiivset müüki hõlmaval üldisel raskekujulisel konkurentsipiirangul on mitu erandit, mida käsitletakse allpool.

| 99. | Artikli 4 lõike 2 punkt b ei hõlma litsentsiandjale pandavaid müügipiiranguid. Kõik litsentsiandjale pandavad müügipiirangud kuuluvad grupierandi alla, kui turuosa künnis ei ületa 30 %. Sama kehtib kõigi litsentsisaaja aktiivse müügi piirangute kohta, välja arvatud see, mida on öeldud aktiivse müügi kohta punktides 105 ja 106. Aktiivse müügi piirangute grupierand põhineb eeldusel, et sellised piirangud edendavad investeeringuid, hinnavälist konkurentsi ning litsentsisaajate pakutavate teenuste kvaliteedi paranemist tasuta kasutamise ja viivitusprobleemide lahendamise kaudu. Litsentsisaajate territooriumide või kliendirühmade vahelise aktiivse müügi piirangute puhul isegi ei kehti tingimus, et kaitstud litsentsisaajale on antud ainuõiguslik territoorium või kliendirühm. Grupierand kehtib ka aktiivse müügi piirangute suhtes, kui konkreetsele territooriumile või kliendirühmale on kinnitatud mitu litsentsisaajat. Kui litsentsisaaja võib olla kindel, et tal tuleb konkureerida aktiivses müügis vaid piiratud arvu sama piirkonna teiste litsentsisaajatega ja mitte lisaks litsentsisaajatega väljaspool territooriumi, edendab see tõenäoliselt tõhusust parandavate investeeringute tegemist. |
| --- | --- |

99.

Artikli 4 lõike 2 punkt b ei hõlma litsentsiandjale pandavaid müügipiiranguid. Kõik litsentsiandjale pandavad müügipiirangud kuuluvad grupierandi alla, kui turuosa künnis ei ületa 30 %. Sama kehtib kõigi litsentsisaaja aktiivse müügi piirangute kohta, välja arvatud see, mida on öeldud aktiivse müügi kohta punktides 105 ja 106. Aktiivse müügi piirangute grupierand põhineb eeldusel, et sellised piirangud edendavad investeeringuid, hinnavälist konkurentsi ning litsentsisaajate pakutavate teenuste kvaliteedi paranemist tasuta kasutamise ja viivitusprobleemide lahendamise kaudu. Litsentsisaajate territooriumide või kliendirühmade vahelise aktiivse müügi piirangute puhul isegi ei kehti tingimus, et kaitstud litsentsisaajale on antud ainuõiguslik territoorium või kliendirühm. Grupierand kehtib ka aktiivse müügi piirangute suhtes, kui konkreetsele territooriumile või kliendirühmale on kinnitatud mitu litsentsisaajat. Kui litsentsisaaja võib olla kindel, et tal tuleb konkureerida aktiivses müügis vaid piiratud arvu sama piirkonna teiste litsentsisaajatega ja mitte lisaks litsentsisaajatega väljaspool territooriumi, edendab see tõenäoliselt tõhusust parandavate investeeringute tegemist.

| 100. | Litsentsisaajate aktiivse ja passiivse müügi piiramine litsentsiandjale reserveeritud ainuõigusliku territooriumi või kliendirühmaga ei ole raskekujuline konkurentsipiirang (vrd artikli 4 lõike 2 punkti b alapunkt i). See kuulub tõepoolest grupierandi alla. Eeldatakse, et sellised piirangud, kui nad on konkurentsi piiravad, edendavad kuni turuosa künnise saavutamiseni konkurentsi soodustavat tehnoloogia levikut ning sellise tehnoloogia integreerimist litsentsisaaja tootmisvahenditesse. Selleks et territoorium või kliendirühm oleks reserveeritud litsentsiandjale, ei ole nõutav, et litsentsiandja tegelikult toodaks litsentsitavat tehnoloogiat kasutades kõnealusel territooriumil või kõnealusele kliendirühmale. Territooriumi või kliendirühma võib reserveerida litsentsiandjale ka hilisemaks kasutamiseks. |
| --- | --- |

100.

Litsentsisaajate aktiivse ja passiivse müügi piiramine litsentsiandjale reserveeritud ainuõigusliku territooriumi või kliendirühmaga ei ole raskekujuline konkurentsipiirang (vrd artikli 4 lõike 2 punkti b alapunkt i). See kuulub tõepoolest grupierandi alla. Eeldatakse, et sellised piirangud, kui nad on konkurentsi piiravad, edendavad kuni turuosa künnise saavutamiseni konkurentsi soodustavat tehnoloogia levikut ning sellise tehnoloogia integreerimist litsentsisaaja tootmisvahenditesse. Selleks et territoorium või kliendirühm oleks reserveeritud litsentsiandjale, ei ole nõutav, et litsentsiandja tegelikult toodaks litsentsitavat tehnoloogiat kasutades kõnealusel territooriumil või kõnealusele kliendirühmale. Territooriumi või kliendirühma võib reserveerida litsentsiandjale ka hilisemaks kasutamiseks.

| 101. | Litsentsisaajate passiivse müügi piiramine teisele litsentsisaajale eraldatud ainuõigusliku territooriumi või kliendirühmaga kuulub grupierandi alla kahe aasta jooksul alates päevast, mil kaitstud litsentsisaaja toob esmakordselt oma territooriumil või oma kliendirühma jaoks turule litsentsitavat tehnoloogiat sisaldavad tooted (vrd artikli 4 lõike 2 punkti b alapunkt ii). Litsentsisaajad peavad uue territooriumi kasutuselevõtmiseks ja arendamiseks tegema sageli suuri investeeringuid tootmisvahenditesse ja reklaamimeetmetesse. Uut litsentsisaajat varitsevad ohud on seetõttu tõenäoliselt suured, eriti seetõttu, et reklaamikulud ja konkreetse tehnoloogia alusel tootmiseks vajalikud investeeringud on sageli pöördumatud, s.o neid ei saa tagasi, kui litsentsisaaja turult lahkub. Sellistes olukordades on sageli nii, et litsentsisaaja ei sõlmi litsentsilepingut, kui ta ei saa teatavaks ajavahemikuks kaitset muude litsentsisaajate (aktiivse ja) passiivse müügi eest tema territooriumil. Seetõttu jääb muude litsentsisaajate passiivse müügi piiramine litsentsisaaja ainuõigusliku territooriumiga EMP lepingu artikli 53 lõike 1 kohaldamisalast välja kuni kaheks aastaks alates päevast, mil kõnealune litsentsisaaja tõi esmakordselt ainuõigusliku territooriumi turule litsentsitavat tehnoloogiat sisaldava toote. Kuid kui sellised piirangud jäävad üksikjuhtumitel artikli 53 lõike 1 kohaldamisalasse, kuuluvad need grupierandi alla. Pärast nimetatud kahe aasta möödumist muutuvad litsentsisaajate vahelise passiivse müügi piirangud raskekujulisteks konkurentsipiiranguteks. Sellised piirangud kuuluvad üldjuhul artikli 53 lõike 1 kohaldamisalasse ning tõenäoliselt ei täida artikli 53 lõike 3 tingimusi. Eriti vähetõenäoline on passiivse müügi piirangute hädavajalikkus tõhususe kasvu saavutamiseks (46). |
| --- | --- |

101.

Litsentsisaajate passiivse müügi piiramine teisele litsentsisaajale eraldatud ainuõigusliku territooriumi või kliendirühmaga kuulub grupierandi alla kahe aasta jooksul alates päevast, mil kaitstud litsentsisaaja toob esmakordselt oma territooriumil või oma kliendirühma jaoks turule litsentsitavat tehnoloogiat sisaldavad tooted (vrd artikli 4 lõike 2 punkti b alapunkt ii). Litsentsisaajad peavad uue territooriumi kasutuselevõtmiseks ja arendamiseks tegema sageli suuri investeeringuid tootmisvahenditesse ja reklaamimeetmetesse. Uut litsentsisaajat varitsevad ohud on seetõttu tõenäoliselt suured, eriti seetõttu, et reklaamikulud ja konkreetse tehnoloogia alusel tootmiseks vajalikud investeeringud on sageli pöördumatud, s.o neid ei saa tagasi, kui litsentsisaaja turult lahkub. Sellistes olukordades on sageli nii, et litsentsisaaja ei sõlmi litsentsilepingut, kui ta ei saa teatavaks ajavahemikuks kaitset muude litsentsisaajate (aktiivse ja) passiivse müügi eest tema territooriumil. Seetõttu jääb muude litsentsisaajate passiivse müügi piiramine litsentsisaaja ainuõigusliku territooriumiga EMP lepingu artikli 53 lõike 1 kohaldamisalast välja kuni kaheks aastaks alates päevast, mil kõnealune litsentsisaaja tõi esmakordselt ainuõigusliku territooriumi turule litsentsitavat tehnoloogiat sisaldava toote. Kuid kui sellised piirangud jäävad üksikjuhtumitel artikli 53 lõike 1 kohaldamisalasse, kuuluvad need grupierandi alla. Pärast nimetatud kahe aasta möödumist muutuvad litsentsisaajate vahelise passiivse müügi piirangud raskekujulisteks konkurentsipiiranguteks. Sellised piirangud kuuluvad üldjuhul artikli 53 lõike 1 kohaldamisalasse ning tõenäoliselt ei täida artikli 53 lõike 3 tingimusi. Eriti vähetõenäoline on passiivse müügi piirangute hädavajalikkus tõhususe kasvu saavutamiseks (46).

| 102. | Artikli 4 lõike 2 punkti b alapunkti iii kohaselt kuulub grupierandi alla piirang, mille puhul litsentsisaaja on kohustatud tootma litsentsitavat tehnoloogiat sisaldavaid tooteid ainult oma tarbeks. Kui lepinguline toode on mingi teise toote komponent, võib litsentsisaajale olla pandud kohustus kasutada seda ainult oma toodetes ning mitte müüa seda muudele tootjatele. Litsentsisaaja peab siiski tohtima müüa tooteid aktiivselt ja passiivselt oma toodete varuosadena ning seega varustada kolmandaid osapooli, et need saaks teostada tema toodete müügijärgset teenindust. Oma tarbeks kasutamise piiranguid käsitletakse ka jaos IV.2.5. |
| --- | --- |

102.

Artikli 4 lõike 2 punkti b alapunkti iii kohaselt kuulub grupierandi alla piirang, mille puhul litsentsisaaja on kohustatud tootma litsentsitavat tehnoloogiat sisaldavaid tooteid ainult oma tarbeks. Kui lepinguline toode on mingi teise toote komponent, võib litsentsisaajale olla pandud kohustus kasutada seda ainult oma toodetes ning mitte müüa seda muudele tootjatele. Litsentsisaaja peab siiski tohtima müüa tooteid aktiivselt ja passiivselt oma toodete varuosadena ning seega varustada kolmandaid osapooli, et need saaks teostada tema toodete müügijärgset teenindust. Oma tarbeks kasutamise piiranguid käsitletakse ka jaos IV.2.5.

| 103. | Nagu konkurentide vaheliste lepingute puhul (vrd punkt 93), kehtib grupierand ka lepingute suhtes, mille puhul litsentsisaaja on kohustatud tootma lepingulisi tooteid ainult konkreetsele kliendile, et tagada talle alternatiivne tarneallikas (vrd artikli 4 lõike 2 punkti b alapunkt iv). Mittekonkurentide vaheliste lepingute puhul ei kuulu sellised piirangud tõenäoliselt artikli 53 lõike 1 kohaldamisalasse. |
| --- | --- |

103.

Nagu konkurentide vaheliste lepingute puhul (vrd punkt 93), kehtib grupierand ka lepingute suhtes, mille puhul litsentsisaaja on kohustatud tootma lepingulisi tooteid ainult konkreetsele kliendile, et tagada talle alternatiivne tarneallikas (vrd artikli 4 lõike 2 punkti b alapunkt iv). Mittekonkurentide vaheliste lepingute puhul ei kuulu sellised piirangud tõenäoliselt artikli 53 lõike 1 kohaldamisalasse.

| 104. | Artikli 4 lõike 2 punkti b alapunkti v kohaselt kuulub litsentsisaaja kohustus mitte müüa lõppkasutajatele, seega müüa vaid hulgimüüjatele, grupierandi alla. Selline kohustus võimaldab litsentsiandjal määrata litsentsisaajale hulgimüügi funktsiooni ning see jääb enamasti artikli 53 lõike 1 kohaldamisalast välja (47). |
| --- | --- |

104.

Artikli 4 lõike 2 punkti b alapunkti v kohaselt kuulub litsentsisaaja kohustus mitte müüa lõppkasutajatele, seega müüa vaid hulgimüüjatele, grupierandi alla. Selline kohustus võimaldab litsentsiandjal määrata litsentsisaajale hulgimüügi funktsiooni ning see jääb enamasti artikli 53 lõike 1 kohaldamisalast välja (47).

| 105. | Ja lõpuks kuulub artikli 4 lõike 2 punkti b alapunkti vi kohase grupierandi alla litsentsisaaja piirang mitte müüa volitamata edasimüüjatele. See erand võimaldab litsentsiandjal panna litsentsisaajale kohustuse osaleda valikulises turustussüsteemis. Sellisel juhul peavad litsentsisaajad aga artikli 4 lõike 2 punkti c kohaselt tohtima müüa nii aktiivselt kui ka passiivselt lõpptarbijatele, mis ei välista võimalust piirata litsentsisaaja tegevust artikli 4 lõike 2 punkti b alapunktis v ette nähtud hulgimüügi funktsiooniga (vrd eelmine punkt). |
| --- | --- |

105.

Ja lõpuks kuulub artikli 4 lõike 2 punkti b alapunkti vi kohase grupierandi alla litsentsisaaja piirang mitte müüa volitamata edasimüüjatele. See erand võimaldab litsentsiandjal panna litsentsisaajale kohustuse osaleda valikulises turustussüsteemis. Sellisel juhul peavad litsentsisaajad aga artikli 4 lõike 2 punkti c kohaselt tohtima müüa nii aktiivselt kui ka passiivselt lõpptarbijatele, mis ei välista võimalust piirata litsentsisaaja tegevust artikli 4 lõike 2 punkti b alapunktis v ette nähtud hulgimüügi funktsiooniga (vrd eelmine punkt).

| 106. | Tuleb meenutada (vrd punkt 39), et grupierand hõlmab litsentsilepinguid, millega litsentsiandja määrab kohustused, mille litsentsisaaja peab panema või võib panna oma ostjaile, sealhulgas edasimüüjaile. Kõnealused kohustused peavad siiski vastama tarne- ja turustuskokkulepete suhtes kohaldatavatele konkurentsieeskirjadele. Et TTBERi kohaldamisala piirdub kahe osapoole vaheliste lepingutega, ei kuulu litsentsisaaja ja tema ostjate vahelised lepingud, millega selliseid kohustusi rakendatakse, TTBERi kohaldamisalasse. Sellised lepingud kuuluvad grupierandi alla vaid juhul, kui need on kooskõlas vertikaalse grupierandiga (vrd osa 2.5.2). |
| --- | --- |

106.

Tuleb meenutada (vrd punkt 39), et grupierand hõlmab litsentsilepinguid, millega litsentsiandja määrab kohustused, mille litsentsisaaja peab panema või võib panna oma ostjaile, sealhulgas edasimüüjaile. Kõnealused kohustused peavad siiski vastama tarne- ja turustuskokkulepete suhtes kohaldatavatele konkurentsieeskirjadele. Et TTBERi kohaldamisala piirdub kahe osapoole vaheliste lepingutega, ei kuulu litsentsisaaja ja tema ostjate vahelised lepingud, millega selliseid kohustusi rakendatakse, TTBERi kohaldamisalasse. Sellised lepingud kuuluvad grupierandi alla vaid juhul, kui need on kooskõlas vertikaalse grupierandiga (vrd osa 2.5.2).

5.   Välja jäetud piirangud

| 107. | TTBERi artiklis 5 on loetletud neli liiki piiranguid, mis ei kuulu grupierandi alla ning mille puhul on seega vaja individuaalselt hinnata nende konkurentsivastaseid ja konkurentsi soodustavaid mõjusid. Artiklist 5 tuleneb, et neis sätetes sisalduvate piirangute kaasamine litsentsilepingusse ei takista grupierandi kohaldamist lepingu ülejäänud osa suhtes. Grupierandi kohaldamisalast jääb välja ainult üksikpiirang, mis tähendab, et on vaja individuaalset hindamist. Seega võib artiklis 5 sisalduvad piirangud lepingust eraldada. |
| --- | --- |

107.

TTBERi artiklis 5 on loetletud neli liiki piiranguid, mis ei kuulu grupierandi alla ning mille puhul on seega vaja individuaalselt hinnata nende konkurentsivastaseid ja konkurentsi soodustavaid mõjusid. Artiklist 5 tuleneb, et neis sätetes sisalduvate piirangute kaasamine litsentsilepingusse ei takista grupierandi kohaldamist lepingu ülejäänud osa suhtes. Grupierandi kohaldamisalast jääb välja ainult üksikpiirang, mis tähendab, et on vaja individuaalset hindamist. Seega võib artiklis 5 sisalduvad piirangud lepingust eraldada.

| 108. | Artikli 51 lõikes 1 on sätestatud, et grupierand ei kehti järgmise kolme kohustuse suhtes:






  a) | litsentsisaaja mis tahes otsene või kaudne kohustus anda litsentsiandjale või litsentsiandja määratud kolmandale osapoolele ainuõiguslik litsents litsentsitava tehnoloogia selgelt eristatavate täiustuste või uute rakendusalade osas; |
| --- | --- | --- |

108.

Artikli 51 lõikes 1 on sätestatud, et grupierand ei kehti järgmise kolme kohustuse suhtes:

a)

litsentsisaaja mis tahes otsene või kaudne kohustus anda litsentsiandjale või litsentsiandja määratud kolmandale osapoolele ainuõiguslik litsents litsentsitava tehnoloogia selgelt eristatavate täiustuste või uute rakendusalade osas;

| b) | litsentsisaaja mis tahes otsene või kaudne kohustus loovutada litsentsiandjale või litsentsiandja määratud kolmandale osapoolele õigused, mis on seotud litsentsitava tehnoloogia selgelt eristatavate täiustustega või uute rakendusaladega; |
| --- | --- |

b)

litsentsisaaja mis tahes otsene või kaudne kohustus loovutada litsentsiandjale või litsentsiandja määratud kolmandale osapoolele õigused, mis on seotud litsentsitava tehnoloogia selgelt eristatavate täiustustega või uute rakendusaladega;

| c) | litsentsisaaja mis tahes otsene või kaudne kohustus mitte vaidlustada litsentsiandjale ühisturul kuuluvate intellektuaalomandiõiguste kehtivust. Kuid TTBERis ei ole käsitletud litsentsiandja võimalust katkestada litsentsileping juhul, kui litsentsisaaja vaidlustab litsentsitava tehnoloogiaga seotud intellektuaalomandiõiguse kehtivuse. |
| --- | --- |

c)

litsentsisaaja mis tahes otsene või kaudne kohustus mitte vaidlustada litsentsiandjale ühisturul kuuluvate intellektuaalomandiõiguste kehtivust. Kuid TTBERis ei ole käsitletud litsentsiandja võimalust katkestada litsentsileping juhul, kui litsentsisaaja vaidlustab litsentsitava tehnoloogiaga seotud intellektuaalomandiõiguse kehtivuse.

Artikli 5 lõike 1 punktide a, b ja c eesmärk on vältida grupierandi kohaldamist lepingute suhtes, mis võiksid kahandada litsentsisaajate motivatsiooni uuendusteks.

| 109. | Artikli 5 lõike 1 punktides a ja b on käsitletud tagasiloovutamise ainukohustusi või litsentsitava tehnoloogia selgelt eristatavate täiustustega seotud õiguste loovutamist litsentsiandjale. Täiustus on selgelt eristatav juhul, kui seda saab kasutada ilma litsentsitava tehnoloogia litsentsi rikkumata. Kohustus anda litsentsiandjale ainuõiguslik litsents litsentsitava tehnoloogia selgelt eristatavate täiustuste osas või loovutada täiustusega seotud õigused litsentsiandjale vähendab tõenäoliselt litsentsisaaja motivatsiooni uuendusteks, sest see takistab tal omatehtud täiustusi kasutada, sealhulgas litsentsida neid kolmandatele osapooltele. Seda nii juhul, kui selgesti eristatav täiustus on seotud sama rakendusalaga kui litsentsitaval tehnoloogial, kui ka juhul, kui litsentsisaaja töötab välja litsentsitava tehnoloogia uue rakendusala. Artikli 5 lõike 1 punktide a ja b kohaselt ei kuulu sellised kohustused grupierandi kohaldamisalasse. Kuid grupierandi alla ei kuulu ka need selgesti eristatavate täiustuste tagasiloovutamise kohustused, mis ei ole ainuõiguslikud. See on nii ka juhul, kui tagasiloovutamise kohustus ei ole vastastikune, s.o kohustus on vaid litsentsisaajal, ning kui litsentsiandjal on lepingu kohaselt õigus selgesti eristatavad täiustused muudele litsentsisaajatele edastada. Mittevastastikune tagasiloovutamise kohustus võib soodustada uuendusi ja uue tehnoloogia levikut, võimaldades litsentsiandjal vabalt määrata, kas ja mil määral anda oma täiustusi edasi litsentsisaajatele. Ka edastamisklausel võib soodustada tehnoloogia levikut, sest iga litsentsisaaja teab lepingu sõlmimisel, et tal on muude litsentsisaajatega võrdsed tingimused tehnoloogia suhtes, millel ta tootmine põhineb. Tagasiloovutamise ainukohustused ja kohustused loovutada mitteeristatavad täiustused ei ole EMP lepingu artikli 53 lõike 1 tähenduses konkurentsi piiravad, sest mitteeristatavaid täiustusi ei või litsentsisaaja ilma litsentsiandja loata kasutada. |
| --- | --- |

109.

Artikli 5 lõike 1 punktides a ja b on käsitletud tagasiloovutamise ainukohustusi või litsentsitava tehnoloogia selgelt eristatavate täiustustega seotud õiguste loovutamist litsentsiandjale. Täiustus on selgelt eristatav juhul, kui seda saab kasutada ilma litsentsitava tehnoloogia litsentsi rikkumata. Kohustus anda litsentsiandjale ainuõiguslik litsents litsentsitava tehnoloogia selgelt eristatavate täiustuste osas või loovutada täiustusega seotud õigused litsentsiandjale vähendab tõenäoliselt litsentsisaaja motivatsiooni uuendusteks, sest see takistab tal omatehtud täiustusi kasutada, sealhulgas litsentsida neid kolmandatele osapooltele. Seda nii juhul, kui selgesti eristatav täiustus on seotud sama rakendusalaga kui litsentsitaval tehnoloogial, kui ka juhul, kui litsentsisaaja töötab välja litsentsitava tehnoloogia uue rakendusala. Artikli 5 lõike 1 punktide a ja b kohaselt ei kuulu sellised kohustused grupierandi kohaldamisalasse. Kuid grupierandi alla ei kuulu ka need selgesti eristatavate täiustuste tagasiloovutamise kohustused, mis ei ole ainuõiguslikud. See on nii ka juhul, kui tagasiloovutamise kohustus ei ole vastastikune, s.o kohustus on vaid litsentsisaajal, ning kui litsentsiandjal on lepingu kohaselt õigus selgesti eristatavad täiustused muudele litsentsisaajatele edastada. Mittevastastikune tagasiloovutamise kohustus võib soodustada uuendusi ja uue tehnoloogia levikut, võimaldades litsentsiandjal vabalt määrata, kas ja mil määral anda oma täiustusi edasi litsentsisaajatele. Ka edastamisklausel võib soodustada tehnoloogia levikut, sest iga litsentsisaaja teab lepingu sõlmimisel, et tal on muude litsentsisaajatega võrdsed tingimused tehnoloogia suhtes, millel ta tootmine põhineb. Tagasiloovutamise ainukohustused ja kohustused loovutada mitteeristatavad täiustused ei ole EMP lepingu artikli 53 lõike 1 tähenduses konkurentsi piiravad, sest mitteeristatavaid täiustusi ei või litsentsisaaja ilma litsentsiandja loata kasutada.

| 110. | Artikli 5 lõike 1 punktide a ja b kohaldamine ei sõltu sellest, kas litsentsiandja tasub täiustuse saamise või ainuõigusliku litsentsi omandamise eest või mitte. Samal ajal võib sellise tasu olemasolu ja tase olla oluline tegur artikli 53 kohasel individuaalsel hindamisel. Kui tagasiloovutamine toimub tasu eest, on vähem tõenäoline, et see pärsiks litsentsisaaja motivatsiooni uuendusteks. Hinnates grupierandi kohaldamisel välja jäävaid tagasiloovutamise ainukohustusi, on litsentsiandja positsioon tehnoloogiaturul samuti oluline tegur. Mida tugevam on litsentsiandja positsioon, seda tõenäolisem on, et tagasiloovutamise ainukohustustel on innovatsioonikonkurentsile piirav mõju. Mida tugevam on litsentsiandja tehnoloogia positsioon, seda tõenäolisem on, et litsentsisaaja on oluline uuenduste ja tulevase konkurentsi allikas. Tagasiloovutamise kohustuste negatiivset mõju võib suureneda selliseid kohustusi sisaldavate paralleelsete litsentsilepingute võrkude olemasolu. Kui olemasolevaid tehnoloogiaid kontrollib piiratud arv litsentsiandjaid, kes panevad litsentsisaajatele tagasiloovutamise ainukohustused, on konkurentsivastase mõju oht suurem kui juhul, kui tehnoloogiaid on palju ning ainult mõned neist on litsentsitud tagasiloovutamise ainukohustuse tingimusega. |
| --- | --- |

110.

Artikli 5 lõike 1 punktide a ja b kohaldamine ei sõltu sellest, kas litsentsiandja tasub täiustuse saamise või ainuõigusliku litsentsi omandamise eest või mitte. Samal ajal võib sellise tasu olemasolu ja tase olla oluline tegur artikli 53 kohasel individuaalsel hindamisel. Kui tagasiloovutamine toimub tasu eest, on vähem tõenäoline, et see pärsiks litsentsisaaja motivatsiooni uuendusteks. Hinnates grupierandi kohaldamisel välja jäävaid tagasiloovutamise ainukohustusi, on litsentsiandja positsioon tehnoloogiaturul samuti oluline tegur. Mida tugevam on litsentsiandja positsioon, seda tõenäolisem on, et tagasiloovutamise ainukohustustel on innovatsioonikonkurentsile piirav mõju. Mida tugevam on litsentsiandja tehnoloogia positsioon, seda tõenäolisem on, et litsentsisaaja on oluline uuenduste ja tulevase konkurentsi allikas. Tagasiloovutamise kohustuste negatiivset mõju võib suureneda selliseid kohustusi sisaldavate paralleelsete litsentsilepingute võrkude olemasolu. Kui olemasolevaid tehnoloogiaid kontrollib piiratud arv litsentsiandjaid, kes panevad litsentsisaajatele tagasiloovutamise ainukohustused, on konkurentsivastase mõju oht suurem kui juhul, kui tehnoloogiaid on palju ning ainult mõned neist on litsentsitud tagasiloovutamise ainukohustuse tingimusega.

| 111. | Oht mõjuda uuendustele negatiivselt on suurem konkurentide vahelise vastastikuse litsentsimise korral, kui mõlema osapoole tagasiloovutamise ainuõigus on kombineeritud mõlema osapoole kohustusega jagada teise osapoolega oma tehnoloogia täiustusi. Kõigi täiustuste jagamine konkurentide vahel võib takistada konkurentidel saavutada üksteise ees konkurentsieeliseid (vt ka punkti 208). Kuid kui litsentsi eesmärk on lubada neil arendada oma tehnoloogiaid ning see ei nõua neilt sama tehnoloogilise baasi kasutamist oma toodete konstrueerimisel, siis tõenäoliselt ei takista see osapooli üksteise ees konkurentsieeliseid saavutamast. Nii on see juhul, kui litsentsi eesmärk on luua tööstusdisainivabadus, mitte parandada litsentsisaaja tehnoloogilist baasi. |
| --- | --- |

111.

Oht mõjuda uuendustele negatiivselt on suurem konkurentide vahelise vastastikuse litsentsimise korral, kui mõlema osapoole tagasiloovutamise ainuõigus on kombineeritud mõlema osapoole kohustusega jagada teise osapoolega oma tehnoloogia täiustusi. Kõigi täiustuste jagamine konkurentide vahel võib takistada konkurentidel saavutada üksteise ees konkurentsieeliseid (vt ka punkti 208). Kuid kui litsentsi eesmärk on lubada neil arendada oma tehnoloogiaid ning see ei nõua neilt sama tehnoloogilise baasi kasutamist oma toodete konstrueerimisel, siis tõenäoliselt ei takista see osapooli üksteise ees konkurentsieeliseid saavutamast. Nii on see juhul, kui litsentsi eesmärk on luua tööstusdisainivabadus, mitte parandada litsentsisaaja tehnoloogilist baasi.

| 112. | Artikli 5 lõike 1 punktis c sätestatud välja jäetud piirang on seotud mittevaidlustamisklausliga, s.o kohustusega mitte vaidlustada litsentsiandja intellektuaalomandi kehtivust. Mittevaidlustamisklauslite grupierandi kohaldamisalast välja jätmise põhjuseks on asjaolu, et litsentsisaajad suudavad tavaliselt kõige paremini määrata, kas intellektuaalomandiõigus kehtib. Moonutamata konkurentsi huvides ning kooskõlas intellektuaalomandi kaitse aluspõhimõtetega tuleb kehtetud intellektuaalomandiõigused kõrvaldada. Kehtetu intellektuaalomandiõigus pigem lämmatab innovatsiooni, kui soodustab seda. Artikli 53 lõige 1 kehtib tõenäoliselt mittevaidlustamisklauslite suhtes, kui litsentsitav tehnoloogia on väärtuslik ning vähendab seetõttu nende ettevõtjate konkurentsivõimet, kellel seda tehnoloogiat kasutada ei lasta või kes saavad seda teha vaid litsentsitasu eest (48). Sellistel juhtudel ei ole artikli 53 lõike 3 tingimused tõenäoliselt täidetud (49). EFTA järelevalveamet suhtub siiski soosivalt oskusteabega seotud mittevaidlustamisklauslitesse, kui kord juba avaldatud litsentsitavat oskusteavet on tõenäoliselt võimatu või väga raske tagasi saada. Sellistel juhtudel soodustab litsentsisaaja kohustus mitte vaidlustada litsentsitavat oskusteavet uue tehnoloogia levikut, eelkõige võimaldades nõrgematel litsentsiandjatel litsentsida tugevamaid litsentsisaajaid, kartmata vaidlustamist niipea, kui litsentsisaaja on oskusteabe omandanud. |
| --- | --- |

112.

Artikli 5 lõike 1 punktis c sätestatud välja jäetud piirang on seotud mittevaidlustamisklausliga, s.o kohustusega mitte vaidlustada litsentsiandja intellektuaalomandi kehtivust. Mittevaidlustamisklauslite grupierandi kohaldamisalast välja jätmise põhjuseks on asjaolu, et litsentsisaajad suudavad tavaliselt kõige paremini määrata, kas intellektuaalomandiõigus kehtib. Moonutamata konkurentsi huvides ning kooskõlas intellektuaalomandi kaitse aluspõhimõtetega tuleb kehtetud intellektuaalomandiõigused kõrvaldada. Kehtetu intellektuaalomandiõigus pigem lämmatab innovatsiooni, kui soodustab seda. Artikli 53 lõige 1 kehtib tõenäoliselt mittevaidlustamisklauslite suhtes, kui litsentsitav tehnoloogia on väärtuslik ning vähendab seetõttu nende ettevõtjate konkurentsivõimet, kellel seda tehnoloogiat kasutada ei lasta või kes saavad seda teha vaid litsentsitasu eest (48). Sellistel juhtudel ei ole artikli 53 lõike 3 tingimused tõenäoliselt täidetud (49). EFTA järelevalveamet suhtub siiski soosivalt oskusteabega seotud mittevaidlustamisklauslitesse, kui kord juba avaldatud litsentsitavat oskusteavet on tõenäoliselt võimatu või väga raske tagasi saada. Sellistel juhtudel soodustab litsentsisaaja kohustus mitte vaidlustada litsentsitavat oskusteavet uue tehnoloogia levikut, eelkõige võimaldades nõrgematel litsentsiandjatel litsentsida tugevamaid litsentsisaajaid, kartmata vaidlustamist niipea, kui litsentsisaaja on oskusteabe omandanud.

| 113. | TTBERis on litsentsiandjale ette nähtud ka võimalus litsentsitava tehnoloogia vaidlustamisel litsentsileping katkestada. Selle kohaselt ei ole litsentsiandja sunnitud jätkama ärisuhet litsentsisaajaga, kes vaidlustab litsentsilepingu põhilist sisu, andes mõista, et kui litsentsisaaja kasutab lepingu katkestamise järel vaidlustatud tehnoloogiat, teeb ta seda omal vastutusel. Artikli 5 lõike 1 punkt c tagab aga, et TTBER ei hõlma lepingulisi kohustusi, mis ei luba litsentsisaajal litsentsitavat tehnoloogiat vaidlustada, mis lubaks litsentsiandjal litsentsisaaja lepingu rikkumise eest kohtusse kaevata ning tekitada litsentsisaajale täiendava takistuse litsentsiandja tehnoloogia vaidlustamiseks. Sellega tagab nimetatud tingimus, et litsentsisaaja on samas seisus kolmandate osapooltega. |
| --- | --- |

113.

TTBERis on litsentsiandjale ette nähtud ka võimalus litsentsitava tehnoloogia vaidlustamisel litsentsileping katkestada. Selle kohaselt ei ole litsentsiandja sunnitud jätkama ärisuhet litsentsisaajaga, kes vaidlustab litsentsilepingu põhilist sisu, andes mõista, et kui litsentsisaaja kasutab lepingu katkestamise järel vaidlustatud tehnoloogiat, teeb ta seda omal vastutusel. Artikli 5 lõike 1 punkt c tagab aga, et TTBER ei hõlma lepingulisi kohustusi, mis ei luba litsentsisaajal litsentsitavat tehnoloogiat vaidlustada, mis lubaks litsentsiandjal litsentsisaaja lepingu rikkumise eest kohtusse kaevata ning tekitada litsentsisaajale täiendava takistuse litsentsiandja tehnoloogia vaidlustamiseks. Sellega tagab nimetatud tingimus, et litsentsisaaja on samas seisus kolmandate osapooltega.

| 114. | Artikli 5 lõige 2 jätab mittekonkurentide vahelise lepingu korral grupierandi kohaldamisalast välja kõik otsesed või kaudsed kohustused, mis piiravad litsentsisaaja võimalust kasutada oma tehnoloogiat või piiravad kokkuleppe osapoolte võimalust tegelda uurimis- ja arendustegevusega, välja arvatud juhul, kui viimati nimetatud piirang on hädavajalik selleks, et hoida ära litsentsitava oskusteabe avalikustamine kolmandatele osapooltele. Selle tingimuse sisu on sama, mis konkurentide vahelistes lepingutes sisalduvaid raskekujulisi konkurentsipiiranguid käsitleval artikli 4 lõike 1 punktil d, mida käsitleti punktides 94 ja 95. Kuid mittekonkurentide vaheliste lepingute puhul ei saa selliseid piiranguid üldiselt konkurentsile kahjulikeks pidada või eeldada, et artikli 53 lõike 3 tingimused ei ole üldiselt täidetud (50). Seda tuleb hinnata igal juhul eraldi. |
| --- | --- |

114.

Artikli 5 lõige 2 jätab mittekonkurentide vahelise lepingu korral grupierandi kohaldamisalast välja kõik otsesed või kaudsed kohustused, mis piiravad litsentsisaaja võimalust kasutada oma tehnoloogiat või piiravad kokkuleppe osapoolte võimalust tegelda uurimis- ja arendustegevusega, välja arvatud juhul, kui viimati nimetatud piirang on hädavajalik selleks, et hoida ära litsentsitava oskusteabe avalikustamine kolmandatele osapooltele. Selle tingimuse sisu on sama, mis konkurentide vahelistes lepingutes sisalduvaid raskekujulisi konkurentsipiiranguid käsitleval artikli 4 lõike 1 punktil d, mida käsitleti punktides 94 ja 95. Kuid mittekonkurentide vaheliste lepingute puhul ei saa selliseid piiranguid üldiselt konkurentsile kahjulikeks pidada või eeldada, et artikli 53 lõike 3 tingimused ei ole üldiselt täidetud (50). Seda tuleb hinnata igal juhul eraldi.

| 115. | Mittekonkurentide vaheliste lepingute puhul ei oma litsentsisaaja tavaliselt konkureerivat tehnoloogiat. Siiski võib olla juhtumeid, mille puhul osapooli loetakse grupierandi kohaldamiseks mittekonkurentideks, vaatamata asjaolule, et litsentsisaaja omab konkureerivat tehnoloogiat. Olukord on selline, kui litsentsisaaja omab tehnoloogiat, kuid ei litsentsi seda ning litsentsiandja ei ole ei tegelik ega potentsiaalne tooteturu varustaja. Grupierandi kohaldamisel ei ole osapooled sellises olukorras konkurendid ei tehnoloogia- ega tooteturul (51). Sellistel juhtudel on oluline tagada, et ei piirataks litsentsisaaja võimalust kasutada oma tehnoloogiat ning arendada seda. See tehnoloogia põhjustab turul konkurentsisurvet, mis tuleks säilitada. Sellises olukorras peetakse litsentsisaaja oma tehnoloogia kasutamise või uurimis- ja arendustegevuse piiramist tavaliselt konkurentsi piiravaks ning artikli 53 lõike 3 tingimustele mittevastavaks. Näiteks litsentsisaaja kohustamine litsentsitasu maksma mitte ainult tema litsentsitava tehnoloogia alusel toodetavate toodete, vaid ka ta oma tehnoloogia alusel toodetavate toodete pealt piirab üldiselt tema võimalusi kasutada oma tehnoloogiat ning tuleb seega grupierandi kohaldamisalast välja jätta. |
| --- | --- |

115.

Mittekonkurentide vaheliste lepingute puhul ei oma litsentsisaaja tavaliselt konkureerivat tehnoloogiat. Siiski võib olla juhtumeid, mille puhul osapooli loetakse grupierandi kohaldamiseks mittekonkurentideks, vaatamata asjaolule, et litsentsisaaja omab konkureerivat tehnoloogiat. Olukord on selline, kui litsentsisaaja omab tehnoloogiat, kuid ei litsentsi seda ning litsentsiandja ei ole ei tegelik ega potentsiaalne tooteturu varustaja. Grupierandi kohaldamisel ei ole osapooled sellises olukorras konkurendid ei tehnoloogia- ega tooteturul (51). Sellistel juhtudel on oluline tagada, et ei piirataks litsentsisaaja võimalust kasutada oma tehnoloogiat ning arendada seda. See tehnoloogia põhjustab turul konkurentsisurvet, mis tuleks säilitada. Sellises olukorras peetakse litsentsisaaja oma tehnoloogia kasutamise või uurimis- ja arendustegevuse piiramist tavaliselt konkurentsi piiravaks ning artikli 53 lõike 3 tingimustele mittevastavaks. Näiteks litsentsisaaja kohustamine litsentsitasu maksma mitte ainult tema litsentsitava tehnoloogia alusel toodetavate toodete, vaid ka ta oma tehnoloogia alusel toodetavate toodete pealt piirab üldiselt tema võimalusi kasutada oma tehnoloogiat ning tuleb seega grupierandi kohaldamisalast välja jätta.

| 116. | Juhtudel, kui litsentsisaaja ei oma konkureerivat tehnoloogiat ega arenda veel sellist tehnoloogiat, võib osapoolte sõltumatu uurimis- ja arendustegevuse võimaluse piiramine olla konkurentsi piirav, kui saada on vaid väheseid tehnoloogiaid. Sellisel juhul võivad osapooled olla turu olulised (potentsiaalsed) innovatsiooniallikad. See on eriti nii, kui osapooltel on vajalikud vahendid ja oskused uurimis- ja arendustegevuseks. Sellisel juhul ei ole artikli 53 lõike 3 tingimused tõenäoliselt täidetud. Kui aga saadaval on mitmeid tehnoloogiaid ning osapooltel ei ole vajalikke vahendeid ja oskusi, jääb uurimis- ja arendustegevuse piirang tõenäoliselt artikli 53 lõike 1 kohaldamisalast välja, sest puudub märkimisväärne piirav mõju või ei ole täidetud artikli 53 lõike 3 tingimused. Piirang võib soodustada uue tehnoloogia levikut, tagades litsentsiandjale, et litsents ei loo uut konkurenti, ning innustades litsentsisaajat keskenduma litsentsitava tehnoloogia kasutamisele ja arendamisele. Lisaks kehtib artikli 53 lõige 1 ainult juhul, kui leping vähendab litsentsisaaja motivatsiooni täiustada ja kasutada oma tehnoloogiat. See on näiteks ebatõenäoline juhul, kui litsentsiandjal on õigus litsentsileping katkestada, kui litsentsisaaja hakkab tootma oma konkureeriva tehnoloogia alusel. Selline õigus ei vähenda litsentsisaaja motivatsiooni uuenduste tegemiseks, sest lepingu saab lõpetada ainult juhul, kui on välja töötatud majanduslikult tasuv tehnoloogia ning selle alusel toodetavad tooted on turule viimiseks valmis. |
| --- | --- |

116.

Juhtudel, kui litsentsisaaja ei oma konkureerivat tehnoloogiat ega arenda veel sellist tehnoloogiat, võib osapoolte sõltumatu uurimis- ja arendustegevuse võimaluse piiramine olla konkurentsi piirav, kui saada on vaid väheseid tehnoloogiaid. Sellisel juhul võivad osapooled olla turu olulised (potentsiaalsed) innovatsiooniallikad. See on eriti nii, kui osapooltel on vajalikud vahendid ja oskused uurimis- ja arendustegevuseks. Sellisel juhul ei ole artikli 53 lõike 3 tingimused tõenäoliselt täidetud. Kui aga saadaval on mitmeid tehnoloogiaid ning osapooltel ei ole vajalikke vahendeid ja oskusi, jääb uurimis- ja arendustegevuse piirang tõenäoliselt artikli 53 lõike 1 kohaldamisalast välja, sest puudub märkimisväärne piirav mõju või ei ole täidetud artikli 53 lõike 3 tingimused. Piirang võib soodustada uue tehnoloogia levikut, tagades litsentsiandjale, et litsents ei loo uut konkurenti, ning innustades litsentsisaajat keskenduma litsentsitava tehnoloogia kasutamisele ja arendamisele. Lisaks kehtib artikli 53 lõige 1 ainult juhul, kui leping vähendab litsentsisaaja motivatsiooni täiustada ja kasutada oma tehnoloogiat. See on näiteks ebatõenäoline juhul, kui litsentsiandjal on õigus litsentsileping katkestada, kui litsentsisaaja hakkab tootma oma konkureeriva tehnoloogia alusel. Selline õigus ei vähenda litsentsisaaja motivatsiooni uuenduste tegemiseks, sest lepingu saab lõpetada ainult juhul, kui on välja töötatud majanduslikult tasuv tehnoloogia ning selle alusel toodetavad tooted on turule viimiseks valmis.

6.   TTBERi kohaste soodustuste tühistamine ja kohaldamata jätmine

6.1.   Tühistamismenetlus

| 117. | Vastavalt TTBERi artiklile 6 võivad EFTA järelevalveamet ja EFTA riikide konkurentsiasutused tühistada grupierandi üksikute lepingute suhtes, mis ei täida EMP lepingu artikli 53 lõike 3 tingimusi. EFTA riikide konkurentsiasutuste pädevus grupierandit tühistada on piiratud juhtudega, mille puhul asjaomane geograafiline turg ei ole suurem kui asjaomase EFTA riigi territoorium. |
| --- | --- |

117.

Vastavalt TTBERi artiklile 6 võivad EFTA järelevalveamet ja EFTA riikide konkurentsiasutused tühistada grupierandi üksikute lepingute suhtes, mis ei täida EMP lepingu artikli 53 lõike 3 tingimusi. EFTA riikide konkurentsiasutuste pädevus grupierandit tühistada on piiratud juhtudega, mille puhul asjaomane geograafiline turg ei ole suurem kui asjaomase EFTA riigi territoorium.

| 118. | Artikli 53 lõike 3 neli tingimust on kumulatiivsed ning peavad erandieeskirja kohaldamiseks täidetud olema (52). Seetõttu saab grupierandit tühistada, kui konkreetne leping ei vasta ühele või mitmele neljast tingimusest. |
| --- | --- |

118.

Artikli 53 lõike 3 neli tingimust on kumulatiivsed ning peavad erandieeskirja kohaldamiseks täidetud olema (52). Seetõttu saab grupierandit tühistada, kui konkreetne leping ei vasta ühele või mitmele neljast tingimusest.

| 119. | Kui kohaldatakse tühistamismenetlust, on tühistava asutuse kohus tõendada, et leping on artikli 53 lõike 1 kohaldamisalas ning et see ei täida artikli 53 lõike 3 kõiki nelja tingimust. Tingimusel, et tühistamine tähendab, et kõnealune leping piirab konkurentsi artikli 53 lõike 1 tähenduses ega täida artikli 53 lõike tingimusi, peab tühistamisega kaasnema negatiivne otsus, mis põhineb järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 II peatüki artiklil 5, 7 või 9. |
| --- | --- |

119.

Kui kohaldatakse tühistamismenetlust, on tühistava asutuse kohus tõendada, et leping on artikli 53 lõike 1 kohaldamisalas ning et see ei täida artikli 53 lõike 3 kõiki nelja tingimust. Tingimusel, et tühistamine tähendab, et kõnealune leping piirab konkurentsi artikli 53 lõike 1 tähenduses ega täida artikli 53 lõike tingimusi, peab tühistamisega kaasnema negatiivne otsus, mis põhineb järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 II peatüki artiklil 5, 7 või 9.

| 120. | Vastavalt artiklile 6 võib tühistamine olla eriti põhjendatud järgmistel asjaoludel:






  1) | kui kolmandate osapoolte tehnoloogia turulepääs on piiratud näiteks samalaadsete, litsentsisaajatel kolmanda osapoole tehnoloogiat kasutada keelavate kokkulepete paralleelsete võrgustike kumulatiivse mõju tõttu; |
| --- | --- | --- |

120.

Vastavalt artiklile 6 võib tühistamine olla eriti põhjendatud järgmistel asjaoludel:

1)

kui kolmandate osapoolte tehnoloogia turulepääs on piiratud näiteks samalaadsete, litsentsisaajatel kolmanda osapoole tehnoloogiat kasutada keelavate kokkulepete paralleelsete võrgustike kumulatiivse mõju tõttu;

| 2) | kui potentsiaalsete litsentsisaajate turulepääs on piiratud näiteks samalaadsete, litsentsiandjatel teistele litsentsisaajatele litsentside andmist takistavate kokkulepete paralleelsete võrgustike kumulatiivse mõju tõttu; |
| --- | --- |

2)

kui potentsiaalsete litsentsisaajate turulepääs on piiratud näiteks samalaadsete, litsentsiandjatel teistele litsentsisaajatele litsentside andmist takistavate kokkulepete paralleelsete võrgustike kumulatiivse mõju tõttu;

| 3) | kui kokkuleppeosalised hoiduvad litsentsitava tehnoloogia kasutamisest ilma objektiivse põhjuseta. |
| --- | --- |

3)

kui kokkuleppeosalised hoiduvad litsentsitava tehnoloogia kasutamisest ilma objektiivse põhjuseta.

| 121. | Raskekujuliste konkurentsipiirangute ja välja jäetud piirangute nimekirja sisaldavate TTBERi artiklite 4 ja 5 eesmärk on tagada, et grupierandi alla kuuluvad lepingud ei vähendaks uuendusmotivatsiooni, ei lükkaks edasi tehnoloogia levikut ega takistaks liigselt konkurentsi litsentsiandja ja litsentsisaaja või -saajate vahel. Ometi ei võta raskekujuliste konkurentsipiirangute ja välja jäetud piirangute nimekiri arvesse litsentsilepingute kõiki võimalikke mõjusid. Näiteks ei arvesta grupierand litsentsilepingute võrgus sisalduvate samalaadsete piirangute kumulatiivset mõju. Litsentsilepingud võivad viia kolmandate osapoolte väljatõrjumiseni nii litsentsiandja kui ka litsentsisaaja tasandil. Muude litsentsiandjate väljatõrjumine võib tuleneda nende litsentsilepingute kumulatiivsest mõjust, millega litsentsisaajatel keelatakse konkureerivate tehnoloogiate kasutamine ja mis viib muude (potentsiaalsete) litsentsiandjate väljatõrjumiseni. Litsentsiandjate väljatõrjumise oht võib kergesti tekkida juhul, kui enamik turul tegutsevatest ettevõtjatest, kes võiks samahästi võtta konkureeriva litsentsi, ei saa seda piiravate lepingute tõttu teha ja kui tõkked potentsiaalsete litsentsisaajate turuletulekuks on kõrged. Litsentsisaajate väljatõrjumine võib tuleneda selliste litsentsilepingute kumulatiivsest mõjust, millega litsentsiandjatel keelatakse litsentside andmine muudele litsentsisaajatele ja takistatakse potentsiaalsete litsentsisaajate juurdepääsu tehnoloogiale. Väljatõrjumise küsimust käsitletakse üksikasjalikumalt jaos IV.2.7. Peale selle võib EFTA järelevalveamet grupierandi tõenäoliselt tühistada, kui oluline arv konkureerivate tehnoloogiate litsentsiandjaid sunnivad oma litsentsisaajaid üksiklepingutega pakkuma ka neile teiste litsentsiandjatega kokkulepitud soodsamaid tingimusi. |
| --- | --- |

121.

Raskekujuliste konkurentsipiirangute ja välja jäetud piirangute nimekirja sisaldavate TTBERi artiklite 4 ja 5 eesmärk on tagada, et grupierandi alla kuuluvad lepingud ei vähendaks uuendusmotivatsiooni, ei lükkaks edasi tehnoloogia levikut ega takistaks liigselt konkurentsi litsentsiandja ja litsentsisaaja või -saajate vahel. Ometi ei võta raskekujuliste konkurentsipiirangute ja välja jäetud piirangute nimekiri arvesse litsentsilepingute kõiki võimalikke mõjusid. Näiteks ei arvesta grupierand litsentsilepingute võrgus sisalduvate samalaadsete piirangute kumulatiivset mõju. Litsentsilepingud võivad viia kolmandate osapoolte väljatõrjumiseni nii litsentsiandja kui ka litsentsisaaja tasandil. Muude litsentsiandjate väljatõrjumine võib tuleneda nende litsentsilepingute kumulatiivsest mõjust, millega litsentsisaajatel keelatakse konkureerivate tehnoloogiate kasutamine ja mis viib muude (potentsiaalsete) litsentsiandjate väljatõrjumiseni. Litsentsiandjate väljatõrjumise oht võib kergesti tekkida juhul, kui enamik turul tegutsevatest ettevõtjatest, kes võiks samahästi võtta konkureeriva litsentsi, ei saa seda piiravate lepingute tõttu teha ja kui tõkked potentsiaalsete litsentsisaajate turuletulekuks on kõrged. Litsentsisaajate väljatõrjumine võib tuleneda selliste litsentsilepingute kumulatiivsest mõjust, millega litsentsiandjatel keelatakse litsentside andmine muudele litsentsisaajatele ja takistatakse potentsiaalsete litsentsisaajate juurdepääsu tehnoloogiale. Väljatõrjumise küsimust käsitletakse üksikasjalikumalt jaos IV.2.7. Peale selle võib EFTA järelevalveamet grupierandi tõenäoliselt tühistada, kui oluline arv konkureerivate tehnoloogiate litsentsiandjaid sunnivad oma litsentsisaajaid üksiklepingutega pakkuma ka neile teiste litsentsiandjatega kokkulepitud soodsamaid tingimusi.

| 122. | EFTA järelevalveamet võib grupierandi tõenäoliselt tühistada ka juhul, kui osapooled hoiduvad litsentsitava tehnoloogia kasutamisest, välja arvatud juhud, kui neil on selleks objektiivne põhjus. Kui osapooled litsentsitavat tehnoloogiat ei kasuta, ei suurenda see tõepoolest tõhusust kuidagi ning grupierandil kaob mõte. Kuid kasutamine ei pea toimuma varade ühendamise kaudu. Kasutamine leiab aset ka juhul, kui litsents annab saajale tööstusdisainivabaduse, mis võimaldab tal kasutada oma tehnoloogiat ilma ohuta, et litsentsiandja võiks esitada rikkumissüüdistusi. Konkurentide vahelise litsentsimise puhul võib asjaolu, et osapooled litsentsitavat tehnoloogiat ei kasuta, olla märgiks, et leping on varjatud kartellikokkulepe. Seepärast uurib järelevalveamet mittekasutamise juhtumeid väga hoolikalt. |
| --- | --- |

122.

EFTA järelevalveamet võib grupierandi tõenäoliselt tühistada ka juhul, kui osapooled hoiduvad litsentsitava tehnoloogia kasutamisest, välja arvatud juhud, kui neil on selleks objektiivne põhjus. Kui osapooled litsentsitavat tehnoloogiat ei kasuta, ei suurenda see tõepoolest tõhusust kuidagi ning grupierandil kaob mõte. Kuid kasutamine ei pea toimuma varade ühendamise kaudu. Kasutamine leiab aset ka juhul, kui litsents annab saajale tööstusdisainivabaduse, mis võimaldab tal kasutada oma tehnoloogiat ilma ohuta, et litsentsiandja võiks esitada rikkumissüüdistusi. Konkurentide vahelise litsentsimise puhul võib asjaolu, et osapooled litsentsitavat tehnoloogiat ei kasuta, olla märgiks, et leping on varjatud kartellikokkulepe. Seepärast uurib järelevalveamet mittekasutamise juhtumeid väga hoolikalt.

6.2.   Grupierandi kohaldamata jätmine

| 123. | EMP lepingusse inkorporeeritud TTBERi artikli 7 lõikes 2 on sätestatud erimenetlus TTBERi kohaldamata jätmiseks EFTA riikides. Võttes arvesse, et komisjon võib TTBERi kohaldamata jätta EÜ liikmesriikidele suunatud määruse abil, võimaldab TTBERi artikli 7 lõige 2 EFTA järelevalveametil soovituse kaudu ametlikult teatada, et juhul, kui samalaadsete lepingute paralleelsed võrgud hõlmavad üle poole asjaomasest turust EFTA riikides, siis TTBERi ei kohaldata. Soovitus on suunatud neile EFTA riigile või riikidele, kes moodustavad kõnealuse turu. Pärast seda, kui EFTA järelevalveamet on vastu võtnud artikli 7 kohase soovituse, on EFTA riikidel kolm kuud aega järelevalveametile teatada, kas nad nõustuvad soovitusega. Kui EFTA riik ei vasta, tõlgendatakse seda nõustumisena. Kui EFTA riik nõustub soovitusega või käsitletakse teda nõustuvana, peab asjaomane riik soovituse rakendama kolme kuu jooksul selle vastuvõtmisest (53). |
| --- | --- |

123.

EMP lepingusse inkorporeeritud TTBERi artikli 7 lõikes 2 on sätestatud erimenetlus TTBERi kohaldamata jätmiseks EFTA riikides. Võttes arvesse, et komisjon võib TTBERi kohaldamata jätta EÜ liikmesriikidele suunatud määruse abil, võimaldab TTBERi artikli 7 lõige 2 EFTA järelevalveametil soovituse kaudu ametlikult teatada, et juhul, kui samalaadsete lepingute paralleelsed võrgud hõlmavad üle poole asjaomasest turust EFTA riikides, siis TTBERi ei kohaldata. Soovitus on suunatud neile EFTA riigile või riikidele, kes moodustavad kõnealuse turu. Pärast seda, kui EFTA järelevalveamet on vastu võtnud artikli 7 kohase soovituse, on EFTA riikidel kolm kuud aega järelevalveametile teatada, kas nad nõustuvad soovitusega. Kui EFTA riik ei vasta, tõlgendatakse seda nõustumisena. Kui EFTA riik nõustub soovitusega või käsitletakse teda nõustuvana, peab asjaomane riik soovituse rakendama kolme kuu jooksul selle vastuvõtmisest (53).

| 124. | Võttes arvesse, et TTBERist tulenevate soodustuste tühistamine EFTA järelevalveameti poolt artikli 6 alusel tähendab, et otsuse vastuvõtmine järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 II peatüki artiklite 7 või 9 alusel, grupierandi kohaldamata jätmine pärast järelevalveameti soovitust ning EFTA riigi nõustumine sellega TTBERi artikli 7 alusel on vajalik ainult asjaomaste piirangute ja turgude suhtes kehtivate TTBERi soodustuste kõrvaldamiseks ja EMP lepingu artikli 53 lõigete 1 ja 3 täiemahulise kohaldamise taastamiseks. Kui grupierandit ei kohaldata konkreetsel turul teatavaid piiranguid sisaldavate lepingute suhtes, leiab juhiseid artikli 53 kohaldamiseks üksiklepingute suhtes EFTA kohtu ja Euroopa kohtute asjaomase pretsedendiõiguse ning järelevalveameti teatiste ning varasemate otsustega väljatöötatud kriteeriumidest. Kui vajalik, võtab üksikjuhtumi suhtes otsuse vastu järelevalveamet, kes võib pakkuda juhiseid kõigile asjaomasel turul tegutsevatele ettevõtjatele. |
| --- | --- |

124.

Võttes arvesse, et TTBERist tulenevate soodustuste tühistamine EFTA järelevalveameti poolt artikli 6 alusel tähendab, et otsuse vastuvõtmine järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 II peatüki artiklite 7 või 9 alusel, grupierandi kohaldamata jätmine pärast järelevalveameti soovitust ning EFTA riigi nõustumine sellega TTBERi artikli 7 alusel on vajalik ainult asjaomaste piirangute ja turgude suhtes kehtivate TTBERi soodustuste kõrvaldamiseks ja EMP lepingu artikli 53 lõigete 1 ja 3 täiemahulise kohaldamise taastamiseks. Kui grupierandit ei kohaldata konkreetsel turul teatavaid piiranguid sisaldavate lepingute suhtes, leiab juhiseid artikli 53 kohaldamiseks üksiklepingute suhtes EFTA kohtu ja Euroopa kohtute asjaomase pretsedendiõiguse ning järelevalveameti teatiste ning varasemate otsustega väljatöötatud kriteeriumidest. Kui vajalik, võtab üksikjuhtumi suhtes otsuse vastu järelevalveamet, kes võib pakkuda juhiseid kõigile asjaomasel turul tegutsevatele ettevõtjatele.

| 125. | 50 % turuhõive suhte arvutamiseks tuleb arvesse võtta iga üksikut turule samalaadset mõju omavat piirangut või piirangute kombinatsiooni sisaldavate litsentsilepingute võrku. |
| --- | --- |

125.

50 % turuhõive suhte arvutamiseks tuleb arvesse võtta iga üksikut turule samalaadset mõju omavat piirangut või piirangute kombinatsiooni sisaldavate litsentsilepingute võrku.

| 126. | TTBERi artikkel 7 ei kohusta EFTA järelevalveametit tegutsema 50 % turuhõive suhte ületamise korral. Üldjuhul on kohaldamata jätmine kohane juhul, kui on tõenäoline, et juurdepääs asjaomasele turule või seal konkureerimine on tuntavalt piiratud. Hinnates vajadust artikli 7 kohaldamiseks, kaalub järelevalveamet, kas üksikud tühistamised oleks sobivam meede. See võib sõltuda eriti nende konkureerivate ettevõtjate arvust, kes annavad oma panuse kumulatiivsesse turumõjusse, või mõjustatud geograafiliste turgude arvust EFTA riikides. |
| --- | --- |

126.

TTBERi artikkel 7 ei kohusta EFTA järelevalveametit tegutsema 50 % turuhõive suhte ületamise korral. Üldjuhul on kohaldamata jätmine kohane juhul, kui on tõenäoline, et juurdepääs asjaomasele turule või seal konkureerimine on tuntavalt piiratud. Hinnates vajadust artikli 7 kohaldamiseks, kaalub järelevalveamet, kas üksikud tühistamised oleks sobivam meede. See võib sõltuda eriti nende konkureerivate ettevõtjate arvust, kes annavad oma panuse kumulatiivsesse turumõjusse, või mõjustatud geograafiliste turgude arvust EFTA riikides.

| 127. | Kõigis artikli 7 alusel vastu võetud soovitustes tuleb määratleda selgesti nende kohaldamisala. See tähendab esiteks, et EFTA järelevalveamet peab määratlema asjaomase toote ja geograafilise(d) turu(d), ja teiseks, et ta peab tuvastama litsentsimisega kaasneva piirangu, mille suhtes TTBERi enam ei kohaldata. Mis puutub viimasesse aspekti, võib järelevalveamet muuta oma soovituse kohaldamisala vastavalt konkurentsiprobleemile, millele ta kavatseb keskenduda. Kui ka näiteks 50 % turuhõive suhte jaoks võetakse arvesse paralleelseid konkurentsivastaste lepingute võrke, võib järelevalveamet sellegipoolest piirata soovituse kohaldamisala ainult teatavat kehtivusaega ületavate konkurentsikeeldudega. Nii võivad lühemaajalised või vähem piiravad lepingud välja jääda seetõttu, et nende piirangute väljatõrjumise tase on madalam. Kui see on kohane, võib järelevalveamet anda ka juhiseid, täpsustades turuosa taseme, mida võib pidada konkreetse turu raames ebapiisavaks, et üksikettevõtja annaks olulise panuse kumulatiivsesse mõjusse. Üldiselt kui üksiku litsentsiandja poolt litsentsitud tehnoloogiat sisaldavate toodete turuosa ei ületa 5 %, ei arvata, et selle tehnoloogiaga seotud lepingu või lepingute võrk annaks olulise panuse kumulatiivsesse väljatõrjuvasse mõjusse (54). |
| --- | --- |

127.

Kõigis artikli 7 alusel vastu võetud soovitustes tuleb määratleda selgesti nende kohaldamisala. See tähendab esiteks, et EFTA järelevalveamet peab määratlema asjaomase toote ja geograafilise(d) turu(d), ja teiseks, et ta peab tuvastama litsentsimisega kaasneva piirangu, mille suhtes TTBERi enam ei kohaldata. Mis puutub viimasesse aspekti, võib järelevalveamet muuta oma soovituse kohaldamisala vastavalt konkurentsiprobleemile, millele ta kavatseb keskenduda. Kui ka näiteks 50 % turuhõive suhte jaoks võetakse arvesse paralleelseid konkurentsivastaste lepingute võrke, võib järelevalveamet sellegipoolest piirata soovituse kohaldamisala ainult teatavat kehtivusaega ületavate konkurentsikeeldudega. Nii võivad lühemaajalised või vähem piiravad lepingud välja jääda seetõttu, et nende piirangute väljatõrjumise tase on madalam. Kui see on kohane, võib järelevalveamet anda ka juhiseid, täpsustades turuosa taseme, mida võib pidada konkreetse turu raames ebapiisavaks, et üksikettevõtja annaks olulise panuse kumulatiivsesse mõjusse. Üldiselt kui üksiku litsentsiandja poolt litsentsitud tehnoloogiat sisaldavate toodete turuosa ei ületa 5 %, ei arvata, et selle tehnoloogiaga seotud lepingu või lepingute võrk annaks olulise panuse kumulatiivsesse väljatõrjuvasse mõjusse (54).

| 128. | Alla kuuekuune üleminekuperiood TTBERi kohaldamata jätmiseks, mille EFTA järelevalveamet peab artikli 7 lõike 2 kohaselt oma soovituses määrama, peaks võimaldama asjaomastel ettevõtjatel kohandada oma lepinguid nii, et nendes võetaks arvesse TTBERi kohaldamata jätmist. Järelevalveamet on seisukohal, et üleminekuperiood peab algama päevast, mil asjaomane EFTA riik võtab kasutusele riiklikud rakendusmeetmed. |
| --- | --- |

128.

Alla kuuekuune üleminekuperiood TTBERi kohaldamata jätmiseks, mille EFTA järelevalveamet peab artikli 7 lõike 2 kohaselt oma soovituses määrama, peaks võimaldama asjaomastel ettevõtjatel kohandada oma lepinguid nii, et nendes võetaks arvesse TTBERi kohaldamata jätmist. Järelevalveamet on seisukohal, et üleminekuperiood peab algama päevast, mil asjaomane EFTA riik võtab kasutusele riiklikud rakendusmeetmed.

| 129. | TTBERi kohaldamata jätmisega seotud soovitus ja riiklikud rakendusmeetmed ei mõjuta grupierandi kehtivust asjaomaste lepingute suhtes enne riiklike rakendusmeetmete jõustumist. |
| --- | --- |

129.

TTBERi kohaldamata jätmisega seotud soovitus ja riiklikud rakendusmeetmed ei mõjuta grupierandi kehtivust asjaomaste lepingute suhtes enne riiklike rakendusmeetmete jõustumist.

IV.   EMP LEPINGU ARTIKLI 53 LÕIGETE 1 JA 3 KOHALDAMINE VÄLJASPOOL GRUPIERANDI KOHALDAMISALA

1.   Analüüsi üldine raamistik

| 130. | Lepingud, mis jäävad grupierandi kohaldamisalast välja näiteks seetõttu, et on ületatud turuosa künnised või lepingul on üle kahe osapoole, kuuluvad individuaalsele hindamisele. Lepingud, mis ei piira konkurentsi EMP lepingu artikli 53 lõike 1 tähenduses või mis täidavad artikli 53 lõike 3 tingimused, on õiguslikult kehtivad ja täitmisele pööratavad. Tuleb meenutada, et grupierandi kohaldamisalast välja jäävate lepingute puhul ei eeldata nende seadusevastasust tingimusel, et nad ei sisalda raskekujulisi konkurentsipiiranguid. Eelkõige ei maksa eeldada, et artikli 53 lõiget 1 kohaldatakse ainult sellepärast, et turuosa künnis on ületatud. Vajalik on eraldi hindamine käesolevates suunistes kirjeldatud põhimõtete alusel. |
| --- | --- |

130.

Lepingud, mis jäävad grupierandi kohaldamisalast välja näiteks seetõttu, et on ületatud turuosa künnised või lepingul on üle kahe osapoole, kuuluvad individuaalsele hindamisele. Lepingud, mis ei piira konkurentsi EMP lepingu artikli 53 lõike 1 tähenduses või mis täidavad artikli 53 lõike 3 tingimused, on õiguslikult kehtivad ja täitmisele pööratavad. Tuleb meenutada, et grupierandi kohaldamisalast välja jäävate lepingute puhul ei eeldata nende seadusevastasust tingimusel, et nad ei sisalda raskekujulisi konkurentsipiiranguid. Eelkõige ei maksa eeldada, et artikli 53 lõiget 1 kohaldatakse ainult sellepärast, et turuosa künnis on ületatud. Vajalik on eraldi hindamine käesolevates suunistes kirjeldatud põhimõtete alusel.

| 131. | Et oleks võimalik suurendada prognoositavust ka väljaspool TTBERi kohaldamisala ning piirata detailset analüüsi juhtumitega, mis tõenäoliselt põhjustaksid tõelisi konkurentsiprobleeme, on EFTA järelevalveamet seisukohal, et väljaspool raskekujuliste konkurentsipiirangute valdkonda on artikli 53 rikkumine vähetõenäoline juhul, kui lisaks lepingu osapoolte kontrollitavatele tehnoloogiatele on olemas vähemalt neli sõltumatult kontrollitavat tehnoloogiat, millega litsentsitava tehnoloogia saaks asendada kasutajate jaoks võrreldavate kuludega. Hinnates, kas tehnoloogiad on piisavalt vastastikku asendatavad, tuleb võtta arvesse kõnealuste tehnoloogiate kommertstugevust. Tehnoloogia tekitatav konkurentsipiirang on piiratud, kui see ei kujuta endast litsentsitavale tehnoloogiale äriliselt rakendatavat alternatiivi. Kui tarbijad eelistavad mõju tõttu, mida võrk turule avaldab, litsentsitavat tehnoloogiat sisaldavaid tooteid, ei pruugi muud juba turul olevad või mõistliku lühikese aja jooksul turule tulla võivad tehnoloogiad olla tõeline alternatiiv ning need võivad tekitada vaid piiratud konkurentsisurve. Asjaolu, et leping jääb käesolevas punktis kirjeldatud grupierandi kaitse alt välja, ei tähenda, et leping oleks artikli 53 lõike 1 kohaldamisalas, või kui ta seda oleks, et ta siis täidaks artikli 53 lõike 3 tingimused. Nii nagu TTBERi kohane turuosal põhinev grupierandi kaitse, loob ka see täiendav grupierandi kaitse ainult negatiivse eelduse, et leping ei ole keelatud artikliga 53. Väljaspool grupierandi kaitset on vaja hinnata iga üksiklepingut käesolevates suunistes väljatöötatud põhimõtete alusel. |
| --- | --- |

131.

Et oleks võimalik suurendada prognoositavust ka väljaspool TTBERi kohaldamisala ning piirata detailset analüüsi juhtumitega, mis tõenäoliselt põhjustaksid tõelisi konkurentsiprobleeme, on EFTA järelevalveamet seisukohal, et väljaspool raskekujuliste konkurentsipiirangute valdkonda on artikli 53 rikkumine vähetõenäoline juhul, kui lisaks lepingu osapoolte kontrollitavatele tehnoloogiatele on olemas vähemalt neli sõltumatult kontrollitavat tehnoloogiat, millega litsentsitava tehnoloogia saaks asendada kasutajate jaoks võrreldavate kuludega. Hinnates, kas tehnoloogiad on piisavalt vastastikku asendatavad, tuleb võtta arvesse kõnealuste tehnoloogiate kommertstugevust. Tehnoloogia tekitatav konkurentsipiirang on piiratud, kui see ei kujuta endast litsentsitavale tehnoloogiale äriliselt rakendatavat alternatiivi. Kui tarbijad eelistavad mõju tõttu, mida võrk turule avaldab, litsentsitavat tehnoloogiat sisaldavaid tooteid, ei pruugi muud juba turul olevad või mõistliku lühikese aja jooksul turule tulla võivad tehnoloogiad olla tõeline alternatiiv ning need võivad tekitada vaid piiratud konkurentsisurve. Asjaolu, et leping jääb käesolevas punktis kirjeldatud grupierandi kaitse alt välja, ei tähenda, et leping oleks artikli 53 lõike 1 kohaldamisalas, või kui ta seda oleks, et ta siis täidaks artikli 53 lõike 3 tingimused. Nii nagu TTBERi kohane turuosal põhinev grupierandi kaitse, loob ka see täiendav grupierandi kaitse ainult negatiivse eelduse, et leping ei ole keelatud artikliga 53. Väljaspool grupierandi kaitset on vaja hinnata iga üksiklepingut käesolevates suunistes väljatöötatud põhimõtete alusel.

1.1.   Olulised tegurid

| 132. | EMP lepingu artikli 53 kohaldamisel üksikjuhtumite suhtes on vajalik võtta piisavalt arvesse, kuidas toimib konkurents asjaomasel turul. Selles mõttes on eriti olulised järgmised tegurid:






  a) | lepingu olemus; |
| --- | --- | --- |

132.

EMP lepingu artikli 53 kohaldamisel üksikjuhtumite suhtes on vajalik võtta piisavalt arvesse, kuidas toimib konkurents asjaomasel turul. Selles mõttes on eriti olulised järgmised tegurid:

a)

lepingu olemus;

| b) | osapoolte positsioon turul; |
| --- | --- |

b)

osapoolte positsioon turul;

| c) | konkurentide positsioon turul; |
| --- | --- |

c)

konkurentide positsioon turul;

| d) | litsentsitavate toodete ostjate positsioon turul; |
| --- | --- |

d)

litsentsitavate toodete ostjate positsioon turul;

| e) | tõkked turuletulekul; |
| --- | --- |

e)

tõkked turuletulekul;

| f) | turu küpsus ning |
| --- | --- |

f)

turu küpsus ning

| g) | muud tegurid. |
| --- | --- |

g)

muud tegurid.

Üksiktegurite tähtsus võib juhtumiti kõikuda ning sõltub kõigist muudest teguritest. Näiteks on osapoolte suur turuosa turuvõimu hea näitaja, kuid madalate turuletuleku tõkete korral ei pruugi see turuvõimu näidata. Seetõttu ei ole võimalik üksiktegurite tähtsuse kohta kindlaid reegleid ette näha.

| 133. | Tehnosiirde kokkulepped võivad olla mitmel erineval kujul. Seetõttu on oluline analüüsida lepingute olemust osapoolte konkurentsisuhte ning selles sisalduvate piirangute seisukohast. Viimaste puhul tuleb minna kaugemale lepingu täpsetest tingimustest. Otseselt väljendamata piirangute olemasolu võib järeldada sellest, kuidas osapooled on lepingut rakendanud ning mis neid motiveerib. |
| --- | --- |

133.

Tehnosiirde kokkulepped võivad olla mitmel erineval kujul. Seetõttu on oluline analüüsida lepingute olemust osapoolte konkurentsisuhte ning selles sisalduvate piirangute seisukohast. Viimaste puhul tuleb minna kaugemale lepingu täpsetest tingimustest. Otseselt väljendamata piirangute olemasolu võib järeldada sellest, kuidas osapooled on lepingut rakendanud ning mis neid motiveerib.

| 134. | Osapoolte positsioon turul annab märku litsentsiandja, litsentsisaaja või mõlema võimaliku turuvõimu määrast. Mida suurem on turuosa, seda suurem on tõenäoliselt nende turuvõim. See kehtib eriti juhul, kui turuosa peegeldab väiksemaid kulusid või muid konkurentsieeliseid konkurentide ees. Need konkurentsieelised võivad tuleneda näiteks esimesena turuletulekust, oluliste patentide või parema tehnoloogia omamisest. |
| --- | --- |

134.

Osapoolte positsioon turul annab märku litsentsiandja, litsentsisaaja või mõlema võimaliku turuvõimu määrast. Mida suurem on turuosa, seda suurem on tõenäoliselt nende turuvõim. See kehtib eriti juhul, kui turuosa peegeldab väiksemaid kulusid või muid konkurentsieeliseid konkurentide ees. Need konkurentsieelised võivad tuleneda näiteks esimesena turuletulekust, oluliste patentide või parema tehnoloogia omamisest.

| 135. | Analüüsides osapoolte konkurentsisuhet, on mõnikord vaja minna turu määratlust käsitlevas jaos II.3 ning konkurentide ja mittekonkurentide erinevusi käsitlevas jaos II.4 kirjeldatud analüüsist kaugemale. Isegi kui litsentsiandja ei ole tooteturu tegelik ega potentsiaalne tarnija ning litsentsisaaja ei ole tegelik ega potentsiaalne konkurent tehnoloogiaturul, on analüüsi jaoks oluline, kas litsentsisaaja omab konkureerivat tehnoloogiat, mida ta ei litsentsi. Kui litsentsisaajal on tooteturul tugev positsioon, võib talle konkureeriva tehnoloogia ainulitsentsi tagav leping piirata konkurentsi oluliselt võrreldes olukorraga, kus litsentsiandja ei anna ainuõiguslikku litsentsi või annab litsentse muudele ettevõtjatele. |
| --- | --- |

135.

Analüüsides osapoolte konkurentsisuhet, on mõnikord vaja minna turu määratlust käsitlevas jaos II.3 ning konkurentide ja mittekonkurentide erinevusi käsitlevas jaos II.4 kirjeldatud analüüsist kaugemale. Isegi kui litsentsiandja ei ole tooteturu tegelik ega potentsiaalne tarnija ning litsentsisaaja ei ole tegelik ega potentsiaalne konkurent tehnoloogiaturul, on analüüsi jaoks oluline, kas litsentsisaaja omab konkureerivat tehnoloogiat, mida ta ei litsentsi. Kui litsentsisaajal on tooteturul tugev positsioon, võib talle konkureeriva tehnoloogia ainulitsentsi tagav leping piirata konkurentsi oluliselt võrreldes olukorraga, kus litsentsiandja ei anna ainuõiguslikku litsentsi või annab litsentse muudele ettevõtjatele.

| 136. | Turuosi ning võimalikke konkurentsieeliseid ja halvemusi kasutatakse ka konkurentide turupositsiooni hindamiseks. Mida tugevamad on tegelikud konkurendid ning mida rohkem neid on, seda väiksem on oht, et osapooled suudaksid turgu üksikult valitseda. Kui aga konkurentide arv on üsna väike ja nende positsioon turul (suurus, kulud, uurimis- ja arendustegevuse potentsiaal jne) on üsna samalaadne, võib turu selline struktuur kokkumängu ohtu suurendada. |
| --- | --- |

136.

Turuosi ning võimalikke konkurentsieeliseid ja halvemusi kasutatakse ka konkurentide turupositsiooni hindamiseks. Mida tugevamad on tegelikud konkurendid ning mida rohkem neid on, seda väiksem on oht, et osapooled suudaksid turgu üksikult valitseda. Kui aga konkurentide arv on üsna väike ja nende positsioon turul (suurus, kulud, uurimis- ja arendustegevuse potentsiaal jne) on üsna samalaadne, võib turu selline struktuur kokkumängu ohtu suurendada.

| 137. | Ostjate turupositsioon annab märku sellest, kas ühel või mitmel ostjal on ostujõud. Esimene ostujõu märk on ostja osa ostuturul. See osa peegeldab tema nõudmise olulisust võimalike tarnijate seisukohast. Muud märgid keskenduvad ostja positsioonile edasimüügiturul, sealhulgas sellised tunnusjooned nagu tema müügivõrgu lai geograafiline haare ja tema tootemargi kuvand lõpptarbijate hulgas. Mõnes olukorras võib ostujõud takistada litsentsiandjal ja/või litsentsisaajal turgu valitseda ning lahendab sellega konkurentsiprobleemi, mis vastasel juhul tekkinud oleks. See on eriti tõene, kui tugevatel ostjatel on võimu ja stiimuleid tuua suhteliste hindade aeglase, kuid pideva tõusu korral turule uusi tarneallikaid. Kui tugevad ostjad pressivad tarnijalt vaid soodsaid tingimusi välja või suunavad kõik hinnatõusud edasi oma tarbijaile, ei ole ostjate positsioon selline, et nad suudaksid takistada litsentsisaaja poolset tooteturu valitsemist, ja on seega ebapiisav konkurentsiprobleemi lahendamiseks sel turul (55). |
| --- | --- |

137.

Ostjate turupositsioon annab märku sellest, kas ühel või mitmel ostjal on ostujõud. Esimene ostujõu märk on ostja osa ostuturul. See osa peegeldab tema nõudmise olulisust võimalike tarnijate seisukohast. Muud märgid keskenduvad ostja positsioonile edasimüügiturul, sealhulgas sellised tunnusjooned nagu tema müügivõrgu lai geograafiline haare ja tema tootemargi kuvand lõpptarbijate hulgas. Mõnes olukorras võib ostujõud takistada litsentsiandjal ja/või litsentsisaajal turgu valitseda ning lahendab sellega konkurentsiprobleemi, mis vastasel juhul tekkinud oleks. See on eriti tõene, kui tugevatel ostjatel on võimu ja stiimuleid tuua suhteliste hindade aeglase, kuid pideva tõusu korral turule uusi tarneallikaid. Kui tugevad ostjad pressivad tarnijalt vaid soodsaid tingimusi välja või suunavad kõik hinnatõusud edasi oma tarbijaile, ei ole ostjate positsioon selline, et nad suudaksid takistada litsentsisaaja poolset tooteturu valitsemist, ja on seega ebapiisav konkurentsiprobleemi lahendamiseks sel turul (55).

| 138. | Turuletuleku tõkkeid mõõdetakse sellega, kui palju võivad turul juba tegutsevad firmad ilma uustulnukaid turule meelitamata suurendada hinda üle konkurentsivõimelise taseme. Turuletuleku tõkete puudumisel muudaks kerge ja kiire turuletulek hinna suurendamise kasutuks. Kui ühe või kahe aasta jooksul võib tõenäoliselt toimuda tulemuslik turuletulek, turu valitsemise takistamine või vähendamine, võib üldreeglina väita, et turuletuleku tõkked on madalad. Turuletuleku tõkked võivad tuleneda erinevatest teguritest, nagu kokkuhoid mahult või kaubavalikult, valitsuse määrused, eriti kui valitsus kehtestab ainuõigusi, riigiabi, impordimaksud, intellektuaalomandiõigused, ressursside omamine, kui varustamine on piiratud näiteks looduslike piirangute tõttu, olulised tootmisrajatised, esimese turuletulija eelised või pika aja jooksul reklaamimisega loodud tarbijate ustavus tootemargile. Ettevõtjate vahelised piiravad lepingud võivad samuti toimida turuletuleku tõkkena, muutes juurdepääsu raskemaks ning välistades (potentsiaalsed) konkurendid. Turuletuleku tõkked võivad olla olemas uurimis- ja arendustegevuse, tootmise ja turustamise kõigis staadiumides. Kas mõnda neist teguritest tuleks kirjeldada turuletuleku tõkkena, sõltub sellest, kas nendega kaasneb pöördumatuid kulusid. Pöördumatud kulud on kulud, mis tuleb turuletulekuks või seal aktiivseks tegutsemiseks teha, kuid millest ollakse turult väljumisel ilma. Mida enam kuludest on pöördumatud, seda enam peavad potentsiaalsed turuletulijad kaaluma turuletulekuga kaasnevaid ohte ja seda usutavamalt saavad turul juba tegutsevad ettevõtjad ähvardada uuele konkurentsile vastata, sest pöördumatud kulud muudavad turul olijatele sealt lahkumise kalliks. Üldjuhul nõuab turuletulek pöördumatuid kulusid, mõnikord väiksemaid, mõnikord suuremaid. Seetõttu on tegelik konkurents üldiselt tõhusam hindamisvahend ning sel on juhtumi hindamisel suurem kaal kui potentsiaalsel konkurentsil. |
| --- | --- |

138.

Turuletuleku tõkkeid mõõdetakse sellega, kui palju võivad turul juba tegutsevad firmad ilma uustulnukaid turule meelitamata suurendada hinda üle konkurentsivõimelise taseme. Turuletuleku tõkete puudumisel muudaks kerge ja kiire turuletulek hinna suurendamise kasutuks. Kui ühe või kahe aasta jooksul võib tõenäoliselt toimuda tulemuslik turuletulek, turu valitsemise takistamine või vähendamine, võib üldreeglina väita, et turuletuleku tõkked on madalad. Turuletuleku tõkked võivad tuleneda erinevatest teguritest, nagu kokkuhoid mahult või kaubavalikult, valitsuse määrused, eriti kui valitsus kehtestab ainuõigusi, riigiabi, impordimaksud, intellektuaalomandiõigused, ressursside omamine, kui varustamine on piiratud näiteks looduslike piirangute tõttu, olulised tootmisrajatised, esimese turuletulija eelised või pika aja jooksul reklaamimisega loodud tarbijate ustavus tootemargile. Ettevõtjate vahelised piiravad lepingud võivad samuti toimida turuletuleku tõkkena, muutes juurdepääsu raskemaks ning välistades (potentsiaalsed) konkurendid. Turuletuleku tõkked võivad olla olemas uurimis- ja arendustegevuse, tootmise ja turustamise kõigis staadiumides. Kas mõnda neist teguritest tuleks kirjeldada turuletuleku tõkkena, sõltub sellest, kas nendega kaasneb pöördumatuid kulusid. Pöördumatud kulud on kulud, mis tuleb turuletulekuks või seal aktiivseks tegutsemiseks teha, kuid millest ollakse turult väljumisel ilma. Mida enam kuludest on pöördumatud, seda enam peavad potentsiaalsed turuletulijad kaaluma turuletulekuga kaasnevaid ohte ja seda usutavamalt saavad turul juba tegutsevad ettevõtjad ähvardada uuele konkurentsile vastata, sest pöördumatud kulud muudavad turul olijatele sealt lahkumise kalliks. Üldjuhul nõuab turuletulek pöördumatuid kulusid, mõnikord väiksemaid, mõnikord suuremaid. Seetõttu on tegelik konkurents üldiselt tõhusam hindamisvahend ning sel on juhtumi hindamisel suurem kaal kui potentsiaalsel konkurentsil.

| 139. | Küps turg on juba mõnda aega eksisteerinud turg, kus kasutatav tehnoloogia on tuntud ning laialt levinud ega muutu palju ja kus nõudlus on suhteliselt stabiilne või langev. Sellisel turul on konkurentsipiiranguil tõenäolisemalt negatiivne mõju kui dünaamilistel turgudel. |
| --- | --- |

139.

Küps turg on juba mõnda aega eksisteerinud turg, kus kasutatav tehnoloogia on tuntud ning laialt levinud ega muutu palju ja kus nõudlus on suhteliselt stabiilne või langev. Sellisel turul on konkurentsipiiranguil tõenäolisemalt negatiivne mõju kui dünaamilistel turgudel.

| 140. | Konkreetsete piirangute hindamisel võib arvesse võtta ka muid tegureid. Selliste tegurite hulka kuuluvad kumulatiivsed mõjud, s.o turu kaetus samalaadsete lepingutega, lepingute kestus, regulatiivkeskkond ja käitumine, mis võib viidata kokkumängule või seda võimaldada, nagu hinnaliidrid, etteteatatud hinnamuutused ja vaidlused „õige” hinna üle, hinna paindumatus vastuseks ülemäärasele tootmismahule, hinnadiskrimineerimine ja kokkuleppeline käitumine minevikus. |
| --- | --- |

140.

Konkreetsete piirangute hindamisel võib arvesse võtta ka muid tegureid. Selliste tegurite hulka kuuluvad kumulatiivsed mõjud, s.o turu kaetus samalaadsete lepingutega, lepingute kestus, regulatiivkeskkond ja käitumine, mis võib viidata kokkumängule või seda võimaldada, nagu hinnaliidrid, etteteatatud hinnamuutused ja vaidlused „õige” hinna üle, hinna paindumatus vastuseks ülemäärasele tootmismahule, hinnadiskrimineerimine ja kokkuleppeline käitumine minevikus.

1.2.   Piiravate litsentsilepingute negatiivne mõju

| 141. | Piiravatel tehnosiirde kokkulepetel võib olla turukonkurentsile järgmine negatiivne mõju:






  1) | tehnoloogiate vahelise konkurentsi vähendamine tehnoloogiaturul või kõnealuseid tehnoloogiaid kasutavate toodete turul tegutsevate firmade vahel, sealhulgas nii ilmse kui ka otseselt väljendamata kokkumängu võimaldamine; |
| --- | --- | --- |

141.

Piiravatel tehnosiirde kokkulepetel võib olla turukonkurentsile järgmine negatiivne mõju:

1)

tehnoloogiate vahelise konkurentsi vähendamine tehnoloogiaturul või kõnealuseid tehnoloogiaid kasutavate toodete turul tegutsevate firmade vahel, sealhulgas nii ilmse kui ka otseselt väljendamata kokkumängu võimaldamine;

| 2) | konkurentide väljatõrjumine nende kulude suurendamisega, nende olulistele allikatele juurdepääsu piiramine või muul moel turutõkete suurendamine ning |
| --- | --- |

2)

konkurentide väljatõrjumine nende kulude suurendamisega, nende olulistele allikatele juurdepääsu piiramine või muul moel turutõkete suurendamine ning

| 3) | tehnoloogiasisese konkurentsi vähendamine ettevõtjate vahel, kes toodavad tooteid sama tehnoloogia alusel. |
| --- | --- |

3)

tehnoloogiasisese konkurentsi vähendamine ettevõtjate vahel, kes toodavad tooteid sama tehnoloogia alusel.

| 142. | Tehnosiirde kokkulepped võivad vähendada tehnoloogiate vahelist konkurentsi, s.o konkurentsi ettevõtjate vahel, kes litsentsivad või toodavad üksteist asendavate tehnoloogiate alusel. Seda eriti juhul, kui pannakse vastastikuseid kohustusi. Kui näiteks konkurendid siirdavad teineteisele konkureerivaid tehnoloogiaid ning panevad vastastikuseid kohustusi jagada vastaspoolega vastavate tehnoloogiate tulevasi täiustusi ning kui see litsentsileping takistab ükskõik kumba konkurenti saavutamast teise ees tehnoloogilist edumaad, on innovatsioonikonkurents osapoolte vahel takistatud (vt ka punkti 208). |
| --- | --- |

142.

Tehnosiirde kokkulepped võivad vähendada tehnoloogiate vahelist konkurentsi, s.o konkurentsi ettevõtjate vahel, kes litsentsivad või toodavad üksteist asendavate tehnoloogiate alusel. Seda eriti juhul, kui pannakse vastastikuseid kohustusi. Kui näiteks konkurendid siirdavad teineteisele konkureerivaid tehnoloogiaid ning panevad vastastikuseid kohustusi jagada vastaspoolega vastavate tehnoloogiate tulevasi täiustusi ning kui see litsentsileping takistab ükskõik kumba konkurenti saavutamast teise ees tehnoloogilist edumaad, on innovatsioonikonkurents osapoolte vahel takistatud (vt ka punkti 208).

| 143. | Konkurentide vaheline litsentsimine võib soodustada ka kokkumängu. Kokkumängu oht on eriti suur kontsentreeritud turgudel. Kokkumänguks on vaja, et asjaomastel ettevõtjatel oleks sarnane arusaamine ühisest huvist ja koordinatsioonimehhanismide toimimisest. Et kokkumäng toimiks, peavad ettevõtjad saama jälgida teineteise turukäitumist ning peavad olemas olema piisavad hoiatusvahendid, et tagada piisav motivatsioon mitte taganeda ühisest turupoliitikast. Samal ajal peavad turuletuleku tõkked olema piisavalt kõrged, et piirata väljastpoolt tulijate sisenemist või laienemist. Lepingud võivad kokkumängu soodustada, suurendades turu läbipaistvust, juhtides teatavat käitumist ning suurendades turuletuleku tõkkeid. Kokkumängu võivad erandkorras soodustada litsentsilepingud, mis viivad kulude ühtlustamisele, sest samalaadsete kuludega ettevõtjatel on tõenäolisemalt sarnased vaated koordinatsioonisätetele (56). |
| --- | --- |

143.

Konkurentide vaheline litsentsimine võib soodustada ka kokkumängu. Kokkumängu oht on eriti suur kontsentreeritud turgudel. Kokkumänguks on vaja, et asjaomastel ettevõtjatel oleks sarnane arusaamine ühisest huvist ja koordinatsioonimehhanismide toimimisest. Et kokkumäng toimiks, peavad ettevõtjad saama jälgida teineteise turukäitumist ning peavad olemas olema piisavad hoiatusvahendid, et tagada piisav motivatsioon mitte taganeda ühisest turupoliitikast. Samal ajal peavad turuletuleku tõkked olema piisavalt kõrged, et piirata väljastpoolt tulijate sisenemist või laienemist. Lepingud võivad kokkumängu soodustada, suurendades turu läbipaistvust, juhtides teatavat käitumist ning suurendades turuletuleku tõkkeid. Kokkumängu võivad erandkorras soodustada litsentsilepingud, mis viivad kulude ühtlustamisele, sest samalaadsete kuludega ettevõtjatel on tõenäolisemalt sarnased vaated koordinatsioonisätetele (56).

| 144. | Litsentsilepingud võivad mõjutada ka tehnoloogiasisest konkurentsi, luues konkurentidele tõkked turuletulekuks ja laienemiseks. Sellised väljatõrjuvad mõjud võivad tuleneda piirangutest, mis takistavad litsentsisaajail anda litsentse kolmandatele osapooltele või loovad tingimused, mis võtavad neilt motivatsiooni seda teha. Näiteks võidakse kolmandad osapooled välja tõrjuda, kui turul juba tegutsevad litsentsiandjad panevad litsentsisaajatele nii rangeid konkurentsikeelde, et kolmandatele osapooltele ei jätku litsentsisaajaid ning litsentsisaajail on raske turule tulla. Üksteist asendavate tehnoloogiate tarnijad võidakse samuti välja tõrjuda, kui piisava turuvõimuga litsentsiandja ühendab tehnoloogia erinevad osad ning litsentsib neid paketina, kuigi teatava toote tootmiseks on vaja ainult osa paketist. |
| --- | --- |

144.

Litsentsilepingud võivad mõjutada ka tehnoloogiasisest konkurentsi, luues konkurentidele tõkked turuletulekuks ja laienemiseks. Sellised väljatõrjuvad mõjud võivad tuleneda piirangutest, mis takistavad litsentsisaajail anda litsentse kolmandatele osapooltele või loovad tingimused, mis võtavad neilt motivatsiooni seda teha. Näiteks võidakse kolmandad osapooled välja tõrjuda, kui turul juba tegutsevad litsentsiandjad panevad litsentsisaajatele nii rangeid konkurentsikeelde, et kolmandatele osapooltele ei jätku litsentsisaajaid ning litsentsisaajail on raske turule tulla. Üksteist asendavate tehnoloogiate tarnijad võidakse samuti välja tõrjuda, kui piisava turuvõimuga litsentsiandja ühendab tehnoloogia erinevad osad ning litsentsib neid paketina, kuigi teatava toote tootmiseks on vaja ainult osa paketist.

| 145. | Litsentsilepingud võivad vähendada ka tehnoloogiasisest konkurentsi, s.o konkurentsi sama tehnoloogia alusel tootvate ettevõtjate vahel. Leping, milles pannakse litsentsisaajale territoriaalseid piiranguid, mis ei luba neil müüa üksteise territooriumile, vähendab nendevahelist konkurentsi. Litsentsilepingud võivad samuti vähendada tehnoloogiasisest konkurentsi, soodustades litsentsisaajate vahelist kokkumängu. Peale selle võivad tehnoloogiasisest konkurentsi vähendavad litsentsilepingud soodustada kokkumängu konkureerivate tehnoloogiate omanike vahel või vähendada turuletuleku tõkete suurendamise kaudu tehnoloogiate vahelist konkurentsi. |
| --- | --- |

145.

Litsentsilepingud võivad vähendada ka tehnoloogiasisest konkurentsi, s.o konkurentsi sama tehnoloogia alusel tootvate ettevõtjate vahel. Leping, milles pannakse litsentsisaajale territoriaalseid piiranguid, mis ei luba neil müüa üksteise territooriumile, vähendab nendevahelist konkurentsi. Litsentsilepingud võivad samuti vähendada tehnoloogiasisest konkurentsi, soodustades litsentsisaajate vahelist kokkumängu. Peale selle võivad tehnoloogiasisest konkurentsi vähendavad litsentsilepingud soodustada kokkumängu konkureerivate tehnoloogiate omanike vahel või vähendada turuletuleku tõkete suurendamise kaudu tehnoloogiate vahelist konkurentsi.

1.3.   Piiravate litsentsilepingute positiivsed mõjud ja selliste mõjude analüüsimise raamistik

| 146. | Isegi piiravatel litsentsilepingutel on enamasti ka konkurentsi soodustav mõju tõhususe tõusu näol, mis võib üles kaaluda nende konkurentsivastase mõju. See hindamine leiab aset EMP lepingu artikli 53 lõike 3 raames, mis sisaldab erandit artikli 53 lõikes 1 sätestatud keelust. Et seda erandit kohaldada, peab litsentsileping pakkuma objektiivseid majanduslikke eeliseid, konkurentsipiirang peab olema hädavajalik tõhususe suurendamiseks, tarbijad peavad saama õiglase osa tõhususvõidust ning leping ei tohi võimaldada osapooltel kõrvaldada konkurentsi seoses olulise osa asjaomaste toodetega. |
| --- | --- |

146.

Isegi piiravatel litsentsilepingutel on enamasti ka konkurentsi soodustav mõju tõhususe tõusu näol, mis võib üles kaaluda nende konkurentsivastase mõju. See hindamine leiab aset EMP lepingu artikli 53 lõike 3 raames, mis sisaldab erandit artikli 53 lõikes 1 sätestatud keelust. Et seda erandit kohaldada, peab litsentsileping pakkuma objektiivseid majanduslikke eeliseid, konkurentsipiirang peab olema hädavajalik tõhususe suurendamiseks, tarbijad peavad saama õiglase osa tõhususvõidust ning leping ei tohi võimaldada osapooltel kõrvaldada konkurentsi seoses olulise osa asjaomaste toodetega.

| 147. | Konkurentsi piiravate kokkulepete mõju hinnatakse artikli 53 lõike 3 alusel selles kontekstis, kus see tegelikult avaldub, (57) ja faktide alusel, mis on antud hetkel kättesaadavad. Kui olukorras toimub olulisi muutusi, avaldab see mõju ka hindamise tulemusele. Artikli 53 lõikes 3 esitatud erandieeskiri kehtib kokkuleppe kohta nii kaua, kui kokkulepe vastab kõigile neljale tingimusele, ja selle kehtivus lakkab hetkest, mil mõni tingimus enam täidetud ei ole (58). Artikli 53 lõike 3 rakendamisel nende põhimõtete kohaselt tuleb aga arvesse võtta iga osapoole algseid pöördumatuid investeeringuid ning aega ja piiranguid, mida on vaja efektiivsust suurendava investeeringu sidumiseks ja tasuvaks muutmiseks. Artiklit 53 ei saa kohaldada ilma eelinvesteeringuid ja nendega seotud ohte arvestamata. Osapoolte võetav risk ja kokkuleppe elluviimiseks vajalik pöördumatu investeering võib tingida, et kokkulepe ei kuulu artikli 53 lõike 1 rakendusalasse või täidab artikli 53 lõike 3 tingimused selle perioodi vältel, mis kulub investeeringu tasuvaks muutmiseks. |
| --- | --- |

147.

Konkurentsi piiravate kokkulepete mõju hinnatakse artikli 53 lõike 3 alusel selles kontekstis, kus see tegelikult avaldub, (57) ja faktide alusel, mis on antud hetkel kättesaadavad. Kui olukorras toimub olulisi muutusi, avaldab see mõju ka hindamise tulemusele. Artikli 53 lõikes 3 esitatud erandieeskiri kehtib kokkuleppe kohta nii kaua, kui kokkulepe vastab kõigile neljale tingimusele, ja selle kehtivus lakkab hetkest, mil mõni tingimus enam täidetud ei ole (58). Artikli 53 lõike 3 rakendamisel nende põhimõtete kohaselt tuleb aga arvesse võtta iga osapoole algseid pöördumatuid investeeringuid ning aega ja piiranguid, mida on vaja efektiivsust suurendava investeeringu sidumiseks ja tasuvaks muutmiseks. Artiklit 53 ei saa kohaldada ilma eelinvesteeringuid ja nendega seotud ohte arvestamata. Osapoolte võetav risk ja kokkuleppe elluviimiseks vajalik pöördumatu investeering võib tingida, et kokkulepe ei kuulu artikli 53 lõike 1 rakendusalasse või täidab artikli 53 lõike 3 tingimused selle perioodi vältel, mis kulub investeeringu tasuvaks muutmiseks.

| 148. | Artikli 53 lõike 3 esimene tingimus nõuab, et hinnataks, millised on objektiivsed eelised lepingust tuleneva tõhususe kasvu seisukohast. Selles suhtes võivad litsentsilepingud ühendada üksteist täiendavaid tehnoloogiaid ja muid ressursse, võimaldades tuua turule uusi või täiustatud tooteid või toota olemasolevaid tooteid väiksemate kuludega. Väljaspool tõsiseid kartelle toimub litsentsimine sageli seepärast, et litsentsiandjale on tõhusam tehnoloogiat litsentsida kui seda ise kasutada. Seda eriti juhul, kui litsentsisaajal on juba olemas juurdepääs vajalikele tootmisvahenditele. Leping annab litsentsisaajale juurdepääsu tehnoloogiale, mida ta saab ühendada oma tootmisvahenditega ning kasutada seepärast uusi või täiustatud tehnoloogiaid. Veel üheks tõhusust suurendada võiva litsentsimise näiteks on see, kui litsentsisaajal on juba tehnoloogia, mille kombineerimine litsentsiandja tehnoloogiaga loob sünergia. Kui kaks tehnoloogiat ühendada, võib litsentsisaaja saavutada sellise kulu ja toodangu suhte, mis oleks muul juhul olnud võimatu. Litsentsileping võib suurendada tõhusust ka turustusfaasis – samamoodi kui vertikaalsed turustuslepingud. Selline tõhususe kasv ilmneb kulude vähendamise või tarbijaile väärtuslike teenuste pakkumisena. Vertikaallepingute positiivseid mõjusid on kirjeldatud vertikaalsete piirangute kohta antud suunistes (59). Veel üheks tõhususe kasvu näiteks on lepingud, millega tehnoloogia omanikud koostavad tehnoloogiapaketi, et litsentsida seda kolmandatele osapooltele. Sellised vahendite ühendamise lepingud võivad eriti vähendada tehingukulusid, sest litsentsisaajad ei pea sõlmima eraldi litsentsilepinguid iga litsentsiandjaga. Konkurentsi soodustav litsentsimine võib toimuda ka tööstusdisainivabaduse tagamiseks. Valdkondades, kus eksisteerib suur hulk intellektuaalomandiõigusi ning kus üksiktooted võivad rikkuda paljusid olemasolevaid ja tulevasi omandiõigusi, on litsentsilepingud, millega osapooled lepivad kokku mitte esitada üksteisele nõudeid oma omandiõiguse suhtes, sageli konkurentsi soodustavad, sest nad võimaldavad osapooltel oma vastavaid tehnoloogiaid arendada rikkumissüüdistusi kartmata. |
| --- | --- |

148.

Artikli 53 lõike 3 esimene tingimus nõuab, et hinnataks, millised on objektiivsed eelised lepingust tuleneva tõhususe kasvu seisukohast. Selles suhtes võivad litsentsilepingud ühendada üksteist täiendavaid tehnoloogiaid ja muid ressursse, võimaldades tuua turule uusi või täiustatud tooteid või toota olemasolevaid tooteid väiksemate kuludega. Väljaspool tõsiseid kartelle toimub litsentsimine sageli seepärast, et litsentsiandjale on tõhusam tehnoloogiat litsentsida kui seda ise kasutada. Seda eriti juhul, kui litsentsisaajal on juba olemas juurdepääs vajalikele tootmisvahenditele. Leping annab litsentsisaajale juurdepääsu tehnoloogiale, mida ta saab ühendada oma tootmisvahenditega ning kasutada seepärast uusi või täiustatud tehnoloogiaid. Veel üheks tõhusust suurendada võiva litsentsimise näiteks on see, kui litsentsisaajal on juba tehnoloogia, mille kombineerimine litsentsiandja tehnoloogiaga loob sünergia. Kui kaks tehnoloogiat ühendada, võib litsentsisaaja saavutada sellise kulu ja toodangu suhte, mis oleks muul juhul olnud võimatu. Litsentsileping võib suurendada tõhusust ka turustusfaasis – samamoodi kui vertikaalsed turustuslepingud. Selline tõhususe kasv ilmneb kulude vähendamise või tarbijaile väärtuslike teenuste pakkumisena. Vertikaallepingute positiivseid mõjusid on kirjeldatud vertikaalsete piirangute kohta antud suunistes (59). Veel üheks tõhususe kasvu näiteks on lepingud, millega tehnoloogia omanikud koostavad tehnoloogiapaketi, et litsentsida seda kolmandatele osapooltele. Sellised vahendite ühendamise lepingud võivad eriti vähendada tehingukulusid, sest litsentsisaajad ei pea sõlmima eraldi litsentsilepinguid iga litsentsiandjaga. Konkurentsi soodustav litsentsimine võib toimuda ka tööstusdisainivabaduse tagamiseks. Valdkondades, kus eksisteerib suur hulk intellektuaalomandiõigusi ning kus üksiktooted võivad rikkuda paljusid olemasolevaid ja tulevasi omandiõigusi, on litsentsilepingud, millega osapooled lepivad kokku mitte esitada üksteisele nõudeid oma omandiõiguse suhtes, sageli konkurentsi soodustavad, sest nad võimaldavad osapooltel oma vastavaid tehnoloogiaid arendada rikkumissüüdistusi kartmata.

| 149. | Artikli 53 lõikes 3 sisalduva hädavajalikkustesti kohaldamisel uurib EFTA järelevalveamet eriti, kas üksikpiirangud võimaldavad kõnealust tegevust tõhusamalt sooritada kui asjaomase piirangu puudumisel. Nimetatud hindamise juures tuleb arvesse võtta turul valitsevaid tingimusi ja tegelikku olukorda, milles osapooled tegutsema peavad. Ettevõtjad, kes soovivad, et nende suhtes kohaldataks artikli 53 lõikes 3 sätestatud erandit, ei pea otsima oma kokkuleppele hüpoteetilisi ja teoreetilisi alternatiive. Nad peavad aga selgitama ja näitama, miks pealtnäha realistlikud ja oluliselt vähem piiravad alternatiivid oleksid oluliselt vähem tõhusad. Kui äriliselt realistliku ja vähem piiravana näiva alternatiivi rakendamine viib tõhususe olulisele langusele, vaadeldakse kõnealust piirangut kui hädavajalikku. Mõnel juhul võib vaja olla uurida, kas leping kui selline on tõhususe kasvu saavutamiseks hädavajalik. See võib olla nii näiteks tehnoloogiapuulide puhul, mis sisaldavad täiendavaid, kuid vähem olulisi tehnoloogiaid (60). Sellisel juhul tuleb uurida, mil määral nende kaasamine tõhusust suurendab ning kas puuli oleks võimalik ilma olulise tõhususkaota piirata asendamatute tehnoloogiatega. Lihtsa kahepoolse litsentsimise korral ei ole tavaliselt vaja minna üksikpiirangute hädavajalikkuse uurimisest kaugemale. Tavaliselt ei ole sel juhul litsentsilepingule kui sellisele vähem piiravaid alternatiive. |
| --- | --- |

149.

Artikli 53 lõikes 3 sisalduva hädavajalikkustesti kohaldamisel uurib EFTA järelevalveamet eriti, kas üksikpiirangud võimaldavad kõnealust tegevust tõhusamalt sooritada kui asjaomase piirangu puudumisel. Nimetatud hindamise juures tuleb arvesse võtta turul valitsevaid tingimusi ja tegelikku olukorda, milles osapooled tegutsema peavad. Ettevõtjad, kes soovivad, et nende suhtes kohaldataks artikli 53 lõikes 3 sätestatud erandit, ei pea otsima oma kokkuleppele hüpoteetilisi ja teoreetilisi alternatiive. Nad peavad aga selgitama ja näitama, miks pealtnäha realistlikud ja oluliselt vähem piiravad alternatiivid oleksid oluliselt vähem tõhusad. Kui äriliselt realistliku ja vähem piiravana näiva alternatiivi rakendamine viib tõhususe olulisele langusele, vaadeldakse kõnealust piirangut kui hädavajalikku. Mõnel juhul võib vaja olla uurida, kas leping kui selline on tõhususe kasvu saavutamiseks hädavajalik. See võib olla nii näiteks tehnoloogiapuulide puhul, mis sisaldavad täiendavaid, kuid vähem olulisi tehnoloogiaid (60). Sellisel juhul tuleb uurida, mil määral nende kaasamine tõhusust suurendab ning kas puuli oleks võimalik ilma olulise tõhususkaota piirata asendamatute tehnoloogiatega. Lihtsa kahepoolse litsentsimise korral ei ole tavaliselt vaja minna üksikpiirangute hädavajalikkuse uurimisest kaugemale. Tavaliselt ei ole sel juhul litsentsilepingule kui sellisele vähem piiravaid alternatiive.

| 150. | Tingimus, et tarbijad peavad saama õiglase osa eelistest, tähendab, et litsentsi alusel toodetud toodete tarbijad peavad saama vähemalt kompensatsiooni lepingu negatiivsete mõjude eest (61). See tähendab, et tõhususe tõus peab täielikult korvama tõenäolise negatiivse mõju hindadele, tootmismahule või muudele lepingust tulenevatele olulistele teguritele. Tõhususe tõus võib seda teha, muutes asjaomast ettevõtjate kulustruktuuri, motiveerides neid hinda alandama või võimaldades tarbijaile uusi või täiustatud tooteid, korvates iga võimaliku hinnatõusu (62). |
| --- | --- |

150.

Tingimus, et tarbijad peavad saama õiglase osa eelistest, tähendab, et litsentsi alusel toodetud toodete tarbijad peavad saama vähemalt kompensatsiooni lepingu negatiivsete mõjude eest (61). See tähendab, et tõhususe tõus peab täielikult korvama tõenäolise negatiivse mõju hindadele, tootmismahule või muudele lepingust tulenevatele olulistele teguritele. Tõhususe tõus võib seda teha, muutes asjaomast ettevõtjate kulustruktuuri, motiveerides neid hinda alandama või võimaldades tarbijaile uusi või täiustatud tooteid, korvates iga võimaliku hinnatõusu (62).

| 151. | Artikli 53 lõike 3 viimane tingimus, mille kohaselt leping ei tohi anda võimalust kõrvaldada konkurentsi olulise osa asjaomaste toodete suhtes, eeldab, et analüüsitaks turule jääva konkurentsisurve ja mõju, mida leping avaldab sellistele konkurentsi allikatele. Artikli 53 lõike 3 viimase tingimuse kohaldamisel tuleb võtta arvesse artikli 53 lõike 3 ja artikli 54 suhet. EMP lepingu artikli 53 lõike 3 kohaldamine ei tohi takistada artikli 54 kohaldamist (63). Lisaks, kuna nii artikli 53 kui ka artikli 54 eesmärgiks on tõhusa konkurentsi alalhoidmine turul, peab artikli 53 lõiget 3 järjepidevuse huvides tõlgendama nii, et oleks välistatud erandi kohaldamine turgu valitsevat seisundit kuritarvitavate, konkurentsi piiravate kokkulepete suhtes (64). |
| --- | --- |

151.

Artikli 53 lõike 3 viimane tingimus, mille kohaselt leping ei tohi anda võimalust kõrvaldada konkurentsi olulise osa asjaomaste toodete suhtes, eeldab, et analüüsitaks turule jääva konkurentsisurve ja mõju, mida leping avaldab sellistele konkurentsi allikatele. Artikli 53 lõike 3 viimase tingimuse kohaldamisel tuleb võtta arvesse artikli 53 lõike 3 ja artikli 54 suhet. EMP lepingu artikli 53 lõike 3 kohaldamine ei tohi takistada artikli 54 kohaldamist (63). Lisaks, kuna nii artikli 53 kui ka artikli 54 eesmärgiks on tõhusa konkurentsi alalhoidmine turul, peab artikli 53 lõiget 3 järjepidevuse huvides tõlgendama nii, et oleks välistatud erandi kohaldamine turgu valitsevat seisundit kuritarvitavate, konkurentsi piiravate kokkulepete suhtes (64).

| 152. | Asjaolu, et leping vähendab oluliselt konkurentsi üht mõõdet, ei tähenda tingimata, et konkurents oleks artikli 53 lõike 3 tähenduses kõrvaldatud. Tehnoloogiapuul võib näiteks tekitada tööstusharu standardi, mis tekitab olukorra, kus tehnoloogilise formaadi raames on vähe konkurentsi. Kui turu põhiosalised võtavad teatava formaadi omaks, võivad võrgustiku mõjud muuta alternatiivsete formaatide säilimise väga keeruliseks. See ei tähenda aga, et de facto tööstusharu standardi loomine kõrvaldaks alati konkurentsi artikli 53 lõike 3 viimase tingimuse tähenduses. Standardi piires võivad tarnijad võistelda hindades, kvaliteedis ja toote omadustes. Siiski peab selleks, et leping täidaks artikli 53 lõike 3 tingimused, olema tagatud, et leping ei piiraks liigselt konkurentsi ega tulevast innovatsiooni. |
| --- | --- |

152.

Asjaolu, et leping vähendab oluliselt konkurentsi üht mõõdet, ei tähenda tingimata, et konkurents oleks artikli 53 lõike 3 tähenduses kõrvaldatud. Tehnoloogiapuul võib näiteks tekitada tööstusharu standardi, mis tekitab olukorra, kus tehnoloogilise formaadi raames on vähe konkurentsi. Kui turu põhiosalised võtavad teatava formaadi omaks, võivad võrgustiku mõjud muuta alternatiivsete formaatide säilimise väga keeruliseks. See ei tähenda aga, et de facto tööstusharu standardi loomine kõrvaldaks alati konkurentsi artikli 53 lõike 3 viimase tingimuse tähenduses. Standardi piires võivad tarnijad võistelda hindades, kvaliteedis ja toote omadustes. Siiski peab selleks, et leping täidaks artikli 53 lõike 3 tingimused, olema tagatud, et leping ei piiraks liigselt konkurentsi ega tulevast innovatsiooni.

2.   EMP lepingu artikli 53 lõike 3 kohaldamine eri liiki litsentsimispiirangute suhtes

| 153. | Käeolevas jaos käsitletakse eri liiki piiranguid, mida litsentsilepingud tavaliselt sisaldavad. Arvestades nende sagedast esinemist, on kasulik anda juhiseid, kuidas neid hinnatakse väljaspool TTBERi grupierandi kaitset. Piiranguid, mida on käsitletud käesolevate suuniste eelnenud jagudes, eriti jagudes III.4 ja III.5, käsitletakse käesolevas jaos vaid lühidalt. |
| --- | --- |

153.

Käeolevas jaos käsitletakse eri liiki piiranguid, mida litsentsilepingud tavaliselt sisaldavad. Arvestades nende sagedast esinemist, on kasulik anda juhiseid, kuidas neid hinnatakse väljaspool TTBERi grupierandi kaitset. Piiranguid, mida on käsitletud käesolevate suuniste eelnenud jagudes, eriti jagudes III.4 ja III.5, käsitletakse käesolevas jaos vaid lühidalt.

| 154. | Käesolevas jaos käsitletakse nii mittekonkurentide kui ka konkurentide vahelisi lepinguid. Viimaste puhul tehakse vajadust mööda vahet vastastikuste ja mittevastastikuste lepingute vahel. Sellist vahetegemist ei nõuta mittekonkurentide vaheliste lepingute puhul. Kui ettevõtjad ei ole asjaomasel tehnoloogiaturul või litsentsitavat tehnoloogiat sisaldavate toodete turul tegelikud ega potentsiaalsed konkurendid, ei erine vastastikune litsents millegi poolest kahest eraldi litsentsist. Lepingud, millega osapooled koostavad tehnoloogiapaketi, mis seejärel litsentsitakse kolmandatele osapooltele, on tehnoloogiapuulid, mida käsitletakse jaos 4. |
| --- | --- |

154.

Käesolevas jaos käsitletakse nii mittekonkurentide kui ka konkurentide vahelisi lepinguid. Viimaste puhul tehakse vajadust mööda vahet vastastikuste ja mittevastastikuste lepingute vahel. Sellist vahetegemist ei nõuta mittekonkurentide vaheliste lepingute puhul. Kui ettevõtjad ei ole asjaomasel tehnoloogiaturul või litsentsitavat tehnoloogiat sisaldavate toodete turul tegelikud ega potentsiaalsed konkurendid, ei erine vastastikune litsents millegi poolest kahest eraldi litsentsist. Lepingud, millega osapooled koostavad tehnoloogiapaketi, mis seejärel litsentsitakse kolmandatele osapooltele, on tehnoloogiapuulid, mida käsitletakse jaos 4.

| 155. | Käesolevas jaos ei käsitleta litsentsilepingutes sisalduvaid kohustusi, mis ei piira üldjuhul konkurentsi artikli 53 lõike 1 tähenduses. Nende kohustuste hulka võivad kuuluda järgmised, kuid loetelu pole ammendav:






  a) | konfidentsiaalsuskohustus; |
| --- | --- | --- |

155.

Käesolevas jaos ei käsitleta litsentsilepingutes sisalduvaid kohustusi, mis ei piira üldjuhul konkurentsi artikli 53 lõike 1 tähenduses. Nende kohustuste hulka võivad kuuluda järgmised, kuid loetelu pole ammendav:

a)

konfidentsiaalsuskohustus;

| b) | litsentsisaajate kohustus mitte litsentsida edasi; |
| --- | --- |

b)

litsentsisaajate kohustus mitte litsentsida edasi;

| c) | kohustus mitte kasutada litsentsitavat tehnoloogiat pärast lepingu lõppemist, tingimusel et litsentsitava tehnoloogiaga seotud intellektuaalomandiõigused jäävad jõusse; |
| --- | --- |

c)

kohustus mitte kasutada litsentsitavat tehnoloogiat pärast lepingu lõppemist, tingimusel et litsentsitava tehnoloogiaga seotud intellektuaalomandiõigused jäävad jõusse;

| d) | kohustus aidata litsentsiandjat litsentsitavate intellektuaalomandiõiguste rakendamisel; |
| --- | --- |

d)

kohustus aidata litsentsiandjat litsentsitavate intellektuaalomandiõiguste rakendamisel;

| e) | kohustus maksta minimaalseid litsentsitasusid või toota minimaalses koguses litsentsitavat tehnoloogiat sisaldavaid tooteid ning |
| --- | --- |

e)

kohustus maksta minimaalseid litsentsitasusid või toota minimaalses koguses litsentsitavat tehnoloogiat sisaldavaid tooteid ning

| f) | kohustus kasutada litsentsiandja kaubamärki või märkida tootele litsentsiandja nimi. |
| --- | --- |

f)

kohustus kasutada litsentsiandja kaubamärki või märkida tootele litsentsiandja nimi.

2.1.   Litsentsitasuga seotud kohustused

| 156. | Litsentsilepingu osapooled võivad määrata litsentsisaaja tasutava litsentsitasu suuruse ja tasumisviisi üldjuhul vabalt, ilma et see jääks EMP lepingu artikli 53 lõike 1 kohaldamisalasse. See põhimõte kehtib nii mittekonkurentide kui ka konkurentide vaheliste lepingute puhul. Litsentsitasu maksmise kohustus võib olla määratud kas kindla summana, protsendina müügihinnast või kindla summana iga litsentsitavat tehnoloogiat sisaldava toote pealt. Juhul kui litsentsitav tehnoloogia on seotud sisendiga, mis kaasatakse lõpptootesse, ei peeta üldreeglina konkurentsi piiravaks, et litsentsitasud arvutatakse lõpptoote hinna alusel, tingimusel et lõpptoode sisaldab litsentsitavat tehnoloogiat. Kasutajate arvul põhinevad ja masinate arvu alusel arvutatud tarkvara litsentsitasud on üldjuhul kooskõlas artikli 53 lõikega 1. |
| --- | --- |

156.

Litsentsilepingu osapooled võivad määrata litsentsisaaja tasutava litsentsitasu suuruse ja tasumisviisi üldjuhul vabalt, ilma et see jääks EMP lepingu artikli 53 lõike 1 kohaldamisalasse. See põhimõte kehtib nii mittekonkurentide kui ka konkurentide vaheliste lepingute puhul. Litsentsitasu maksmise kohustus võib olla määratud kas kindla summana, protsendina müügihinnast või kindla summana iga litsentsitavat tehnoloogiat sisaldava toote pealt. Juhul kui litsentsitav tehnoloogia on seotud sisendiga, mis kaasatakse lõpptootesse, ei peeta üldreeglina konkurentsi piiravaks, et litsentsitasud arvutatakse lõpptoote hinna alusel, tingimusel et lõpptoode sisaldab litsentsitavat tehnoloogiat. Kasutajate arvul põhinevad ja masinate arvu alusel arvutatud tarkvara litsentsitasud on üldjuhul kooskõlas artikli 53 lõikega 1.

| 157. | Konkurentide vaheliste litsentsilepingute puhul tuleb meeles pidada, et teatavate piiratud asjaolude korral võivad litsentsitasuga seotud kohustused võrduda hinnakokkuleppega, mis on raskekujuline konkurentsipiirang (vrd artikli 4 lõike 1 punkt a). Artikli 4 lõike 1 punkti a järgi on raskekujuline konkurentsipiirang, kui konkurendid nõuavad fiktiivse litsentsilepingu alusel teineteiselt käibel põhinevaid litsentsitasusid, mille eesmärk on mitte lubada täiendavate tehnoloogiate integreerimist või muul viisil konkurentsi soodustada. Artikli 4 lõike 1 punktide a ja d kohaselt on raskekujuline konkurentsipiirang ka see, kui litsentsitasud puudutavad ainult litsentsisaaja tehnoloogia alusel toodetavaid tooteid. |
| --- | --- |

157.

Konkurentide vaheliste litsentsilepingute puhul tuleb meeles pidada, et teatavate piiratud asjaolude korral võivad litsentsitasuga seotud kohustused võrduda hinnakokkuleppega, mis on raskekujuline konkurentsipiirang (vrd artikli 4 lõike 1 punkt a). Artikli 4 lõike 1 punkti a järgi on raskekujuline konkurentsipiirang, kui konkurendid nõuavad fiktiivse litsentsilepingu alusel teineteiselt käibel põhinevaid litsentsitasusid, mille eesmärk on mitte lubada täiendavate tehnoloogiate integreerimist või muul viisil konkurentsi soodustada. Artikli 4 lõike 1 punktide a ja d kohaselt on raskekujuline konkurentsipiirang ka see, kui litsentsitasud puudutavad ainult litsentsisaaja tehnoloogia alusel toodetavaid tooteid.

| 158. | Muud konkurentide vahelised litsentsitasukokkulepped kuuluvad grupierandi alla kuni 20 % turuosa künnise saavutamiseni, isegi kui need piiravad konkurentsi. Artikli 53 lõiget 1 võib kohaldada väljaspool grupierandi kaitset juhul, kui konkurendid sõlmivad vastastikku litsentsilepinguid ning nõuavad käibe pealt litsentsitasusid, mis on litsentsi turuväärtust arvestades ilmselgelt ebaproportsionaalselt suured, ning kui sellised litsentsitasud mõjutavad oluliselt turuhindu. Hinnates, kas litsentsitasud on ebaproportsionaalsed, on oluline arvesse võtta teiste tooteturul olevate litsentsisaajate poolt sama tehnoloogia või asendavate tehnoloogiate eest makstavaid litsentsitasusid. Sellistel juhtudel on ebatõenäoline, et artikli 53 lõike 3 tingimused oleksid täidetud. Artikli 53 lõige 1 võib kehtida ka juhul, kui vastastikused käibelt tasutavad litsentsitasud ühiku kohta tootmismahu suurenedes suurenevad. Kui osapooltel on oluline turuvõim, võib sellistel litsentsitasudel olla tootmismahtu vähendav mõju. |
| --- | --- |

158.

Muud konkurentide vahelised litsentsitasukokkulepped kuuluvad grupierandi alla kuni 20 % turuosa künnise saavutamiseni, isegi kui need piiravad konkurentsi. Artikli 53 lõiget 1 võib kohaldada väljaspool grupierandi kaitset juhul, kui konkurendid sõlmivad vastastikku litsentsilepinguid ning nõuavad käibe pealt litsentsitasusid, mis on litsentsi turuväärtust arvestades ilmselgelt ebaproportsionaalselt suured, ning kui sellised litsentsitasud mõjutavad oluliselt turuhindu. Hinnates, kas litsentsitasud on ebaproportsionaalsed, on oluline arvesse võtta teiste tooteturul olevate litsentsisaajate poolt sama tehnoloogia või asendavate tehnoloogiate eest makstavaid litsentsitasusid. Sellistel juhtudel on ebatõenäoline, et artikli 53 lõike 3 tingimused oleksid täidetud. Artikli 53 lõige 1 võib kehtida ka juhul, kui vastastikused käibelt tasutavad litsentsitasud ühiku kohta tootmismahu suurenedes suurenevad. Kui osapooltel on oluline turuvõim, võib sellistel litsentsitasudel olla tootmismahtu vähendav mõju.

| 159. | Vaatamata asjaolule, et grupierand kehtib vaid nii kaua, kuni kehtib tehnoloogiaga seotud intellektuaalomandiõigus, võivad osapooled tavaliselt kokku leppida litsentsitasukohustuse pikendamises üle litsentsitava intellektuaalomandiõiguse kehtivusaja, rikkumata artikli 53 lõike 1 nõudeid. Kui nende õiguste kehtivusaeg lõpeb, võivad kolmandad osapooled kõnealust tehnoloogiat seaduslikult kasutada ning lepingu osapooltega konkureerida. Tavaliselt piisab sellisest tegelikust ja potentsiaalsest konkurentsist tagamaks, et kõnealusel kohustusel ei oleks olulist konkurentsivastast mõju. |
| --- | --- |

159.

Vaatamata asjaolule, et grupierand kehtib vaid nii kaua, kuni kehtib tehnoloogiaga seotud intellektuaalomandiõigus, võivad osapooled tavaliselt kokku leppida litsentsitasukohustuse pikendamises üle litsentsitava intellektuaalomandiõiguse kehtivusaja, rikkumata artikli 53 lõike 1 nõudeid. Kui nende õiguste kehtivusaeg lõpeb, võivad kolmandad osapooled kõnealust tehnoloogiat seaduslikult kasutada ning lepingu osapooltega konkureerida. Tavaliselt piisab sellisest tegelikust ja potentsiaalsest konkurentsist tagamaks, et kõnealusel kohustusel ei oleks olulist konkurentsivastast mõju.

| 160. | Mittekonkurentide vahelistest lepingutest kuuluvad grupierandi kohaldamisalasse need, mille kohaselt arvutatakse litsentsitasud nii litsentsitava tehnoloogia alusel toodetavate toodete kui ka kolmandatelt osapooltelt litsentsitavate tehnoloogiate alusel toodetavate toodete põhiselt. Sellised lepingud võivad hõlbustada litsentsitasude määramist. Kuid need võivad põhjustada ka väljatõrjumise, suurendades kolmandate osapoolte sisendi kasutamise kulukust, ning seetõttu võib neil olla samalaadne mõju, mis konkurentsikeelulgi. Kui litsentsitasusid ei maksta vaid litsentsitavat tehnoloogiat sisaldavate toodete, vaid ka kolmandate osapoolte tehnoloogial põhinevate toodete pealt, suurendavad litsentsitasud kulusid viimati nimetatutele ning vähendavad nõudlust kolmandate osapoolte tehnoloogia järele. Seetõttu tuleb väljaspool grupierandi kohaldamisala uurida, kas piirangul on väljatõrjuvaid mõjusid. Selleks on otstarbekohane kasutada jaos 2.7 sätestatud analüütilist raamistikku. Oluliste väljatõrjumismõjude korral kuuluvad sellised lepingud artikli 53 lõike 1 kohaldamisalasse ega täida tõenäoliselt artikli 53 lõike 3 tingimusi, välja arvatud juhul, kui puuduvad muud praktilised võimalused litsentsitasude arvutamiseks ja jälgimiseks. |
| --- | --- |

160.

Mittekonkurentide vahelistest lepingutest kuuluvad grupierandi kohaldamisalasse need, mille kohaselt arvutatakse litsentsitasud nii litsentsitava tehnoloogia alusel toodetavate toodete kui ka kolmandatelt osapooltelt litsentsitavate tehnoloogiate alusel toodetavate toodete põhiselt. Sellised lepingud võivad hõlbustada litsentsitasude määramist. Kuid need võivad põhjustada ka väljatõrjumise, suurendades kolmandate osapoolte sisendi kasutamise kulukust, ning seetõttu võib neil olla samalaadne mõju, mis konkurentsikeelulgi. Kui litsentsitasusid ei maksta vaid litsentsitavat tehnoloogiat sisaldavate toodete, vaid ka kolmandate osapoolte tehnoloogial põhinevate toodete pealt, suurendavad litsentsitasud kulusid viimati nimetatutele ning vähendavad nõudlust kolmandate osapoolte tehnoloogia järele. Seetõttu tuleb väljaspool grupierandi kohaldamisala uurida, kas piirangul on väljatõrjuvaid mõjusid. Selleks on otstarbekohane kasutada jaos 2.7 sätestatud analüütilist raamistikku. Oluliste väljatõrjumismõjude korral kuuluvad sellised lepingud artikli 53 lõike 1 kohaldamisalasse ega täida tõenäoliselt artikli 53 lõike 3 tingimusi, välja arvatud juhul, kui puuduvad muud praktilised võimalused litsentsitasude arvutamiseks ja jälgimiseks.

2.2.   Ainuõiguslik litsentsimine ja müügipiirangud

| 161. | On kasulik teha vahet teataval territooriumil tootmise piiranguil (ainuõiguslikud või ainulitsentsid) ning litsentsitavat tehnoloogiat sisaldavate toodete teatavale territooriumile ja teatavale kliendirühmale müümise piirangute (müügipiirangud) vahel. |
| --- | --- |

161.

On kasulik teha vahet teataval territooriumil tootmise piiranguil (ainuõiguslikud või ainulitsentsid) ning litsentsitavat tehnoloogiat sisaldavate toodete teatavale territooriumile ja teatavale kliendirühmale müümise piirangute (müügipiirangud) vahel.

2.2.1.   Ainuõiguslikud ja ainulitsentsid

| 162. | Litsentsi loetakse ainuõiguslikuks, kui litsentsisaaja on ainus, kes võib teataval territooriumil litsentsitava tehnoloogia alusel toota. Seega kohustub litsentsiandja mitte tootma ise teataval territooriumil ega andma selleks litsentse teistele. See territoorium võib hõlmata kogu maailma. Kui litsentsiandja kohustub ainult mitte andma litsentse kolmandatele osapooltele kõnealusel territooriumil tootmiseks, on tegu ainulitsentsiga. Sageli kaasnevad ainuõigusliku või ainulitsentsimisega müügipiirangud, mis seavad osapooltele piiranguid, kus nad võivad litsentsitavat tehnoloogiat sisaldavaid tooteid müüa. |
| --- | --- |

162.

Litsentsi loetakse ainuõiguslikuks, kui litsentsisaaja on ainus, kes võib teataval territooriumil litsentsitava tehnoloogia alusel toota. Seega kohustub litsentsiandja mitte tootma ise teataval territooriumil ega andma selleks litsentse teistele. See territoorium võib hõlmata kogu maailma. Kui litsentsiandja kohustub ainult mitte andma litsentse kolmandatele osapooltele kõnealusel territooriumil tootmiseks, on tegu ainulitsentsiga. Sageli kaasnevad ainuõigusliku või ainulitsentsimisega müügipiirangud, mis seavad osapooltele piiranguid, kus nad võivad litsentsitavat tehnoloogiat sisaldavaid tooteid müüa.

| 163. | Konkurentide vahelise vastastikuse ainuõigusliku litsentsimise suhtes kohaldatakse artikli 4 lõike 1 punkti c, milles käsitletakse konkurentide vahelist turu jagamist raskekujulise konkurentsipiiranguna. Konkurentide vaheline vastastikune ainulitsentsimine kuulub grupierandi kohaldamisalasse kuni 20 % turuosa künnise saavutamiseni. Selliste lepingute kohaselt kohustuvad osapooled mitte litsentsima oma konkureerivaid tehnoloogiaid kolmandatele osapooltele. Kui osapooltel on arvestatav turuvõim, võivad sellised lepingud soodustada kokkumängu, sest nendega saab tagada, et osapooled on ainsad tootjad litsentsitaval tehnoloogial põhineval turul. |
| --- | --- |

163.

Konkurentide vahelise vastastikuse ainuõigusliku litsentsimise suhtes kohaldatakse artikli 4 lõike 1 punkti c, milles käsitletakse konkurentide vahelist turu jagamist raskekujulise konkurentsipiiranguna. Konkurentide vaheline vastastikune ainulitsentsimine kuulub grupierandi kohaldamisalasse kuni 20 % turuosa künnise saavutamiseni. Selliste lepingute kohaselt kohustuvad osapooled mitte litsentsima oma konkureerivaid tehnoloogiaid kolmandatele osapooltele. Kui osapooltel on arvestatav turuvõim, võivad sellised lepingud soodustada kokkumängu, sest nendega saab tagada, et osapooled on ainsad tootjad litsentsitaval tehnoloogial põhineval turul.

| 164. | Konkurentide vaheline mittevastastikune ainuõiguslik litsentsimine kuulub grupierandi kohaldamisalasse kuni 20 % turuosa künnise saavutamiseni. Turuosa künnise ületamisel on vaja analüüsida, millised on sellise ainuõigusliku litsentsimise tõenäolised konkurentsivastased mõjud. Kui ainuõiguslik litsents on ülemaailmne, tähendab see litsentsiandja lahkumist turult. Juhtudel, kui ainuõiguslikkus on piiratud konkreetse territooriumiga, nagu EMP riik, tähendab leping, et litsentsiandja hoidub kaupade ja teenuste tootmisest kõnealusel territooriumil. EMP lepingu artikli 53 lõike 1 kontekstis tuleb eriti hinnata, milline on litsentsiandja tähtsus konkurentsis. Kui litsentsiandjal on tooteturul piiratud positsioon või tal puudub võimalus tehnoloogiat litsentsisaaja territooriumil tulemuslikult kasutada, ei kuulu leping tõenäoliselt artikli 53 lõike 1 kohaldamisalasse. Erijuhtumiks on olukorrad, kus litsentsiandja ja -saaja konkureerivad ainult tehnoloogiaturul ning litsentsiandjal, kelleks on näiteks uurimisinstituut või väike uurimistööle pühendunud ettevõtja, ei ole tootmis- ja turustusvahendeid litsentsitavat tehnoloogiat sisaldavate toodete tulemuslikuks turuletoomiseks. Sellistel juhtudel on artikli 53 lõike 1 rikkumine ebatõenäoline. |
| --- | --- |

164.

Konkurentide vaheline mittevastastikune ainuõiguslik litsentsimine kuulub grupierandi kohaldamisalasse kuni 20 % turuosa künnise saavutamiseni. Turuosa künnise ületamisel on vaja analüüsida, millised on sellise ainuõigusliku litsentsimise tõenäolised konkurentsivastased mõjud. Kui ainuõiguslik litsents on ülemaailmne, tähendab see litsentsiandja lahkumist turult. Juhtudel, kui ainuõiguslikkus on piiratud konkreetse territooriumiga, nagu EMP riik, tähendab leping, et litsentsiandja hoidub kaupade ja teenuste tootmisest kõnealusel territooriumil. EMP lepingu artikli 53 lõike 1 kontekstis tuleb eriti hinnata, milline on litsentsiandja tähtsus konkurentsis. Kui litsentsiandjal on tooteturul piiratud positsioon või tal puudub võimalus tehnoloogiat litsentsisaaja territooriumil tulemuslikult kasutada, ei kuulu leping tõenäoliselt artikli 53 lõike 1 kohaldamisalasse. Erijuhtumiks on olukorrad, kus litsentsiandja ja -saaja konkureerivad ainult tehnoloogiaturul ning litsentsiandjal, kelleks on näiteks uurimisinstituut või väike uurimistööle pühendunud ettevõtja, ei ole tootmis- ja turustusvahendeid litsentsitavat tehnoloogiat sisaldavate toodete tulemuslikuks turuletoomiseks. Sellistel juhtudel on artikli 53 lõike 1 rikkumine ebatõenäoline.

| 165. | Mittekonkurentide vaheline ainuõiguslik litsentsimine, kui see kuulub artikli 53 lõike 1 kohaldamisalasse, (65) täidab tõenäoliselt artikli 53 lõike 3 tingimused. Õigus anda ainuõiguslikke litsentse on üldjuhul vajalik, et motiveerida litsentsisaajat investeerima litsentsitavasse tehnoloogiasse ning tooma tooted turule aegsasti. Seda eriti juhul, kui litsentsisaaja peab tegema suuri investeeringuid litsentsitava tehnoloogia edasiarendamiseks. Ainuõiguslikkuse vastane sekkumine pärast seda, kui litsentsisaaja on saavutanud litsentsitava tehnoloogiaga kaubandusliku edu, jätaks litsentsisaaja ilma oma edu viljadest ning kahjustaks ka konkurentsi, tehnoloogia levikut ja innovatsiooni. EFTA järelevalveamet sekkub seetõttu vaid erandjuhtudel mittekonkurentide vahelistesse ainuõiguslikesse litsentsilepingutesse, olenemata litsentsi kohaldamisalast. |
| --- | --- |

165.

Mittekonkurentide vaheline ainuõiguslik litsentsimine, kui see kuulub artikli 53 lõike 1 kohaldamisalasse, (65) täidab tõenäoliselt artikli 53 lõike 3 tingimused. Õigus anda ainuõiguslikke litsentse on üldjuhul vajalik, et motiveerida litsentsisaajat investeerima litsentsitavasse tehnoloogiasse ning tooma tooted turule aegsasti. Seda eriti juhul, kui litsentsisaaja peab tegema suuri investeeringuid litsentsitava tehnoloogia edasiarendamiseks. Ainuõiguslikkuse vastane sekkumine pärast seda, kui litsentsisaaja on saavutanud litsentsitava tehnoloogiaga kaubandusliku edu, jätaks litsentsisaaja ilma oma edu viljadest ning kahjustaks ka konkurentsi, tehnoloogia levikut ja innovatsiooni. EFTA järelevalveamet sekkub seetõttu vaid erandjuhtudel mittekonkurentide vahelistesse ainuõiguslikesse litsentsilepingutesse, olenemata litsentsi kohaldamisalast.

| 166. | Peamine olukord, kus sekkumine oleks õigustatud, on juhul, kui domineeriv litsentsisaaja saab ühe või mitme konkureeriva tehnoloogia ainuõigusliku litsentsi. Sellised lepingud kuuluvad tõenäoliselt artikli 53 lõike 1 kohaldamisalasse ning tõenäoliselt ei täida artikli 53 lõike 3 tingimusi. Eelduseks on sel juhul, et tehnoloogiaturule tulek on raske ja litsentsitav tehnoloogia on tõeline turukonkurentsi allikas. Sellises olukorras võib ainuõiguslik litsents tõrjuda välja kolmandatest osapooltest litsentsisaajad ning võimaldada litsentsisaajal säilitada oma turuvõim. |
| --- | --- |

166.

Peamine olukord, kus sekkumine oleks õigustatud, on juhul, kui domineeriv litsentsisaaja saab ühe või mitme konkureeriva tehnoloogia ainuõigusliku litsentsi. Sellised lepingud kuuluvad tõenäoliselt artikli 53 lõike 1 kohaldamisalasse ning tõenäoliselt ei täida artikli 53 lõike 3 tingimusi. Eelduseks on sel juhul, et tehnoloogiaturule tulek on raske ja litsentsitav tehnoloogia on tõeline turukonkurentsi allikas. Sellises olukorras võib ainuõiguslik litsents tõrjuda välja kolmandatest osapooltest litsentsisaajad ning võimaldada litsentsisaajal säilitada oma turuvõim.

| 167. | Lepingud, millega kaks või rohkem osapoolt üksteist vastastikku litsentsivad ning kohustuvad mitte litsentsima kolmandaid osapooli, põhjustavad erilist muret, kui vastastikuse litsentsimise tulemusel tekkiv tehnoloogiapakett loob de facto tööstusharu standardi, millele kolmandatel pooltel peab turul tulemuslikuks konkureerimiseks juurdepääs olema. Sellistel juhtudel loob leping osapooltele reserveeritud suletud standardi. EFTA järelevalveamet hindab selliseid lepinguid samade põhimõtete alusel, kui kohaldatakse tehnoloogiapuulide puhul (vrd jagu 4). Tavaliselt nõutakse, et sellist standardit toetavaid tehnoloogiaid litsentsitaks kolmandatele osapooltele ausatel, põhjendatud ja diskrimineerimist välistavatel tingimustel. Kui lepingu osapooled konkureerivad kolmandate osapooltega olemasoleval tooteturul ning leping on seotud selle tooteturuga, on suletud standardil tõenäoliselt arvestatav välistav mõju. Seda negatiivset mõju konkurentsile saab vältida ainult kolmandatele osapooltele litsentsimisega. |
| --- | --- |

167.

Lepingud, millega kaks või rohkem osapoolt üksteist vastastikku litsentsivad ning kohustuvad mitte litsentsima kolmandaid osapooli, põhjustavad erilist muret, kui vastastikuse litsentsimise tulemusel tekkiv tehnoloogiapakett loob de facto tööstusharu standardi, millele kolmandatel pooltel peab turul tulemuslikuks konkureerimiseks juurdepääs olema. Sellistel juhtudel loob leping osapooltele reserveeritud suletud standardi. EFTA järelevalveamet hindab selliseid lepinguid samade põhimõtete alusel, kui kohaldatakse tehnoloogiapuulide puhul (vrd jagu 4). Tavaliselt nõutakse, et sellist standardit toetavaid tehnoloogiaid litsentsitaks kolmandatele osapooltele ausatel, põhjendatud ja diskrimineerimist välistavatel tingimustel. Kui lepingu osapooled konkureerivad kolmandate osapooltega olemasoleval tooteturul ning leping on seotud selle tooteturuga, on suletud standardil tõenäoliselt arvestatav välistav mõju. Seda negatiivset mõju konkurentsile saab vältida ainult kolmandatele osapooltele litsentsimisega.

2.2.2.   Müügipiirangud

| 168. | Ka müügipiirangute puhul on oluline vahet teha konkurentide ja mittekonkurentide vahelisel litsentsimisel. |
| --- | --- |

168.

Ka müügipiirangute puhul on oluline vahet teha konkurentide ja mittekonkurentide vahelisel litsentsimisel.

| 169. | Konkurentide vahelises vastastikuses lepingus sisalduvad ühe või mõlema osapoole poolt tehtavad aktiivse ja passiivse müügi piirangud on artikli 4 lõike 1 punkti c kohaselt raskekujulised konkurentsipiirangud. Ükskõik kummale konkurentide vahelise vastastikuse lepingu osapoolele tehtavad müügipiirangud langevad EMP lepingu artikli 53 lõike 1 kohaldamisalasse ega täida tõenäoliselt artikli 53 lõike 3 tingimusi. Selliseid piiranguid loetakse üldjuhul turu jagamiseks, sest need takistavad mõjustatud osapoole aktiivset või passiivset müüki territooriumidele või kliendirühmadele, mida ta tegelikult teenindas või oleks võinud lepingu puudumisel reaalselt teenindada. |
| --- | --- |

169.

Konkurentide vahelises vastastikuses lepingus sisalduvad ühe või mõlema osapoole poolt tehtavad aktiivse ja passiivse müügi piirangud on artikli 4 lõike 1 punkti c kohaselt raskekujulised konkurentsipiirangud. Ükskõik kummale konkurentide vahelise vastastikuse lepingu osapoolele tehtavad müügipiirangud langevad EMP lepingu artikli 53 lõike 1 kohaldamisalasse ega täida tõenäoliselt artikli 53 lõike 3 tingimusi. Selliseid piiranguid loetakse üldjuhul turu jagamiseks, sest need takistavad mõjustatud osapoole aktiivset või passiivset müüki territooriumidele või kliendirühmadele, mida ta tegelikult teenindas või oleks võinud lepingu puudumisel reaalselt teenindada.

| 170. | Konkurentide vaheliste mittevastastikuste lepingute puhul kehtib grupierand litsentsisaajale või -andjale tehtavate kolmandale osapoolele reserveeritud ainuõiguslikule territooriumile või kliendirühmale suunatud aktiivse või passiivse müügi piirangute kohta (vrd artikli 4 lõike 1 punkti c alapunkt iv). 20 % turuosa künnise ületamisel kuuluvad litsentsiandja ja -saaja vahelised müügipiirangud artikli 53 lõike 1 kohaldamisalasse juhul, kui ühel või mitmel osapoolel on märkimisväärne turuvõim. Sellised piirangud võivad aga olla vältimatud väärtuslike tehnoloogiate levitamiseks ning seega artikli 53 lõike 3 tingimuste täitmiseks. See võib olla nii, kui litsentsiandjal on suhteliselt nõrk turupositsioon territooriumil, kus ta ise tehnoloogiat kasutab. Sellises olukorras võib eelkõige aktiivse müügi piirang olla vältimatu, et motiveerida litsentsiandjat litsentsi andma. Piirangu puudumisel riskiks litsentsiandja aktiivse konkurentsiga oma peamisel tegutsemisalal. Samuti võivad litsentsiandjale pandud aktiivse müügi piirangud olla vältimatud eriti juhul, kui litsentsisaaja turupositsioon talle eraldatud territooriumil on suhteliselt nõrk ning ta peab tegema litsentsitava tehnoloogia tõhusaks kasutamiseks märkimisväärseid investeeringuid. |
| --- | --- |

170.

Konkurentide vaheliste mittevastastikuste lepingute puhul kehtib grupierand litsentsisaajale või -andjale tehtavate kolmandale osapoolele reserveeritud ainuõiguslikule territooriumile või kliendirühmale suunatud aktiivse või passiivse müügi piirangute kohta (vrd artikli 4 lõike 1 punkti c alapunkt iv). 20 % turuosa künnise ületamisel kuuluvad litsentsiandja ja -saaja vahelised müügipiirangud artikli 53 lõike 1 kohaldamisalasse juhul, kui ühel või mitmel osapoolel on märkimisväärne turuvõim. Sellised piirangud võivad aga olla vältimatud väärtuslike tehnoloogiate levitamiseks ning seega artikli 53 lõike 3 tingimuste täitmiseks. See võib olla nii, kui litsentsiandjal on suhteliselt nõrk turupositsioon territooriumil, kus ta ise tehnoloogiat kasutab. Sellises olukorras võib eelkõige aktiivse müügi piirang olla vältimatu, et motiveerida litsentsiandjat litsentsi andma. Piirangu puudumisel riskiks litsentsiandja aktiivse konkurentsiga oma peamisel tegutsemisalal. Samuti võivad litsentsiandjale pandud aktiivse müügi piirangud olla vältimatud eriti juhul, kui litsentsisaaja turupositsioon talle eraldatud territooriumil on suhteliselt nõrk ning ta peab tegema litsentsitava tehnoloogia tõhusaks kasutamiseks märkimisväärseid investeeringuid.

| 171. | Grupierand hõlmab ka aktiivse müügi piiramist territooriumi või kliendirühmaga, mis on eraldatud teisele litsentsisaajale, kes ei olnud litsentsiandja ja -saaja vahelise lepingu sõlmimise ajal litsentsiandja konkurent. Tingimuseks on aga, et kõnealuste osapoolte vaheline leping ei oleks vastastikune. Turuosa künnise ületamisel kuuluvad sellised müügipiirangud tõenäoliselt artikli 53 lõike 1 kohaldamisalasse, kui osapooltel on märkimisväärne turuvõim. Siiski võib piirang tõenäoliselt olla artikli 53 lõike 3 tähenduses vältimatu aja jooksul, mis on kaitstud litsentsisaajale vajalik uuele turule pääsemiseks ja enda seal sisseseadmiseks talle määratud territooriumi või kliendirühma suhtes. See aktiivse müügi vastane kaitse aitab litsentsisaajal saada üle asümmeetriast, mis tekib asjaolust, et mõned litsentsisaajad on litsentsiandjaga konkureerivad ettevõtjad ning sellisena end juba turul sisse seadnud. Litsentsisaajale tehtavad teisele litsentsisaajale eraldatud territooriumile või kliendirühmale suunatud passiivse müügi piirangud on TTBERi artikli 4 lõike 1 punkti c kohaselt raskekujulised konkurentsipiirangud. |
| --- | --- |

171.

Grupierand hõlmab ka aktiivse müügi piiramist territooriumi või kliendirühmaga, mis on eraldatud teisele litsentsisaajale, kes ei olnud litsentsiandja ja -saaja vahelise lepingu sõlmimise ajal litsentsiandja konkurent. Tingimuseks on aga, et kõnealuste osapoolte vaheline leping ei oleks vastastikune. Turuosa künnise ületamisel kuuluvad sellised müügipiirangud tõenäoliselt artikli 53 lõike 1 kohaldamisalasse, kui osapooltel on märkimisväärne turuvõim. Siiski võib piirang tõenäoliselt olla artikli 53 lõike 3 tähenduses vältimatu aja jooksul, mis on kaitstud litsentsisaajale vajalik uuele turule pääsemiseks ja enda seal sisseseadmiseks talle määratud territooriumi või kliendirühma suhtes. See aktiivse müügi vastane kaitse aitab litsentsisaajal saada üle asümmeetriast, mis tekib asjaolust, et mõned litsentsisaajad on litsentsiandjaga konkureerivad ettevõtjad ning sellisena end juba turul sisse seadnud. Litsentsisaajale tehtavad teisele litsentsisaajale eraldatud territooriumile või kliendirühmale suunatud passiivse müügi piirangud on TTBERi artikli 4 lõike 1 punkti c kohaselt raskekujulised konkurentsipiirangud.

| 172. | Mittekonkurentide vaheliste lepingute puhul kuuluvad litsentsiandja ja -saaja vahelised müügipiirangud grupierandi alla kuni 30 % turuosa künnise saavutamiseni. Ülalpool turuosa künnist jääb litsentsisaaja poolse litsentsiandjale reserveeritud territooriumidele või kliendirühmadele suunatud aktiivse ja passiivse müügi piiramine artikli 53 lõike 1 kohaldamisalast välja, kui objektiivsete tegurite põhjal on võimalik järeldada, et müügipiirangute puudumisel jääks litsentsimine ära. Tehnoloogia omanikult ei saa tavaliselt oodata otsese konkurentsi loomist iseendaga tema oma tehnoloogia baasil. Muudel juhtudel võib litsentsisaaja müügi piiramine kuuluda artikli 53 lõike 1 kohaldamisalasse. Seda nii juhul, kui litsentsiandjal on eraldi oluline turuvõim, kui ka turul koos tugevat positsiooni omavate litsentsiandjate sõlmitud samalaadsete lepingute kumulatiivse mõju korral. |
| --- | --- |

172.

Mittekonkurentide vaheliste lepingute puhul kuuluvad litsentsiandja ja -saaja vahelised müügipiirangud grupierandi alla kuni 30 % turuosa künnise saavutamiseni. Ülalpool turuosa künnist jääb litsentsisaaja poolse litsentsiandjale reserveeritud territooriumidele või kliendirühmadele suunatud aktiivse ja passiivse müügi piiramine artikli 53 lõike 1 kohaldamisalast välja, kui objektiivsete tegurite põhjal on võimalik järeldada, et müügipiirangute puudumisel jääks litsentsimine ära. Tehnoloogia omanikult ei saa tavaliselt oodata otsese konkurentsi loomist iseendaga tema oma tehnoloogia baasil. Muudel juhtudel võib litsentsisaaja müügi piiramine kuuluda artikli 53 lõike 1 kohaldamisalasse. Seda nii juhul, kui litsentsiandjal on eraldi oluline turuvõim, kui ka turul koos tugevat positsiooni omavate litsentsiandjate sõlmitud samalaadsete lepingute kumulatiivse mõju korral.

| 173. | Litsentsiandja müügi piiramine, kui see jääb artikli 53 lõike 1 kohaldamisalasse, täidab tõenäoliselt artikli 53 lõike 3 tingimused, välja arvatud juhul, kui turul ei ole litsentsiandja tehnoloogiale tõelisi alternatiive või on litsentsisaaja saanud selliste alternatiivide litsentsi kolmandatelt osapooltelt. Sellised piirangud, eriti aktiivse müügi piirang, on artikli 53 lõike 3 tähenduses tõenäoliselt vältimatud, et motiveerida litsentsisaajat investeerima litsentsitavat tehnoloogiat sisaldavate toodete tootmisse, turundusse ja müüki. On tõenäoline, et litsentsisaaja motivatsiooni kärbiks oluliselt otsene konkurents litsentsiandja poolt, kelle tootmiskulusid ei koorma litsentsitasud. Võib-olla hoiaks see investeeringud allpool optimaalset taset. |
| --- | --- |

173.

Litsentsiandja müügi piiramine, kui see jääb artikli 53 lõike 1 kohaldamisalasse, täidab tõenäoliselt artikli 53 lõike 3 tingimused, välja arvatud juhul, kui turul ei ole litsentsiandja tehnoloogiale tõelisi alternatiive või on litsentsisaaja saanud selliste alternatiivide litsentsi kolmandatelt osapooltelt. Sellised piirangud, eriti aktiivse müügi piirang, on artikli 53 lõike 3 tähenduses tõenäoliselt vältimatud, et motiveerida litsentsisaajat investeerima litsentsitavat tehnoloogiat sisaldavate toodete tootmisse, turundusse ja müüki. On tõenäoline, et litsentsisaaja motivatsiooni kärbiks oluliselt otsene konkurents litsentsiandja poolt, kelle tootmiskulusid ei koorma litsentsitasud. Võib-olla hoiaks see investeeringud allpool optimaalset taset.

| 174. | TTBERis sätestatakse grupierand mittekonkurentide vahelistes lepingutes sisalduvatele litsentsisaajate vahelistele territooriumide ja kliendirühmade vahelise aktiivse müügi piirangutele. Ülalpool turuosa künnist piiravad litsentsisaajate territooriumide ja kliendirühmade vahelise aktiivse müügi piirangud tehnoloogiasisest konkurentsi ning kuuluvad tõenäoliselt artikli 53 lõike 1 kohaldamisalasse, kui üksiklitsentsisaajal on oluline turuvõim. Ometi võivad need piirangud täita artikli 53 lõike 3 tingimused, kui need on vajalikud tasuta kasusaamise vältimiseks ja litsentsisaaja motiveerimiseks tegema investeeringuid, mis on vajalikud litsentsitava tehnoloogia tõhusaks kasutamiseks tema territooriumil ja litsentsitava toote müügi edendamiseks. Passiivse müügi piirangud kuuluvad artikli 4 lõike 2 punktis b sisalduvasse raskekujuliste konkurentsipiirangute nimekirja (vrd punkt 101), kui need kestavad üle kahe aasta alates päevast, mil litsentsisaaja toob litsentsitavat tehnoloogiat sisaldava toote oma ainuõiguslikul territooriumil turule. Kauem kui nimetatud kaks aastat kestvad passiivse müügi piirangud ei täida tõenäoliselt artikli 53 lõike 3 tingimusi. |
| --- | --- |

174.

TTBERis sätestatakse grupierand mittekonkurentide vahelistes lepingutes sisalduvatele litsentsisaajate vahelistele territooriumide ja kliendirühmade vahelise aktiivse müügi piirangutele. Ülalpool turuosa künnist piiravad litsentsisaajate territooriumide ja kliendirühmade vahelise aktiivse müügi piirangud tehnoloogiasisest konkurentsi ning kuuluvad tõenäoliselt artikli 53 lõike 1 kohaldamisalasse, kui üksiklitsentsisaajal on oluline turuvõim. Ometi võivad need piirangud täita artikli 53 lõike 3 tingimused, kui need on vajalikud tasuta kasusaamise vältimiseks ja litsentsisaaja motiveerimiseks tegema investeeringuid, mis on vajalikud litsentsitava tehnoloogia tõhusaks kasutamiseks tema territooriumil ja litsentsitava toote müügi edendamiseks. Passiivse müügi piirangud kuuluvad artikli 4 lõike 2 punktis b sisalduvasse raskekujuliste konkurentsipiirangute nimekirja (vrd punkt 101), kui need kestavad üle kahe aasta alates päevast, mil litsentsisaaja toob litsentsitavat tehnoloogiat sisaldava toote oma ainuõiguslikul territooriumil turule. Kauem kui nimetatud kaks aastat kestvad passiivse müügi piirangud ei täida tõenäoliselt artikli 53 lõike 3 tingimusi.

2.3.   Tootmismahu piirangud

| 175. | Konkurentide vahelistes lepingutes sisalduvad vastastikused tootmismahu piirangud on raskekujuline konkurentsipiirang TTBERi artikli 4 lõike 1 punkti b tähenduses (vrd punkt 82). Artikli 4 lõike 1 punkt b ei hõlma mittevastastikuse lepinguga litsentsisaajale või ühele litsentsisaajatest pandavaid tootmismahu piiranguid. Sellised piirangud kuuluvad kuni 20 % turuosa künnise saavutamiseni grupierandi alla. Kui osapooltel on oluline turuvõim, võivad litsentsisaaja tootmismahu piirangud ülalpool turuosa künnist piirata konkurentsi. Kuid EMP lepingu artikli 53 lõige 3 kehtib tõenäoliselt juhtudel, kui litsentsiandja tehnoloogia on litsentsisaaja omast oluliselt parem ning tootmismaht ületab piirangut arvestades oluliselt litsentsisaaja lepingueelset tootmismahtu. Sel juhul on tootmismahu piirangu mõju piiratud isegi kasvava nõudlusega turgudel. Artikli 53 lõike 3 kohaldamisel tuleb arvesse võtta ka seda, et sellised piirangud võivad olla vajalikud, et motiveerida litsentsiandjat levitama oma tehnoloogiat nii palju kui võimalik. Näiteks võib litsentsiandja mitte tahta litsentsida oma konkurente, kui ta ei saa piirata litsentse konkreetsete kindla võimsusega tootmiskohtadega (tootmiskoha litsents). Kui litsentsileping põhjustab täiendavate varade tõelise integreerimise, võivad litsentsisaajale pandud tootmismahu piirangud täita artikli 53 lõike 3 tingimused. Samal ajal on see ebatõenäoline juhul, kui osapooltel on oluline turuvõim. |
| --- | --- |

175.

Konkurentide vahelistes lepingutes sisalduvad vastastikused tootmismahu piirangud on raskekujuline konkurentsipiirang TTBERi artikli 4 lõike 1 punkti b tähenduses (vrd punkt 82). Artikli 4 lõike 1 punkt b ei hõlma mittevastastikuse lepinguga litsentsisaajale või ühele litsentsisaajatest pandavaid tootmismahu piiranguid. Sellised piirangud kuuluvad kuni 20 % turuosa künnise saavutamiseni grupierandi alla. Kui osapooltel on oluline turuvõim, võivad litsentsisaaja tootmismahu piirangud ülalpool turuosa künnist piirata konkurentsi. Kuid EMP lepingu artikli 53 lõige 3 kehtib tõenäoliselt juhtudel, kui litsentsiandja tehnoloogia on litsentsisaaja omast oluliselt parem ning tootmismaht ületab piirangut arvestades oluliselt litsentsisaaja lepingueelset tootmismahtu. Sel juhul on tootmismahu piirangu mõju piiratud isegi kasvava nõudlusega turgudel. Artikli 53 lõike 3 kohaldamisel tuleb arvesse võtta ka seda, et sellised piirangud võivad olla vajalikud, et motiveerida litsentsiandjat levitama oma tehnoloogiat nii palju kui võimalik. Näiteks võib litsentsiandja mitte tahta litsentsida oma konkurente, kui ta ei saa piirata litsentse konkreetsete kindla võimsusega tootmiskohtadega (tootmiskoha litsents). Kui litsentsileping põhjustab täiendavate varade tõelise integreerimise, võivad litsentsisaajale pandud tootmismahu piirangud täita artikli 53 lõike 3 tingimused. Samal ajal on see ebatõenäoline juhul, kui osapooltel on oluline turuvõim.

| 176. | Tootmismahu piirangud mittekonkurentide vahelises lepingus kuuluvad grupierandi alla kuni 30 % turuosa künnise saavutamiseni. Peamine konkurentsivastane oht, mis tuleneb litsentsisaajate tootmismahu piiramisest mittekonkurentide vahelistes lepingutes, on litsentsisaajate vahelise tehnoloogiasisese konkurentsi piiramine. Selliste konkurentsivastaste mõjude olulisus sõltub litsentsiandja ja -saajate turupositsioonist ning sellest, mil määral tootmismahu piirang takistab litsentsisaajat rahuldamast nõudlust litsentsitud tehnoloogiat sisaldavate toodete järele. |
| --- | --- |

176.

Tootmismahu piirangud mittekonkurentide vahelises lepingus kuuluvad grupierandi alla kuni 30 % turuosa künnise saavutamiseni. Peamine konkurentsivastane oht, mis tuleneb litsentsisaajate tootmismahu piiramisest mittekonkurentide vahelistes lepingutes, on litsentsisaajate vahelise tehnoloogiasisese konkurentsi piiramine. Selliste konkurentsivastaste mõjude olulisus sõltub litsentsiandja ja -saajate turupositsioonist ning sellest, mil määral tootmismahu piirang takistab litsentsisaajat rahuldamast nõudlust litsentsitud tehnoloogiat sisaldavate toodete järele.

| 177. | Kui tootmismahu piirangud on kombineeritud ainuõiguslike territooriumide või kliendirühmadega, suurenevad piiravad mõjud. Kahte liiki piirangute kombinatsioon suurendab tõenäosust, et leping teenib turu jagamise huve. |
| --- | --- |

177.

Kui tootmismahu piirangud on kombineeritud ainuõiguslike territooriumide või kliendirühmadega, suurenevad piiravad mõjud. Kahte liiki piirangute kombinatsioon suurendab tõenäosust, et leping teenib turu jagamise huve.

| 178. | Mittekonkurentide vahelistes lepingutes sisalduvatel litsentsisaajale pandud tootmismahu piirangutel võib olla ka konkurentsi soodustav mõju tehnoloogia leviku edendamise kaudu. Litsentsiandjal kui tehnoloogia tarnijal peaks olema tavaliselt vabadus otsustada litsentsisaaja poolt litsentsitava tehnoloogiaga toodetava tootmismahu üle. Kui litsentsiandjal ei oleks vabadust otsustada litsentsisaaja tootmismahu üle, võidakse suur hulk litsentsilepinguid üldse sõlmimata jätta, millel oleks negatiivne mõju uue tehnoloogia levikule. See võib eriti tõenäoliselt nii olla, kui litsentsiandja on ka tootja, sest sel juhul võib litsentsisaaja toodang jõuda tagasi litsentsiandja peamisele tegevusalale ning mõjutada otseselt tema tegevust. Teisest küljest on vähem tõenäoline, et tootmismahu piiranguid on vaja litsentsiandja tehnoloogia levitamiseks, kui sellised piirangud on kombineeritud litsentsisaajale pandud müügipiirangutega, mis keelavad tal müüa litsentsiandja territooriumile või kliendirühmale. |
| --- | --- |

178.

Mittekonkurentide vahelistes lepingutes sisalduvatel litsentsisaajale pandud tootmismahu piirangutel võib olla ka konkurentsi soodustav mõju tehnoloogia leviku edendamise kaudu. Litsentsiandjal kui tehnoloogia tarnijal peaks olema tavaliselt vabadus otsustada litsentsisaaja poolt litsentsitava tehnoloogiaga toodetava tootmismahu üle. Kui litsentsiandjal ei oleks vabadust otsustada litsentsisaaja tootmismahu üle, võidakse suur hulk litsentsilepinguid üldse sõlmimata jätta, millel oleks negatiivne mõju uue tehnoloogia levikule. See võib eriti tõenäoliselt nii olla, kui litsentsiandja on ka tootja, sest sel juhul võib litsentsisaaja toodang jõuda tagasi litsentsiandja peamisele tegevusalale ning mõjutada otseselt tema tegevust. Teisest küljest on vähem tõenäoline, et tootmismahu piiranguid on vaja litsentsiandja tehnoloogia levitamiseks, kui sellised piirangud on kombineeritud litsentsisaajale pandud müügipiirangutega, mis keelavad tal müüa litsentsiandja territooriumile või kliendirühmale.

2.4.   Kasutusalapiirangud

| 179. | Kasutusalapiirangu korral on litsents piiratud ühe või mitme tehnilise rakendusala või ühe või mitme tooteturuga. Mitmel puhul saab sama tehnoloogiat kasutada erinevate toodete tootmiseks või erinevatele tooteturgudele kuuluvate toodete juures. Näiteks saab uut vormimistehnoloogiat kasutada plastpudelite ja plasttasside valmistamiseks, millest kumbki kuulub eraldi tooteturule. Samal ajal võib ka üksik tooteturg hõlmata mitut tehnilist kasutusala. Näiteks saab uut mootoritehnoloogiat kasutada nii nelja- kui kuuesilindrilistes mootorites. Samuti saab kiibistike valmistamise tehnoloogiat kasutada kuni nelja protsessori jaoks või üle nelja protsessori jaoks mõeldud kiibistike tootmiseks. Litsents, mis piirab litsentsitava tehnoloogia kasutamist näiteks neljasilindriliste mootorite või kuni nelja protsessoriga, ongi tehnilise kasutusala piirang. |
| --- | --- |

179.

Kasutusalapiirangu korral on litsents piiratud ühe või mitme tehnilise rakendusala või ühe või mitme tooteturuga. Mitmel puhul saab sama tehnoloogiat kasutada erinevate toodete tootmiseks või erinevatele tooteturgudele kuuluvate toodete juures. Näiteks saab uut vormimistehnoloogiat kasutada plastpudelite ja plasttasside valmistamiseks, millest kumbki kuulub eraldi tooteturule. Samal ajal võib ka üksik tooteturg hõlmata mitut tehnilist kasutusala. Näiteks saab uut mootoritehnoloogiat kasutada nii nelja- kui kuuesilindrilistes mootorites. Samuti saab kiibistike valmistamise tehnoloogiat kasutada kuni nelja protsessori jaoks või üle nelja protsessori jaoks mõeldud kiibistike tootmiseks. Litsents, mis piirab litsentsitava tehnoloogia kasutamist näiteks neljasilindriliste mootorite või kuni nelja protsessoriga, ongi tehnilise kasutusala piirang.

| 180. | Võttes arvesse, et kasutusalapiirangud kuuluvad grupierandi kohaldamisalasse ning teatavad kliendipiirangud on TTBERi artikli 4 lõike 1 punkti c ning lõike 2 punkti b kohaselt raskekujulised konkurentsipiirangud, on oluline neid kahte piirangukategooriat eristada. Kliendipiirang eeldab konkreetsete kliendirühmade määratlemist ning osapooltele pandud piirangut müüa sellistele määratletud rühmadele. Asjaolu, et tehnilise kasutusala piirang võib vastata teatavatele kliendirühmadele tooteturul, ei tähenda, et piirang tuleb liigitada kliendipiiranguks. Näiteks asjaolu, et teatavad kliendid ostavad peamiselt või ainult rohkem kui nelja protsessori jaoks mõeldud kiibistikke, ei tähenda, et kuni nelja protsessori jaoks mõeldud kiibistikega piiratud litsents oleks kliendipiirang. Siiski tuleb kasutusala määratleda objektiivselt, viidates litsentsitava toote määratletud ja olulistele tehnilistele tunnustele. |
| --- | --- |

180.

Võttes arvesse, et kasutusalapiirangud kuuluvad grupierandi kohaldamisalasse ning teatavad kliendipiirangud on TTBERi artikli 4 lõike 1 punkti c ning lõike 2 punkti b kohaselt raskekujulised konkurentsipiirangud, on oluline neid kahte piirangukategooriat eristada. Kliendipiirang eeldab konkreetsete kliendirühmade määratlemist ning osapooltele pandud piirangut müüa sellistele määratletud rühmadele. Asjaolu, et tehnilise kasutusala piirang võib vastata teatavatele kliendirühmadele tooteturul, ei tähenda, et piirang tuleb liigitada kliendipiiranguks. Näiteks asjaolu, et teatavad kliendid ostavad peamiselt või ainult rohkem kui nelja protsessori jaoks mõeldud kiibistikke, ei tähenda, et kuni nelja protsessori jaoks mõeldud kiibistikega piiratud litsents oleks kliendipiirang. Siiski tuleb kasutusala määratleda objektiivselt, viidates litsentsitava toote määratletud ja olulistele tehnilistele tunnustele.

| 181. | Kasutusala piirang piirab litsentsitava tehnoloogia kasutamist litsentsisaaja poolt ühe või mitme konkreetse kasutusalaga, piiramata litsentsisaaja võimalust litsentsitava tehnoloogia kasutamiseks. Lisaks saab neid kasutusalasid, nagu ka territooriume, määrata litsentsisaajale ainuõigusliku või ainulitsentsi raames. Kasutusalapiirang koos ainuõigusliku või ainulitsentsiga piirab ka litsentsiandja võimalust oma tehnoloogiat kasutada, keelates tal kasutada seda ise, sealhulgas ka litsentsida teistele. Ainulitsentsi puhul on piiratud ainult litsentsimine kolmandatele osapooltele. Kasutusalapiiranguid kombinatsioonis ainuõiguslike ja ainulitsentsidega koheldakse samamoodi, kui on koheldud ainuõiguslikke ja ainulitsentse jaos 2.2.1. Konkurentide vahelise litsentsimise puhul on vastastikune ainuõiguslik litsentsimine artikli 4 lõike 1 punkti c kohaselt raskekujuline konkurentsipiirang. |
| --- | --- |

181.

Kasutusala piirang piirab litsentsitava tehnoloogia kasutamist litsentsisaaja poolt ühe või mitme konkreetse kasutusalaga, piiramata litsentsisaaja võimalust litsentsitava tehnoloogia kasutamiseks. Lisaks saab neid kasutusalasid, nagu ka territooriume, määrata litsentsisaajale ainuõigusliku või ainulitsentsi raames. Kasutusalapiirang koos ainuõigusliku või ainulitsentsiga piirab ka litsentsiandja võimalust oma tehnoloogiat kasutada, keelates tal kasutada seda ise, sealhulgas ka litsentsida teistele. Ainulitsentsi puhul on piiratud ainult litsentsimine kolmandatele osapooltele. Kasutusalapiiranguid kombinatsioonis ainuõiguslike ja ainulitsentsidega koheldakse samamoodi, kui on koheldud ainuõiguslikke ja ainulitsentse jaos 2.2.1. Konkurentide vahelise litsentsimise puhul on vastastikune ainuõiguslik litsentsimine artikli 4 lõike 1 punkti c kohaselt raskekujuline konkurentsipiirang.

| 182. | Kasutusalapiirangutel võib olla konkurentsi soodustav mõju, sest need motiveerivad litsentsiandjat litsentsima oma tehnoloogiat tema peamise tähelepanu alt välja jäävate rakenduste jaoks. Kui litsentsiandja ei suuda takistada litsentsisaajate tegevust valdkondades, kus ta ise oma tehnoloogiat kasutab, või valdkondades, kus tehnoloogia väärtus ei ole veel välja kujunenud, põhjustaks see tõenäoliselt litsentsiandja litsentsimishuvi languse või paneks ta suuremat litsentsitasu nõudma. Samuti tuleb arvesse võtta, et teatavates valdkondades toimub litsentsimine sageli tööstusdisainivabaduse tagamiseks, hoides ära rikkumissüüdistused. Litsentsisaaja saab litsentsi raames arendada oma tehnoloogiat, kartmata litsentsiandja rikkumissüüdistusi. |
| --- | --- |

182.

Kasutusalapiirangutel võib olla konkurentsi soodustav mõju, sest need motiveerivad litsentsiandjat litsentsima oma tehnoloogiat tema peamise tähelepanu alt välja jäävate rakenduste jaoks. Kui litsentsiandja ei suuda takistada litsentsisaajate tegevust valdkondades, kus ta ise oma tehnoloogiat kasutab, või valdkondades, kus tehnoloogia väärtus ei ole veel välja kujunenud, põhjustaks see tõenäoliselt litsentsiandja litsentsimishuvi languse või paneks ta suuremat litsentsitasu nõudma. Samuti tuleb arvesse võtta, et teatavates valdkondades toimub litsentsimine sageli tööstusdisainivabaduse tagamiseks, hoides ära rikkumissüüdistused. Litsentsisaaja saab litsentsi raames arendada oma tehnoloogiat, kartmata litsentsiandja rikkumissüüdistusi.

| 183. | Tegelike või potentsiaalsete konkurentide vaheliste lepingutega litsentsisaajale pandud kasutusalapiirangud kuuluvad grupierandi alla kuni 20 % turuosa künnise saavutamiseni. Peamine konkurentsiprobleem selliste piirangute puhul on oht, et litsentsisaaja lakkab olemast konkureeriv jõud väljaspool litsentsitavat kasutusala. Oht on suurem konkurentide vahelise vastastikuse litsentsimise puhul, kui lepingus sätestatakse asümmeetrilised kasutusala piirangud. Kasutusalapiirang on asümmeetriline juhul, kui ühel osapoolel on lubatud kasutada litsentsitavat tehnoloogiat ühel tooteturul või tehnilisel kasutusalal ning teisel osapoolel on lubatud kasutada teist litsentsitavat tehnoloogiat teisel tooteturul või tehnilisel kasutusalal. Konkurentsiprobleemid võivad eriti tekkida juhul, kui litsentsisaaja litsentsitava tehnoloogia kasutamiseks varustatud tootmisrajatist kasutatakse ka tema oma tehnoloogia põhiste toodete tootmiseks väljaspool litsentsitavat kasutusala. Kui leping võib tõenäoliselt põhjustada litsentsisaaja tootmismahu languse väljaspool litsentsitud kasutusala, kuulub leping tõenäoliselt EMP lepingu artikli 53 lõike 1 kohaldamisalasse. Sümmeetrilised kasutusalapiirangud, s.o lepingud, millega osapooled litsentsivad oma tehnoloogiaid teineteisele kasutamiseks sama(de)l kasutusala(de)l, ei kuulu tõenäoliselt artikli 53 lõike 1 kohaldamisalasse. Sellised lepingud tõenäoliselt ei piira enne lepingu sõlmimist eksisteerinud konkurentsi. Artikli 53 lõige 1 ei kehti tõenäoliselt ka lepingute puhul, mis võimaldavad litsentsisaajal vaid arendada ja kasutada tema oma tehnoloogiat litsentsi raames, kartmata litsentsiandja poolseid rikkumissüüdistusi. Sellistes olukordades ei piira kasutusalapiirangud iseenesest enne lepingu sõlmimist eksisteerinud konkurentsi. Enne lepingu sõlmimist varitses litsentsisaajat rikkumissüüdistuste oht ka väljaspool litsentsitud kasutusala. Kui litsentsisaaja aga ilma ärilise põhjenduseta oma tegevuse väljaspool litsentsitud kasutusala lõpetab või seda vähendab, võib see olla märgiks lepingu aluseks olevast turu jagamise kokkuleppest, mis on TTBERi artikli 4 lõike 1 punkti c kohaselt raskekujuline konkurentsipiirang. |
| --- | --- |

183.

Tegelike või potentsiaalsete konkurentide vaheliste lepingutega litsentsisaajale pandud kasutusalapiirangud kuuluvad grupierandi alla kuni 20 % turuosa künnise saavutamiseni. Peamine konkurentsiprobleem selliste piirangute puhul on oht, et litsentsisaaja lakkab olemast konkureeriv jõud väljaspool litsentsitavat kasutusala. Oht on suurem konkurentide vahelise vastastikuse litsentsimise puhul, kui lepingus sätestatakse asümmeetrilised kasutusala piirangud. Kasutusalapiirang on asümmeetriline juhul, kui ühel osapoolel on lubatud kasutada litsentsitavat tehnoloogiat ühel tooteturul või tehnilisel kasutusalal ning teisel osapoolel on lubatud kasutada teist litsentsitavat tehnoloogiat teisel tooteturul või tehnilisel kasutusalal. Konkurentsiprobleemid võivad eriti tekkida juhul, kui litsentsisaaja litsentsitava tehnoloogia kasutamiseks varustatud tootmisrajatist kasutatakse ka tema oma tehnoloogia põhiste toodete tootmiseks väljaspool litsentsitavat kasutusala. Kui leping võib tõenäoliselt põhjustada litsentsisaaja tootmismahu languse väljaspool litsentsitud kasutusala, kuulub leping tõenäoliselt EMP lepingu artikli 53 lõike 1 kohaldamisalasse. Sümmeetrilised kasutusalapiirangud, s.o lepingud, millega osapooled litsentsivad oma tehnoloogiaid teineteisele kasutamiseks sama(de)l kasutusala(de)l, ei kuulu tõenäoliselt artikli 53 lõike 1 kohaldamisalasse. Sellised lepingud tõenäoliselt ei piira enne lepingu sõlmimist eksisteerinud konkurentsi. Artikli 53 lõige 1 ei kehti tõenäoliselt ka lepingute puhul, mis võimaldavad litsentsisaajal vaid arendada ja kasutada tema oma tehnoloogiat litsentsi raames, kartmata litsentsiandja poolseid rikkumissüüdistusi. Sellistes olukordades ei piira kasutusalapiirangud iseenesest enne lepingu sõlmimist eksisteerinud konkurentsi. Enne lepingu sõlmimist varitses litsentsisaajat rikkumissüüdistuste oht ka väljaspool litsentsitud kasutusala. Kui litsentsisaaja aga ilma ärilise põhjenduseta oma tegevuse väljaspool litsentsitud kasutusala lõpetab või seda vähendab, võib see olla märgiks lepingu aluseks olevast turu jagamise kokkuleppest, mis on TTBERi artikli 4 lõike 1 punkti c kohaselt raskekujuline konkurentsipiirang.

| 184. | Mittekonkurentide vahelistes lepingutes sisalduvad kasutusalapiirangud litsentsisaajale ja -andjale kuuluvad grupierandi alla kuni 30 % turuosa künnise saavutamiseni. Mittekonkurentide vahelistes lepingutes sisalduvad kasutusalapiirangud, mille puhul litsentsiandja reserveerib endale ühe või mitu tooteturgu või tehnilist kasutusala, ei piira üldjuhul konkurentsi või parandavad tõhusust. Nad edendavad uue tehnoloogia levikut, motiveerides litsentsiandjat litsentsima tehnoloogiat selle kasutamiseks valdkondades, milles ta seda ise ei soovi kasutada. Kui litsentsiandja ei saaks takistada litsentsisaajail tegutsemist valdkondades, kus ta tehnoloogiat ise kasutab, kaotaks ta tõenäoliselt motivatsiooni litsentse välja anda. |
| --- | --- |

184.

Mittekonkurentide vahelistes lepingutes sisalduvad kasutusalapiirangud litsentsisaajale ja -andjale kuuluvad grupierandi alla kuni 30 % turuosa künnise saavutamiseni. Mittekonkurentide vahelistes lepingutes sisalduvad kasutusalapiirangud, mille puhul litsentsiandja reserveerib endale ühe või mitu tooteturgu või tehnilist kasutusala, ei piira üldjuhul konkurentsi või parandavad tõhusust. Nad edendavad uue tehnoloogia levikut, motiveerides litsentsiandjat litsentsima tehnoloogiat selle kasutamiseks valdkondades, milles ta seda ise ei soovi kasutada. Kui litsentsiandja ei saaks takistada litsentsisaajail tegutsemist valdkondades, kus ta tehnoloogiat ise kasutab, kaotaks ta tõenäoliselt motivatsiooni litsentse välja anda.

| 185. | Mittekonkurentide vaheliste lepingute puhul on litsentsiandjal tavaliselt õigus anda erinevatele litsentsisaajatele ühe või mitme kasutusalaga piiratud ainu- või ainuõiguslikke litsentse. Sellised piirangud piiravad litsentsisaajate vahelist tehnoloogiasisest konkurentsi samamoodi kui ainuõiguslik litsentsimine ning neid analüüsitakse samal viisil (vrd jagu 2.2.1). |
| --- | --- |

185.

Mittekonkurentide vaheliste lepingute puhul on litsentsiandjal tavaliselt õigus anda erinevatele litsentsisaajatele ühe või mitme kasutusalaga piiratud ainu- või ainuõiguslikke litsentse. Sellised piirangud piiravad litsentsisaajate vahelist tehnoloogiasisest konkurentsi samamoodi kui ainuõiguslik litsentsimine ning neid analüüsitakse samal viisil (vrd jagu 2.2.1).

2.5.   Oma tarbeks kasutamise piirangud

| 186. | Oma tarbeks kasutamise piiranguid võib määratleda kui litsentsisaajale pandavat kohustust piirata temapoolset litsentsitava toote tootmist tema oma toodete tootmiseks, hoolduseks ja remondiks vajaliku mahuni. Teisisõnu on selle kasutusliigi piirangu vormiks litsentsisaaja kohustamine kasutada litsentsitavat tehnoloogiat sisaldavaid tooteid ainult sisendina kaasamiseks tema oma toodangusse; see ei hõlma litsentsitava toote müüki kaasamiseks muude tootjate toodetesse. Oma tarbeks kasutamise piirangud kuuluvad grupierandi alla vastavalt 20 % ja 30 % turuosa künnise saavutamiseni. Väljaspool grupierandi raame on vaja uurida, millised on piirangu konkurentsi soodustavad ja takistavad mõjud. Selleks on vaja eristada konkurentide ja mittekonkurentide vahelisi lepinguid. |
| --- | --- |

186.

Oma tarbeks kasutamise piiranguid võib määratleda kui litsentsisaajale pandavat kohustust piirata temapoolset litsentsitava toote tootmist tema oma toodete tootmiseks, hoolduseks ja remondiks vajaliku mahuni. Teisisõnu on selle kasutusliigi piirangu vormiks litsentsisaaja kohustamine kasutada litsentsitavat tehnoloogiat sisaldavaid tooteid ainult sisendina kaasamiseks tema oma toodangusse; see ei hõlma litsentsitava toote müüki kaasamiseks muude tootjate toodetesse. Oma tarbeks kasutamise piirangud kuuluvad grupierandi alla vastavalt 20 % ja 30 % turuosa künnise saavutamiseni. Väljaspool grupierandi raame on vaja uurida, millised on piirangu konkurentsi soodustavad ja takistavad mõjud. Selleks on vaja eristada konkurentide ja mittekonkurentide vahelisi lepinguid.

| 187. | Konkurentide vaheliste litsentsilepingute puhul takistab litsentsiandjale pandud piirang, mis lubab toota litsentsi alusel vaid oma toodetesse kaasamiseks, tal olla komponentide tarnija kolmandatele tootjatele. Kui litsentsisaaja ei olnud enne lepingu sõlmimist tegelik ega tõenäoline potentsiaalne komponentide tarnija muudele tootjatele, ei muuda oma tarbeks kasutamise piirang lepingueelse olukorraga võrreldes midagi. Sellises olukorras hinnatakse piirangut samal viisil kui mittekonkurentide vaheliste lepingute puhul. Kui aga litsentsisaaja on tegelik või tõenäoline komponentide tarnija, on vaja uurida, milline on lepingu mõju sellele tegevusele. Kui litsentsisaaja, olles end varustanud litsentsiandja tehnoloogia kasutamiseks, lõpetab eraldi oma tehnoloogia kasutamise ning seega komponenditarnijaks olemise, piirab leping enne selle sõlmimist eksisteerinud konkurentsi. Kui litsentsiandjal on komponenditurul oluline võim, võib selle mõju turule olla tõsiselt negatiivne. |
| --- | --- |

187.

Konkurentide vaheliste litsentsilepingute puhul takistab litsentsiandjale pandud piirang, mis lubab toota litsentsi alusel vaid oma toodetesse kaasamiseks, tal olla komponentide tarnija kolmandatele tootjatele. Kui litsentsisaaja ei olnud enne lepingu sõlmimist tegelik ega tõenäoline potentsiaalne komponentide tarnija muudele tootjatele, ei muuda oma tarbeks kasutamise piirang lepingueelse olukorraga võrreldes midagi. Sellises olukorras hinnatakse piirangut samal viisil kui mittekonkurentide vaheliste lepingute puhul. Kui aga litsentsisaaja on tegelik või tõenäoline komponentide tarnija, on vaja uurida, milline on lepingu mõju sellele tegevusele. Kui litsentsisaaja, olles end varustanud litsentsiandja tehnoloogia kasutamiseks, lõpetab eraldi oma tehnoloogia kasutamise ning seega komponenditarnijaks olemise, piirab leping enne selle sõlmimist eksisteerinud konkurentsi. Kui litsentsiandjal on komponenditurul oluline võim, võib selle mõju turule olla tõsiselt negatiivne.

| 188. | Mittekonkurentide vaheliste litsentsilepingute puhul tuleneb oma tarbeks kasutamise piirangutest kaks peamist ohtu konkurentsile: (a) tehnoloogiasisese konkurentsi piiramine varustussisenditurul ja (b) litsentsisaajate vahelise arbitraaži välistamine, mis suurendab litsentsiandja võimalusi määrata litsentsisaajatele diskrimineerivad litsentsitasud. |
| --- | --- |

188.

Mittekonkurentide vaheliste litsentsilepingute puhul tuleneb oma tarbeks kasutamise piirangutest kaks peamist ohtu konkurentsile: (a) tehnoloogiasisese konkurentsi piiramine varustussisenditurul ja (b) litsentsisaajate vahelise arbitraaži välistamine, mis suurendab litsentsiandja võimalusi määrata litsentsisaajatele diskrimineerivad litsentsitasud.

| 189. | Kuid oma tarbeks kasutamise piirangud võivad konkurentsi soodustavale litsentsimisele ka kaasa aidata. Kui litsentsiandja on komponentide tarnija, võib piirang olla vajalik, et toimuks tehnoloogia levik mittekonkurentide vahel. Piirangute puudumisel ei pruugi litsentsiandja litsentsi anda või teeks seda ainult kõrgema litsentsitasu eest, sest vastasel juhul looks ta endale komponenditurul otsese konkurentsi. Sellisel juhul ei ole oma tarbeks kasutamise piirang tavaliselt konkurentsi piirav ega kuulu EMP lepingu artikli 53 lõike 3 kohaldamisalasse. Kuid tingimuseks on, et litsentsisaajal ei piirataks litsentsitavate toodete müüki tema toodete varuosadena. Litsentsisaaja peab saama teenindada oma toodete järelturgu, sealhulgas tema tooteid hooldavaid ja remontivaid sõltumatuid teenindusorganisatsioone. |
| --- | --- |

189.

Kuid oma tarbeks kasutamise piirangud võivad konkurentsi soodustavale litsentsimisele ka kaasa aidata. Kui litsentsiandja on komponentide tarnija, võib piirang olla vajalik, et toimuks tehnoloogia levik mittekonkurentide vahel. Piirangute puudumisel ei pruugi litsentsiandja litsentsi anda või teeks seda ainult kõrgema litsentsitasu eest, sest vastasel juhul looks ta endale komponenditurul otsese konkurentsi. Sellisel juhul ei ole oma tarbeks kasutamise piirang tavaliselt konkurentsi piirav ega kuulu EMP lepingu artikli 53 lõike 3 kohaldamisalasse. Kuid tingimuseks on, et litsentsisaajal ei piirataks litsentsitavate toodete müüki tema toodete varuosadena. Litsentsisaaja peab saama teenindada oma toodete järelturgu, sealhulgas tema tooteid hooldavaid ja remontivaid sõltumatuid teenindusorganisatsioone.

| 190. | Kui litsentsiandja ei ole komponentide tarnija asjaomasel turul, siis eespool toodud põhjendus oma tarbeks kasutamise piirangute määramiseks ei kehti. Sellistel juhtudel võivad oma tarbeks kasutamise piirangud põhimõtteliselt edendada tehnoloogia levikut, tagades, et litsentsisaajad ei müüks litsentsiandjaga muudel turgudel konkureerivatele tootjatele. Litsentsisaajale pandav piirang mitte müüa teatavatele litsentsiandjale reserveeritud kliendirühmadele on tavaliselt siiski vähem piirav alternatiiv. Järelikult ei ole oma tarbeks kasutamise piirang sellistel juhtudel tehnoloogia leviku võimaldamiseks tavaliselt vajalik. |
| --- | --- |

190.

Kui litsentsiandja ei ole komponentide tarnija asjaomasel turul, siis eespool toodud põhjendus oma tarbeks kasutamise piirangute määramiseks ei kehti. Sellistel juhtudel võivad oma tarbeks kasutamise piirangud põhimõtteliselt edendada tehnoloogia levikut, tagades, et litsentsisaajad ei müüks litsentsiandjaga muudel turgudel konkureerivatele tootjatele. Litsentsisaajale pandav piirang mitte müüa teatavatele litsentsiandjale reserveeritud kliendirühmadele on tavaliselt siiski vähem piirav alternatiiv. Järelikult ei ole oma tarbeks kasutamise piirang sellistel juhtudel tehnoloogia leviku võimaldamiseks tavaliselt vajalik.

2.6.   Seosmüük ja müük komplektidena

| 191. | Tehnoloogia litsentsimise kontekstis toimub seosmüük juhul, kui litsentsiandja paneb litsentsisaajale ühe tehnoloogia (siduva toote) litsentsi saamise tingimuseks teise tehnoloogia litsentsi omandamise või toote ostmise litsentsiandjalt või kelleltki tema poolt määratult (seotud toode). Müük komplektidena toimub juhul, kui kahte tehnoloogiat või ühte tehnoloogiat ja toodet müüakse komplektina koos. Kuid mõlemal juhul on tingimuseks, et asjaomased tooted ja tehnoloogiad on selles mõttes erinevad, et kummalegi seost või komplekti moodustavale tootele või tehnoloogiale on eraldi nõudlus. See ei ole tavaliselt nii juhul, kui tooted või tehnoloogiad on seotud vajaduse tõttu, nii et litsentsitavat tehnoloogiat ei saa kasutada ilma seotud tooteta või ei saa komplekti kumbagi osa ilma teiseta kasutada. Edaspidi peetakse termini „seosmüük” all silmas nii seosmüüki kui müüki komplektina. |
| --- | --- |

191.

Tehnoloogia litsentsimise kontekstis toimub seosmüük juhul, kui litsentsiandja paneb litsentsisaajale ühe tehnoloogia (siduva toote) litsentsi saamise tingimuseks teise tehnoloogia litsentsi omandamise või toote ostmise litsentsiandjalt või kelleltki tema poolt määratult (seotud toode). Müük komplektidena toimub juhul, kui kahte tehnoloogiat või ühte tehnoloogiat ja toodet müüakse komplektina koos. Kuid mõlemal juhul on tingimuseks, et asjaomased tooted ja tehnoloogiad on selles mõttes erinevad, et kummalegi seost või komplekti moodustavale tootele või tehnoloogiale on eraldi nõudlus. See ei ole tavaliselt nii juhul, kui tooted või tehnoloogiad on seotud vajaduse tõttu, nii et litsentsitavat tehnoloogiat ei saa kasutada ilma seotud tooteta või ei saa komplekti kumbagi osa ilma teiseta kasutada. Edaspidi peetakse termini „seosmüük” all silmas nii seosmüüki kui müüki komplektina.

| 192. | TTBERi artikkel 3, milles on grupierandite kohaldamist piiratud turuosa künnistega, tagab, et seosmüük ja müük komplektidena ei kuuluks grupierandi kohaldamisalasse konkurentide vaheliste lepingute puhul 20 % turuosa künnise ületamisel ning mittekonkurentide vaheliste lepingute puhul 30 % turuosa künnise ületamisel. Turuosa künnised kehtivad mis tahes litsentsilepingust mõjustatud asjaomase tehnoloogia- või tooteturu, sealhulgas seotud toote turu suhtes. Turuosa künnistest ülalpool on vaja võrrelda seosmüügi konkurentsi takistavaid ja soodustavaid mõjusid. |
| --- | --- |

192.

TTBERi artikkel 3, milles on grupierandite kohaldamist piiratud turuosa künnistega, tagab, et seosmüük ja müük komplektidena ei kuuluks grupierandi kohaldamisalasse konkurentide vaheliste lepingute puhul 20 % turuosa künnise ületamisel ning mittekonkurentide vaheliste lepingute puhul 30 % turuosa künnise ületamisel. Turuosa künnised kehtivad mis tahes litsentsilepingust mõjustatud asjaomase tehnoloogia- või tooteturu, sealhulgas seotud toote turu suhtes. Turuosa künnistest ülalpool on vaja võrrelda seosmüügi konkurentsi takistavaid ja soodustavaid mõjusid.

| 193. | Seosmüügi peamine piirav mõju on konkureerivate seotud toote tarnijate väljatõrjumine. Seosmüük võib võimaldada litsentsiandjal ka seotud toote turul võimu säilitada, suurendades turuletuleku tõkkeid, sest see võib sundida uustulnukaid tulema mitmele turule korraga. Peale selle võib seosmüük võimaldada litsentsiandjal suurendada litsentsitasusid, eriti juhul, kui siduv ja seotud toode on osaliselt teineteist asendavad ning neid kahte toodet ei kasutata kindlas vahekorras. Seosmüük ei võimalda litsentsisaajal siduva toote litsentsitasude tõusu korral lülituda ümber alternatiivsetele sisenditele. Need konkurentsiprobleemid ei sõltu sellest, kas lepingu osapooled on konkurendid või mitte. Et seosmüügil oleks tõenäoline konkurentsivastane mõju, peab litsentsiandjal olema oluline turuvõim siduva toote suhtes, et piirata konkurentsi seotud toote suhtes. Turuvõimu puudumisel siduva toote osas ei saa litsentsiandja kasutada oma tehnoloogiat seotud toote tarnijate välistamiseks, mis on konkurentsivastane. Lisaks, nagu konkurentsikeeldude puhulgi, peab seos hõlmama arvestatava väljatõrjuva mõju saavutamiseks teatavat osa seotud toote turust. Juhtudel, kui litsentsiandjal on turuvõim pigem seotud kui siduva toote turul, analüüsitakse piirangut kui konkurentsi- või kogusepiirangut, mis peegeldab asjaolu, et iga konkurentsiprobleemi allikas on seotud, mitte siduva toote turul (66). |
| --- | --- |

193.

Seosmüügi peamine piirav mõju on konkureerivate seotud toote tarnijate väljatõrjumine. Seosmüük võib võimaldada litsentsiandjal ka seotud toote turul võimu säilitada, suurendades turuletuleku tõkkeid, sest see võib sundida uustulnukaid tulema mitmele turule korraga. Peale selle võib seosmüük võimaldada litsentsiandjal suurendada litsentsitasusid, eriti juhul, kui siduv ja seotud toode on osaliselt teineteist asendavad ning neid kahte toodet ei kasutata kindlas vahekorras. Seosmüük ei võimalda litsentsisaajal siduva toote litsentsitasude tõusu korral lülituda ümber alternatiivsetele sisenditele. Need konkurentsiprobleemid ei sõltu sellest, kas lepingu osapooled on konkurendid või mitte. Et seosmüügil oleks tõenäoline konkurentsivastane mõju, peab litsentsiandjal olema oluline turuvõim siduva toote suhtes, et piirata konkurentsi seotud toote suhtes. Turuvõimu puudumisel siduva toote osas ei saa litsentsiandja kasutada oma tehnoloogiat seotud toote tarnijate välistamiseks, mis on konkurentsivastane. Lisaks, nagu konkurentsikeeldude puhulgi, peab seos hõlmama arvestatava väljatõrjuva mõju saavutamiseks teatavat osa seotud toote turust. Juhtudel, kui litsentsiandjal on turuvõim pigem seotud kui siduva toote turul, analüüsitakse piirangut kui konkurentsi- või kogusepiirangut, mis peegeldab asjaolu, et iga konkurentsiprobleemi allikas on seotud, mitte siduva toote turul (66).

| 194. | Seosmüük võib põhjustada ka tõhususe kasvu. See on nii näiteks juhul, kui seotud toode on vajalik litsentsitava tehnoloogia tehniliselt rahuldava kasutamise jaoks või selle tagamiseks, et litsentsitav toodang vastaks litsentsiandja ja muude litsentsisaajate poolt järgitavatele kvaliteedinõuetele. Sellisel juhul ei ole seosmüük tavaliselt konkurentsi piirav ega kuulu EMP lepingu artikli 53 lõike 3 kohaldamisalasse. Kui litsentsisaajad kasutavad litsentsiandja kaubamärki või tootemargi nime või kui tarbijatele on litsentsitavat tehnoloogiat sisaldava toote ja litsentsiandja seos muul moel selge, on litsentsiandja õiguspärastes huvides tagada, et toodete kvaliteet on selline, et see ei õõnestaks tema tehnoloogia väärtust ega tema mainet ettevõtjana. Kui tarbijale on pealegi teada, et litsentsisaajad (ja litsentsiandja) toodavad sama tehnoloogia alusel, on ebatõenäoline, et litsentsisaajad sooviksid litsentsi osta, kui kõik ei kasutaks tehnoloogiat tehniliselt rahuldaval viisil. |
| --- | --- |

194.

Seosmüük võib põhjustada ka tõhususe kasvu. See on nii näiteks juhul, kui seotud toode on vajalik litsentsitava tehnoloogia tehniliselt rahuldava kasutamise jaoks või selle tagamiseks, et litsentsitav toodang vastaks litsentsiandja ja muude litsentsisaajate poolt järgitavatele kvaliteedinõuetele. Sellisel juhul ei ole seosmüük tavaliselt konkurentsi piirav ega kuulu EMP lepingu artikli 53 lõike 3 kohaldamisalasse. Kui litsentsisaajad kasutavad litsentsiandja kaubamärki või tootemargi nime või kui tarbijatele on litsentsitavat tehnoloogiat sisaldava toote ja litsentsiandja seos muul moel selge, on litsentsiandja õiguspärastes huvides tagada, et toodete kvaliteet on selline, et see ei õõnestaks tema tehnoloogia väärtust ega tema mainet ettevõtjana. Kui tarbijale on pealegi teada, et litsentsisaajad (ja litsentsiandja) toodavad sama tehnoloogia alusel, on ebatõenäoline, et litsentsisaajad sooviksid litsentsi osta, kui kõik ei kasutaks tehnoloogiat tehniliselt rahuldaval viisil.

| 195. | Seosmüük on tõenäoliselt konkurentsi soodustav, kui seotud toode võimaldab litsentsisaajal kasutada litsentsitavat tehnoloogiat palju tõhusamalt. Kui litsentsiandja näiteks litsentsib konkreetse tootmisprotsessi tehnoloogiat, võivad osapooled leppida ka kokku, et litsentsisaaja ostab litsentsiandjalt litsentsitava tehnoloogia jaoks välja töötatud katalüsaatori, mis võimaldab kasutada tehnoloogiat tõhusamalt kui muud katalüsaatorid. Kui piirang kuulub sellistel juhtudel artikli 53 lõike 1 kohaldamisalasse, on artikli 53 lõike 3 tingimused tõenäoliselt täidetud ka turuosa künnistest kõrgemal. |
| --- | --- |

195.

Seosmüük on tõenäoliselt konkurentsi soodustav, kui seotud toode võimaldab litsentsisaajal kasutada litsentsitavat tehnoloogiat palju tõhusamalt. Kui litsentsiandja näiteks litsentsib konkreetse tootmisprotsessi tehnoloogiat, võivad osapooled leppida ka kokku, et litsentsisaaja ostab litsentsiandjalt litsentsitava tehnoloogia jaoks välja töötatud katalüsaatori, mis võimaldab kasutada tehnoloogiat tõhusamalt kui muud katalüsaatorid. Kui piirang kuulub sellistel juhtudel artikli 53 lõike 1 kohaldamisalasse, on artikli 53 lõike 3 tingimused tõenäoliselt täidetud ka turuosa künnistest kõrgemal.

2.7.   Konkurentsikeelud

| 196. | Konkurentsikeelud tehnoloogia litsentsimise kontekstis on litsentsisaajale pandavad kohustused mitte kasutada litsentsitava tehnoloogiaga konkureerivaid kolmandate osapoolte tehnoloogiaid. Sel määral, mil konkurentsikeeld hõlmab litsentsiandja tarnitavat toodet või täiendavat tehnoloogiat, on seda juba kajastatud eelmises, seosmüüki käsitlevas jaos. |
| --- | --- |

196.

Konkurentsikeelud tehnoloogia litsentsimise kontekstis on litsentsisaajale pandavad kohustused mitte kasutada litsentsitava tehnoloogiaga konkureerivaid kolmandate osapoolte tehnoloogiaid. Sel määral, mil konkurentsikeeld hõlmab litsentsiandja tarnitavat toodet või täiendavat tehnoloogiat, on seda juba kajastatud eelmises, seosmüüki käsitlevas jaos.

| 197. | TTBERi kohaselt kuuluvad konkurentsikeelud grupierandi kohaldamisalasse nii konkurentide kui ka mittekonkurentide vaheliste lepingute puhul vastavalt 20 % ja 30 % turuosa künnise saavutamiseni. |
| --- | --- |

197.

TTBERi kohaselt kuuluvad konkurentsikeelud grupierandi kohaldamisalasse nii konkurentide kui ka mittekonkurentide vaheliste lepingute puhul vastavalt 20 % ja 30 % turuosa künnise saavutamiseni.

| 198. | Peamine oht konkurentsile, mida põhjustavad konkurentsikeelud, on kolmandate osapoolte tehnoloogiate väljatõrjumine. Konkurentsikeelud võivad kumulatiivse kasutuse korral võimaldada litsentsiandjate kokkumängu. Konkureerivate tehnoloogiate väljatõrjumine vähendab konkurentsisurvet litsentsiandja nõutavatele litsentsitasudele ning juba turul olevate tehnoloogiate vahelist konkurentsi, piirates litsentsisaajate võimalusi konkureerivaid tehnoloogiaid omavahel asendada. Et mõlemal juhul on põhiliseks probleemiks väljatõrjumine, võib analüüs nii konkurentide kui mittekonkurentide vahelise lepingu puhul olla üldjoontes sama. Kuid vastastikuse konkurentide vahelise litsentsimise puhul, kui osapooled lepivad kokku mitte kasutada kolmandate osapoolte tehnoloogiaid, võib leping soodustada nendevahelist kokkumängu turul, mis õigustab madalamat, 20 % turuosa künnist. |
| --- | --- |

198.

Peamine oht konkurentsile, mida põhjustavad konkurentsikeelud, on kolmandate osapoolte tehnoloogiate väljatõrjumine. Konkurentsikeelud võivad kumulatiivse kasutuse korral võimaldada litsentsiandjate kokkumängu. Konkureerivate tehnoloogiate väljatõrjumine vähendab konkurentsisurvet litsentsiandja nõutavatele litsentsitasudele ning juba turul olevate tehnoloogiate vahelist konkurentsi, piirates litsentsisaajate võimalusi konkureerivaid tehnoloogiaid omavahel asendada. Et mõlemal juhul on põhiliseks probleemiks väljatõrjumine, võib analüüs nii konkurentide kui mittekonkurentide vahelise lepingu puhul olla üldjoontes sama. Kuid vastastikuse konkurentide vahelise litsentsimise puhul, kui osapooled lepivad kokku mitte kasutada kolmandate osapoolte tehnoloogiaid, võib leping soodustada nendevahelist kokkumängu turul, mis õigustab madalamat, 20 % turuosa künnist.

| 199. | Väljatõrjumine võib tekkida, kui oluline osa potentsiaalseid litsentsisaajaid on juba seotud ühe või, kumulatiivsete mõjude korral, mitme tehnoloogiaallikaga ega saa seetõttu konkureerivaid tehnoloogiaid kasutada. Väljatõrjumismõjud võivad tuleneda ühe olulise turuvõimuga litsentsiandja sõlmitud lepingutest või mitme litsentsiandja sõlmitud lepingute kumulatiivsest mõjust, isegi kui iga üksik leping või lepingute võrk kuulub TTBERi kohaldamisalasse. Viimati nimetatud juhul ei teki aga tõenäoliselt tõsiseid kumulatiivseid mõjusid enne, kui ei ole seotud vähemalt 50 % turust. Künnise ületamisel tekib oluline väljatõrjumine tõenäoliselt juhul, kui turuletuleku tõkked uute litsentsisaajate jaoks on kõrged. Kui turuletuleku tõkked on madalad, saavad uued litsentsisaajad tulla turule ning kasutada kolmandatele osapooltele kuuluvaid äriliselt ahvatlevaid tehnoloogiaid ning olla seega turul juba tegutsevatele litsentsisaajatele tõeliseks alternatiiviks. Et määrata kindlaks tegelik kolmandate osapoolte võimalus turuletulekuks ning laienemiseks, on vaja arvesse võtta, mil määral on turustajad konkurentsikeeldudega litsentsisaajate külge seotud. Kolmandate osapoolte tehnoloogiatel on tegelik võimalus turule tulla vaid juhul, kui neil on olemas vajalikud tootmis- ja turustusvahendid. Teisisõnu sõltub turuletuleku lihtsus mitte ainult litsentsisaajate olemasolust, vaid ka sellest, mil määral neil on juurdepääs turustusele. Väljatõrjuva mõju hindamisel turustamise tasandil kohaldab EFTA järelevalveamet vertikaalsete kokkulepete kohta antud suuniste jaos IV.2.1 sätestatud analüütilist raamistikku (67). |
| --- | --- |

199.

Väljatõrjumine võib tekkida, kui oluline osa potentsiaalseid litsentsisaajaid on juba seotud ühe või, kumulatiivsete mõjude korral, mitme tehnoloogiaallikaga ega saa seetõttu konkureerivaid tehnoloogiaid kasutada. Väljatõrjumismõjud võivad tuleneda ühe olulise turuvõimuga litsentsiandja sõlmitud lepingutest või mitme litsentsiandja sõlmitud lepingute kumulatiivsest mõjust, isegi kui iga üksik leping või lepingute võrk kuulub TTBERi kohaldamisalasse. Viimati nimetatud juhul ei teki aga tõenäoliselt tõsiseid kumulatiivseid mõjusid enne, kui ei ole seotud vähemalt 50 % turust. Künnise ületamisel tekib oluline väljatõrjumine tõenäoliselt juhul, kui turuletuleku tõkked uute litsentsisaajate jaoks on kõrged. Kui turuletuleku tõkked on madalad, saavad uued litsentsisaajad tulla turule ning kasutada kolmandatele osapooltele kuuluvaid äriliselt ahvatlevaid tehnoloogiaid ning olla seega turul juba tegutsevatele litsentsisaajatele tõeliseks alternatiiviks. Et määrata kindlaks tegelik kolmandate osapoolte võimalus turuletulekuks ning laienemiseks, on vaja arvesse võtta, mil määral on turustajad konkurentsikeeldudega litsentsisaajate külge seotud. Kolmandate osapoolte tehnoloogiatel on tegelik võimalus turule tulla vaid juhul, kui neil on olemas vajalikud tootmis- ja turustusvahendid. Teisisõnu sõltub turuletuleku lihtsus mitte ainult litsentsisaajate olemasolust, vaid ka sellest, mil määral neil on juurdepääs turustusele. Väljatõrjuva mõju hindamisel turustamise tasandil kohaldab EFTA järelevalveamet vertikaalsete kokkulepete kohta antud suuniste jaos IV.2.1 sätestatud analüütilist raamistikku (67).

| 200. | Kui litsentsiandjal on oluline turuvõim, võib litsentsisaaja kohustamine hankida tehnoloogiat vaid litsentsiandjalt viia oluliste väljatõrjuvate mõjude tekkimiseni. Mida tugevam on litsentsiandja turupositsioon, seda suurem on konkureerivate tehnoloogiate välistamise oht. Arvestatavate väljatõrjuvate mõjude tekkimiseks ei pea konkurentsikeelud hõlmama olulist osa turust. Piisab sellest, kui konkurentsikeelud on sihitud ettevõtjatele, kes kõige tõenäolisemalt konkureerivaid tehnoloogiaid litsentsivad. Väljatõrjumise oht on eriti suur juhul, kui potentsiaalsete litsentsisaajate arv on piiratud ning litsentsileping on seotud tehnoloogiaga, mida litsentsisaajad kasutavad sisendina oma tarbeks kasutamisel. Sellistel juhtudel on tõkked uue litsentsiandja turuletulekuks tõenäoliselt kõrged. Väljatõrjumine võib olla vähem tõenäoline juhtudel, kui tehnoloogiat kasutatakse kolmandatele osapooltele müüdava toote valmistamiseks; ehkki sellisel juhul seob piirang samuti kõnealuse sisendi jaoks kasutatavat tootmisvõimsust, ei seo see litsentsitava tehnoloogia alusel toodetud sisendit sisaldava toote nõudlust. Viimati nimetatud juhul vajab litsentsiandja turuletulekuks vaid juurdepääsu ühele või mitmele sobiva tootmisvõimsusega litsentsisaajale, ning välja arvatud juhul, kui vaid mõnel ettevõtjal on olemas või ta suudab hankida litsentsi omandamiseks vajalikud tootmisvahendid, on ebatõenäoline, et litsentsiandja suudaks litsentsisaajatele konkurentsikeelde pannes takistada konkurentide juurdepääsu tõsiselt võetavatele litsentsisaajatele. |
| --- | --- |

200.

Kui litsentsiandjal on oluline turuvõim, võib litsentsisaaja kohustamine hankida tehnoloogiat vaid litsentsiandjalt viia oluliste väljatõrjuvate mõjude tekkimiseni. Mida tugevam on litsentsiandja turupositsioon, seda suurem on konkureerivate tehnoloogiate välistamise oht. Arvestatavate väljatõrjuvate mõjude tekkimiseks ei pea konkurentsikeelud hõlmama olulist osa turust. Piisab sellest, kui konkurentsikeelud on sihitud ettevõtjatele, kes kõige tõenäolisemalt konkureerivaid tehnoloogiaid litsentsivad. Väljatõrjumise oht on eriti suur juhul, kui potentsiaalsete litsentsisaajate arv on piiratud ning litsentsileping on seotud tehnoloogiaga, mida litsentsisaajad kasutavad sisendina oma tarbeks kasutamisel. Sellistel juhtudel on tõkked uue litsentsiandja turuletulekuks tõenäoliselt kõrged. Väljatõrjumine võib olla vähem tõenäoline juhtudel, kui tehnoloogiat kasutatakse kolmandatele osapooltele müüdava toote valmistamiseks; ehkki sellisel juhul seob piirang samuti kõnealuse sisendi jaoks kasutatavat tootmisvõimsust, ei seo see litsentsitava tehnoloogia alusel toodetud sisendit sisaldava toote nõudlust. Viimati nimetatud juhul vajab litsentsiandja turuletulekuks vaid juurdepääsu ühele või mitmele sobiva tootmisvõimsusega litsentsisaajale, ning välja arvatud juhul, kui vaid mõnel ettevõtjal on olemas või ta suudab hankida litsentsi omandamiseks vajalikud tootmisvahendid, on ebatõenäoline, et litsentsiandja suudaks litsentsisaajatele konkurentsikeelde pannes takistada konkurentide juurdepääsu tõsiselt võetavatele litsentsisaajatele.

| 201. | Konkurentsikeeldudel võib olla ka konkurentsi soodustavaid mõjusid. Esiteks võivad sellised keelud edendada tehnoloogia levikut, vähendades litsentsitava tehnoloogia, eriti oskusteabe seadusevastase omastamise ohtu. Kui litsentsisaajal on õigus võtta kolmandatelt osapooltelt konkureerivate tehnoloogiate litsentse, on oht, et eelkõige litsentsitud oskusteavet kasutataks ära konkureerivate tehnoloogiate kasutamisel ning konkurendid lõikavad sellest kasu. Kui litsentsisaaja kasutab ka konkureerivaid tehnoloogiaid, raskendab see tavaliselt litsentsitasude maksmise jälgimist, mis võib mõjuda litsentsimismotivatsioonile pärssivalt. |
| --- | --- |

201.

Konkurentsikeeldudel võib olla ka konkurentsi soodustavaid mõjusid. Esiteks võivad sellised keelud edendada tehnoloogia levikut, vähendades litsentsitava tehnoloogia, eriti oskusteabe seadusevastase omastamise ohtu. Kui litsentsisaajal on õigus võtta kolmandatelt osapooltelt konkureerivate tehnoloogiate litsentse, on oht, et eelkõige litsentsitud oskusteavet kasutataks ära konkureerivate tehnoloogiate kasutamisel ning konkurendid lõikavad sellest kasu. Kui litsentsisaaja kasutab ka konkureerivaid tehnoloogiaid, raskendab see tavaliselt litsentsitasude maksmise jälgimist, mis võib mõjuda litsentsimismotivatsioonile pärssivalt.

| 202. | Teiseks võivad konkurentsikeelud, võimalik, et koos ainuõigusliku territooriumiga seotud tingimustega, olla vajalikud, et tagada litsentsisaaja motivatsioon investeerida litsentsitavasse tehnoloogiasse ja seda tõhusalt kasutada. Juhtudel, kui leping kuulub märkimisväärse väljatõrjuva mõju tõttu EMP lepingu artikli 53 lõike 1 kohaldamisalasse, võib artikli 53 lõike 3 eeliste ärakasutamiseks olla vajalik, et valida vähem piirav alternatiiv, näiteks kehtestada minimaalse tootmismahu või litsentsitasu kohustused, millel on tavaliselt vähem potentsiaali konkureerivate tehnoloogiate välja tõrjumiseks. |
| --- | --- |

202.

Teiseks võivad konkurentsikeelud, võimalik, et koos ainuõigusliku territooriumiga seotud tingimustega, olla vajalikud, et tagada litsentsisaaja motivatsioon investeerida litsentsitavasse tehnoloogiasse ja seda tõhusalt kasutada. Juhtudel, kui leping kuulub märkimisväärse väljatõrjuva mõju tõttu EMP lepingu artikli 53 lõike 1 kohaldamisalasse, võib artikli 53 lõike 3 eeliste ärakasutamiseks olla vajalik, et valida vähem piirav alternatiiv, näiteks kehtestada minimaalse tootmismahu või litsentsitasu kohustused, millel on tavaliselt vähem potentsiaali konkureerivate tehnoloogiate välja tõrjumiseks.

| 203. | Kolmandaks juhtudel, kui litsentsiandja kohustub tegema olulisi kliendikohaseid investeeringuid, näiteks väljaõppeks ja litsentsitava tehnoloogia kohandamiseks litsentsisaaja vajadustele, võib konkurentsikeelde või nende asemel minimaalse tootmismahu või minimaalse litsentsitasuga seotud tingimusi vaja olla litsentsiandja investeerima motiveerimiseks ja viivitusprobleemide vältimiseks. Tavaliselt saab litsentsiandja siiski selliste investeeringute eest kindlat summat nõudes otse tasu võtta, mis näitab, et on olemas vähem piiravaid alternatiive. |
| --- | --- |

203.

Kolmandaks juhtudel, kui litsentsiandja kohustub tegema olulisi kliendikohaseid investeeringuid, näiteks väljaõppeks ja litsentsitava tehnoloogia kohandamiseks litsentsisaaja vajadustele, võib konkurentsikeelde või nende asemel minimaalse tootmismahu või minimaalse litsentsitasuga seotud tingimusi vaja olla litsentsiandja investeerima motiveerimiseks ja viivitusprobleemide vältimiseks. Tavaliselt saab litsentsiandja siiski selliste investeeringute eest kindlat summat nõudes otse tasu võtta, mis näitab, et on olemas vähem piiravaid alternatiive.

3.   Vahendus- ja nõudmisest loobumise kokkulepped

| 204. | Litsentsimine võib olla viis lahendada vaidlusi või vältida olukorda, kus üks osapool kasutab oma intellektuaalomandiõigusi, et takistada teisel osapoolel oma tehnoloogiat kasutada. Litsentsimine, sealhulgas vastastikune litsentsimine, vahendus- ja nõudmistest loobumise kokkulepete raames ei ole nii konkurentsi piirav, sest see võimaldab osapooltel nende tehnoloogiaid pärast kokkuleppe sõlmimist kasutada. Kuid selliste kokkulepete üksikud tingimused võivad kuuluda EMP lepingu artikli 53 lõike 1 kohaldamisalasse. Litsentsimist vahenduskokkuleppe raames käsitletakse samamoodi kui muidki litsentsilepinguid. Tehnilisest vaatepunktist vastastikku asendatavate tehnoloogiate puhul on seetõttu vaja hinnata, mil määral on tõenäoline, et kõnealused tehnoloogiad on ühe- või kahepoolses blokeeritud seisundis (vrd punkt 32). Sellise seisundi puhul ei loeta osapooli konkurentideks. |
| --- | --- |

204.

Litsentsimine võib olla viis lahendada vaidlusi või vältida olukorda, kus üks osapool kasutab oma intellektuaalomandiõigusi, et takistada teisel osapoolel oma tehnoloogiat kasutada. Litsentsimine, sealhulgas vastastikune litsentsimine, vahendus- ja nõudmistest loobumise kokkulepete raames ei ole nii konkurentsi piirav, sest see võimaldab osapooltel nende tehnoloogiaid pärast kokkuleppe sõlmimist kasutada. Kuid selliste kokkulepete üksikud tingimused võivad kuuluda EMP lepingu artikli 53 lõike 1 kohaldamisalasse. Litsentsimist vahenduskokkuleppe raames käsitletakse samamoodi kui muidki litsentsilepinguid. Tehnilisest vaatepunktist vastastikku asendatavate tehnoloogiate puhul on seetõttu vaja hinnata, mil määral on tõenäoline, et kõnealused tehnoloogiad on ühe- või kahepoolses blokeeritud seisundis (vrd punkt 32). Sellise seisundi puhul ei loeta osapooli konkurentideks.

| 205. | Grupierand kehtib tingimusel, et leping ei sisalda TTBERi artiklis 4 sätestatud raskekujulisi konkurentsipiiranguid. Artikli 4 lõikes 1 sisalduv raskekujuliste piirangute nimekiri võib eriti kehtida juhul, kui osapooltele oli selge, et blokeeritud seisundit ei ole ning nad on konkurendid. Sellistel juhtudel on vahendusleping vaid enne lepingu sõlmimist eksisteerinud konkurentsi piiramise vahend. |
| --- | --- |

205.

Grupierand kehtib tingimusel, et leping ei sisalda TTBERi artiklis 4 sätestatud raskekujulisi konkurentsipiiranguid. Artikli 4 lõikes 1 sisalduv raskekujuliste piirangute nimekiri võib eriti kehtida juhul, kui osapooltele oli selge, et blokeeritud seisundit ei ole ning nad on konkurendid. Sellistel juhtudel on vahendusleping vaid enne lepingu sõlmimist eksisteerinud konkurentsi piiramise vahend.

| 206. | Juhtudel, kui on tõenäoline, et litsentsisaaja võidakse litsentsi puudumisel turult välja tõrjuda, on leping üldjuhul konkurentsi soodustav. Litsentsisaaja ja -andja vahelist tehnoloogiasisest konkurentsi piiravad piirangud on artikliga 53 sageli kooskõlas, vt osa 2. |
| --- | --- |

206.

Juhtudel, kui on tõenäoline, et litsentsisaaja võidakse litsentsi puudumisel turult välja tõrjuda, on leping üldjuhul konkurentsi soodustav. Litsentsisaaja ja -andja vahelist tehnoloogiasisest konkurentsi piiravad piirangud on artikliga 53 sageli kooskõlas, vt osa 2.

| 207. | Lepingud, millega osapooled litsentsivad teineteist ning kehtestavad piiranguid oma tehnoloogiate kasutamisele, sealhulgas kolmandatele osapooltele litsentsimise piiramine, võivad kuuluda artikli 53 lõike 1 kohaldamisalasse. Kui osapooltel on oluline turuvõim ning lepinguga pannakse piirangud, mis on ilmselgelt suuremad, kui on vajalik tehnoloogia kasutamist takistava olukorra kõrvaldamiseks, kuulub leping tõenäoliselt artikli 53 lõike 1 kohaldamisalasse ka juhul, kui on tõenäoline vastastikuse blokeeritud seisundi olemasolu. Artikli 53 lõige 1 kehtib eriti tõenäoliselt juhul, kui osapooled jagavad turgu või lepivad kokku vastastikustes läbimüügil põhinevates litsentsitasudes, millel on turuhindadele oluline mõju. |
| --- | --- |

207.

Lepingud, millega osapooled litsentsivad teineteist ning kehtestavad piiranguid oma tehnoloogiate kasutamisele, sealhulgas kolmandatele osapooltele litsentsimise piiramine, võivad kuuluda artikli 53 lõike 1 kohaldamisalasse. Kui osapooltel on oluline turuvõim ning lepinguga pannakse piirangud, mis on ilmselgelt suuremad, kui on vajalik tehnoloogia kasutamist takistava olukorra kõrvaldamiseks, kuulub leping tõenäoliselt artikli 53 lõike 1 kohaldamisalasse ka juhul, kui on tõenäoline vastastikuse blokeeritud seisundi olemasolu. Artikli 53 lõige 1 kehtib eriti tõenäoliselt juhul, kui osapooled jagavad turgu või lepivad kokku vastastikustes läbimüügil põhinevates litsentsitasudes, millel on turuhindadele oluline mõju.

| 208. | Kui osapooltel on lepingu kohaselt õigus kasutada teineteise tehnoloogiat ning leping laieneb tulevastele edasiarendustele, on vaja hinnata, kuidas mõjutab leping osapoolte uuendusmotivatsiooni. Juhul kui osapooltel on oluline turuvõim, kuulub leping tõenäoliselt artikli 53 lõike 1 kohaldamisalasse, kui see ei lase osapooltel teineteise ees konkurentsieeliseid saavutada. Lepingud, mis kõrvaldavad või vähendavad oluliselt ühe osapoole võimalusi saavutada teise ees konkurentsieeliseid, vähendavad uuendusmotivatsiooni ning mõjutavad seega negatiivselt konkurentsiprotsessi olulist osa. Sellised lepingud ei täida tõenäoliselt ka artikli 53 lõike 3 tingimusi. Eriti ebatõenäoline on, et sellist piirangut saab pidada vältimatuks artikli 53 lõike 3 kolmanda tingimuse tähenduses. Lepingu eesmärk on tagada, et osapooled saaksid jätkata oma tehnoloogia kasutamist ilma, et teine osapool seda blokeeriks, ning see ei nõua, et osapooled lepiksid kokku tulevaste uuenduste jagamises. Kuid kui litsentsi eesmärk on lubada osapooltel arendada nende oma tehnoloogiaid ning see ei nõua neilt samade tehnoloogiliste lahenduste kasutamist, siis tõenäoliselt ei takista see osapooli üksteise ees konkurentsieeliseid saavutamast. Sellised lepingud loovad vaid tööstusdisainivabaduse, välistades tulevikus teise osapoole rikkumissüüdistused. |
| --- | --- |

208.

Kui osapooltel on lepingu kohaselt õigus kasutada teineteise tehnoloogiat ning leping laieneb tulevastele edasiarendustele, on vaja hinnata, kuidas mõjutab leping osapoolte uuendusmotivatsiooni. Juhul kui osapooltel on oluline turuvõim, kuulub leping tõenäoliselt artikli 53 lõike 1 kohaldamisalasse, kui see ei lase osapooltel teineteise ees konkurentsieeliseid saavutada. Lepingud, mis kõrvaldavad või vähendavad oluliselt ühe osapoole võimalusi saavutada teise ees konkurentsieeliseid, vähendavad uuendusmotivatsiooni ning mõjutavad seega negatiivselt konkurentsiprotsessi olulist osa. Sellised lepingud ei täida tõenäoliselt ka artikli 53 lõike 3 tingimusi. Eriti ebatõenäoline on, et sellist piirangut saab pidada vältimatuks artikli 53 lõike 3 kolmanda tingimuse tähenduses. Lepingu eesmärk on tagada, et osapooled saaksid jätkata oma tehnoloogia kasutamist ilma, et teine osapool seda blokeeriks, ning see ei nõua, et osapooled lepiksid kokku tulevaste uuenduste jagamises. Kuid kui litsentsi eesmärk on lubada osapooltel arendada nende oma tehnoloogiaid ning see ei nõua neilt samade tehnoloogiliste lahenduste kasutamist, siis tõenäoliselt ei takista see osapooli üksteise ees konkurentsieeliseid saavutamast. Sellised lepingud loovad vaid tööstusdisainivabaduse, välistades tulevikus teise osapoole rikkumissüüdistused.

| 209. | Vahendus- ja nõudmiste esitamisest loobumise kokkulepete kontekstis ei peeta mittevaidlustamise klausleid üldiselt artikli 53 lõike 1 kohaldamisalasse kuuluvateks. Selliste lepingute puhul on olemuslik, et osapooled lepivad kokku mitte vaidlustada tagantjärele lepinguga kaetud intellektuaalomandiõigusi. On ju lepingu eesmärk olemasolevate lahkarvamuste lahendamine ja/või tulevaste vältimine. |
| --- | --- |

209.

Vahendus- ja nõudmiste esitamisest loobumise kokkulepete kontekstis ei peeta mittevaidlustamise klausleid üldiselt artikli 53 lõike 1 kohaldamisalasse kuuluvateks. Selliste lepingute puhul on olemuslik, et osapooled lepivad kokku mitte vaidlustada tagantjärele lepinguga kaetud intellektuaalomandiõigusi. On ju lepingu eesmärk olemasolevate lahkarvamuste lahendamine ja/või tulevaste vältimine.

4.   Tehnoloogiapuulid

| 210. | Tehnoloogiapuulid on kokkulepped, millega kaks või enam osapoolt koostavad tehnoloogiapaketi, mida ei litsentsita vaid puuli panustanutele, vaid ka kolmandatele osapooltele. Oma struktuurilt võivad tehnoloogiapuulid olla piiratud arvu osapoolte lihtsad kokkulepped või keerulised organisatsioonilised meetmed, mille juures puuli koondatud tehnoloogiate litsentsimine on usaldatud eraldi üksusele. Mõlemal juhul võib puul lubada litsentsisaajail tegutseda turul üheainsa litsentsi alusel. |
| --- | --- |

210.

Tehnoloogiapuulid on kokkulepped, millega kaks või enam osapoolt koostavad tehnoloogiapaketi, mida ei litsentsita vaid puuli panustanutele, vaid ka kolmandatele osapooltele. Oma struktuurilt võivad tehnoloogiapuulid olla piiratud arvu osapoolte lihtsad kokkulepped või keerulised organisatsioonilised meetmed, mille juures puuli koondatud tehnoloogiate litsentsimine on usaldatud eraldi üksusele. Mõlemal juhul võib puul lubada litsentsisaajail tegutseda turul üheainsa litsentsi alusel.

| 211. | Tehnoloogiapuulide ja standardite vahel ei ole olemuslikku sidet, kuid mõnel juhul toetavad puuli tehnoloogiad (tervikuna või osaliselt) de facto või de jure tööstusstandardit. Kui tehnoloogiapuulid toetavad tööstusstandardit, ei toeta nad tingimata ühte standardit. Erinevad tehnoloogiapuulid võivad toetada konkureerivaid standardeid. |
| --- | --- |

211.

Tehnoloogiapuulide ja standardite vahel ei ole olemuslikku sidet, kuid mõnel juhul toetavad puuli tehnoloogiad (tervikuna või osaliselt) de facto või de jure tööstusstandardit. Kui tehnoloogiapuulid toetavad tööstusstandardit, ei toeta nad tingimata ühte standardit. Erinevad tehnoloogiapuulid võivad toetada konkureerivaid standardeid.

| 212. | Lepingud, millega tehnoloogiapuulid moodustatakse ning määratakse nende tegevuse tingimused, ei kuulu osapoolte arvust sõltumata grupierandi alla (vrd jagu III.2.2). Selliseid lepinguid käsitletakse ainult käesolevates suunistes. Puuli moodustamise kokkulepped põhjustavad seoses kaasatud tehnoloogiate valimise ja puuli juhtimisega mitmeid eriprobleeme, mida ei teki seoses muude litsentsimise liikidega. Puuli poolt kolmandatest osapooltest litsentsisaajatele antavaid üksiklitsentse koheldakse samamoodi kui muidki litsentsilepinguid, mis kuuluvad grupierandi alla, kui TTBERis sätestatud, sealhulgas TTBERi raskekujuliste konkurentsipiirangute nimekirja sisaldava artikli 4 tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

212.

Lepingud, millega tehnoloogiapuulid moodustatakse ning määratakse nende tegevuse tingimused, ei kuulu osapoolte arvust sõltumata grupierandi alla (vrd jagu III.2.2). Selliseid lepinguid käsitletakse ainult käesolevates suunistes. Puuli moodustamise kokkulepped põhjustavad seoses kaasatud tehnoloogiate valimise ja puuli juhtimisega mitmeid eriprobleeme, mida ei teki seoses muude litsentsimise liikidega. Puuli poolt kolmandatest osapooltest litsentsisaajatele antavaid üksiklitsentse koheldakse samamoodi kui muidki litsentsilepinguid, mis kuuluvad grupierandi alla, kui TTBERis sätestatud, sealhulgas TTBERi raskekujuliste konkurentsipiirangute nimekirja sisaldava artikli 4 tingimused on täidetud.

| 213. | Tehnoloogiapuulid võivad konkurentsi takistada. Tehnoloogiapuuli loomine tähendab vältimatult puuli koondatud tehnoloogiate ühist müümist, mis ainult või peamiselt üksteist asendavatest tehnoloogiatest koosneva puuli puhul on kartellikokkulepe hindade fikseerimiseks. Lisaks osapoolte vahelise konkurentsi vähendamisele võivad tehnoloogiapuulid, eriti kui nad toetavad tööstusstandardit või loovad de facto tööstusstandardi, põhjustada innovatsiooni vähenemist alternatiivsete tehnoloogiate välistamise kaudu. Standardi ja sellega seotud tehnoloogiapuuli olemasolu võib raskendada uute või täiustatud tehnoloogiate turuletulekut. |
| --- | --- |

213.

Tehnoloogiapuulid võivad konkurentsi takistada. Tehnoloogiapuuli loomine tähendab vältimatult puuli koondatud tehnoloogiate ühist müümist, mis ainult või peamiselt üksteist asendavatest tehnoloogiatest koosneva puuli puhul on kartellikokkulepe hindade fikseerimiseks. Lisaks osapoolte vahelise konkurentsi vähendamisele võivad tehnoloogiapuulid, eriti kui nad toetavad tööstusstandardit või loovad de facto tööstusstandardi, põhjustada innovatsiooni vähenemist alternatiivsete tehnoloogiate välistamise kaudu. Standardi ja sellega seotud tehnoloogiapuuli olemasolu võib raskendada uute või täiustatud tehnoloogiate turuletulekut.

| 214. | Tehnoloogiapuulid võivad ka konkurentsi soodustada, eriti vähendades tehingukulusid ja piirates kumulatiivseid litsentsitasusid, et vältida topeltmarginaali lisamist toote hinnale. Puuli loomine võimaldab saada sellesse kuuluvate tehnoloogiate litsentsi ühe korraga. See on eriti oluline valdkondades, kus prevaleerivad intellektuaalomandiõigused ning kus turul tegutsemiseks tuleb hankida litsentse märkimisväärselt paljudelt litsentsiandjatelt. Juhtudel, kui litsentsisaajad tarbivad pidevalt litsentsitava tehnoloogia rakendamisega seotud teenuseid, võib ühine litsentsimine ja teenindamine tuua täiendavaid kuluvähendusi. |
| --- | --- |

214.

Tehnoloogiapuulid võivad ka konkurentsi soodustada, eriti vähendades tehingukulusid ja piirates kumulatiivseid litsentsitasusid, et vältida topeltmarginaali lisamist toote hinnale. Puuli loomine võimaldab saada sellesse kuuluvate tehnoloogiate litsentsi ühe korraga. See on eriti oluline valdkondades, kus prevaleerivad intellektuaalomandiõigused ning kus turul tegutsemiseks tuleb hankida litsentse märkimisväärselt paljudelt litsentsiandjatelt. Juhtudel, kui litsentsisaajad tarbivad pidevalt litsentsitava tehnoloogia rakendamisega seotud teenuseid, võib ühine litsentsimine ja teenindamine tuua täiendavaid kuluvähendusi.

4.1.   Puuli koondatud tehnoloogiate olemus

| 215. | Tehnoloogiapuulide konkurentsiriskid ja tõhususe suurendamise potentsiaal sõltub suurel määral puuli koondatud tehnoloogiate omavahelisest suhtest ning nende suhtest puuliväliste tehnoloogiatega. Tuleb teha vahet (a) üksteist täiendavatel tehnoloogiatel ja üksteist asendavatel tehnoloogiatel ning (b) olulise tähtsusega ja vähem olulistel tehnoloogiatel. |
| --- | --- |

215.

Tehnoloogiapuulide konkurentsiriskid ja tõhususe suurendamise potentsiaal sõltub suurel määral puuli koondatud tehnoloogiate omavahelisest suhtest ning nende suhtest puuliväliste tehnoloogiatega. Tuleb teha vahet (a) üksteist täiendavatel tehnoloogiatel ja üksteist asendavatel tehnoloogiatel ning (b) olulise tähtsusega ja vähem olulistel tehnoloogiatel.

| 216. | Erinevalt teineteist asendavatest tehnoloogiatest täiendavad kaks tehnoloogiat (68) teineteist juhul, kui neid mõlemat on vaja tehnoloogiatega seotud toote tootmiseks või protsessi läbiviimiseks. Ja vastupidi, tehnoloogiad on üksteist asendavad, kui üks neist võimaldab omanikul toota toodet või viia läbi protsessi, millega tehnoloogiad on seotud. Erinevalt vähem olulisest tehnoloogiast on tehnoloogia olulise tähtsusega, kui puuli sees või väljaspool puuli ei ole talle asendajaid ning kõnealune tehnoloogia on puuli eesmärgiks olevate toodete tootmiseks või protsesside läbiviimiseks vajalik tehnoloogiapaketi osa. Tehnoloogia, millel ei ole asendajaid, säilitab olulise tähtsuse, kuni selle kohta on olemas vähemalt üks kehtiv intellektuaalomandiõigus. Olulise tähtsusega tehnoloogiad on samas vältimatult ka täiendavad. |
| --- | --- |

216.

Erinevalt teineteist asendavatest tehnoloogiatest täiendavad kaks tehnoloogiat (68) teineteist juhul, kui neid mõlemat on vaja tehnoloogiatega seotud toote tootmiseks või protsessi läbiviimiseks. Ja vastupidi, tehnoloogiad on üksteist asendavad, kui üks neist võimaldab omanikul toota toodet või viia läbi protsessi, millega tehnoloogiad on seotud. Erinevalt vähem olulisest tehnoloogiast on tehnoloogia olulise tähtsusega, kui puuli sees või väljaspool puuli ei ole talle asendajaid ning kõnealune tehnoloogia on puuli eesmärgiks olevate toodete tootmiseks või protsesside läbiviimiseks vajalik tehnoloogiapaketi osa. Tehnoloogia, millel ei ole asendajaid, säilitab olulise tähtsuse, kuni selle kohta on olemas vähemalt üks kehtiv intellektuaalomandiõigus. Olulise tähtsusega tehnoloogiad on samas vältimatult ka täiendavad.

| 217. | Kui puulisisesed tehnoloogiad on üksteist asendavad, on litsentsitasud tõenäoliselt suuremad kui vastasel juhul, sest litsentsisaajad ei saa kasu kõnealuste tehnoloogiate konkurentsist. Kui puulisisesed tehnoloogiad on üksteist täiendavad, vähendab kokkulepe tehingukulusid, mis võib viia litsentsitasude üldisele alanemisele, sest osapooltel on võimalus leppida kokku ühises litsentsitasus kogu paketi eest, selle asemel et igaüks nõuaks oma litsentsitasu, arvestamata teiste poolt nõutavaid tasusid. |
| --- | --- |

217.

Kui puulisisesed tehnoloogiad on üksteist asendavad, on litsentsitasud tõenäoliselt suuremad kui vastasel juhul, sest litsentsisaajad ei saa kasu kõnealuste tehnoloogiate konkurentsist. Kui puulisisesed tehnoloogiad on üksteist täiendavad, vähendab kokkulepe tehingukulusid, mis võib viia litsentsitasude üldisele alanemisele, sest osapooltel on võimalus leppida kokku ühises litsentsitasus kogu paketi eest, selle asemel et igaüks nõuaks oma litsentsitasu, arvestamata teiste poolt nõutavaid tasusid.

| 218. | Erinevus üksteist täiendavate ja üksteist asendavate tehnoloogiate vahel ei ole kõigil juhtudel selge, sest tehnoloogiad võivad üksteist asendada või täiendada osaliselt. Kui litsentsisaajad nõuaksid kahe tehnoloogia ühendamisest tekkiva tõhususe kasvu tõttu tõenäoliselt mõlemat tehnoloogiat, loetakse tehnoloogiaid teineteist täiendavaks, isegi kui nad on osaliselt teineteist asendavad. Sellistel juhtudel on tõenäoline, et litsentsisaajad sooviksid puuli puudumisel omandada mõlema tehnoloogia litsentsi täiendava majandusliku eelise tõttu, mis mõlema tehnoloogia korraga kasutamisel on nendest vaid ühe kasutamise ees. |
| --- | --- |

218.

Erinevus üksteist täiendavate ja üksteist asendavate tehnoloogiate vahel ei ole kõigil juhtudel selge, sest tehnoloogiad võivad üksteist asendada või täiendada osaliselt. Kui litsentsisaajad nõuaksid kahe tehnoloogia ühendamisest tekkiva tõhususe kasvu tõttu tõenäoliselt mõlemat tehnoloogiat, loetakse tehnoloogiaid teineteist täiendavaks, isegi kui nad on osaliselt teineteist asendavad. Sellistel juhtudel on tõenäoline, et litsentsisaajad sooviksid puuli puudumisel omandada mõlema tehnoloogia litsentsi täiendava majandusliku eelise tõttu, mis mõlema tehnoloogia korraga kasutamisel on nendest vaid ühe kasutamise ees.

| 219. | Üksteist asendavate tehnoloogiate kaasamine puuli piirab tehnoloogiate vahelist konkurentsi ning on võrdne kollektiivse komplektina müügiga. Peale selle, kui puul koosneb enamuses üksteist asendavatest tehnoloogiatest, on leping samaväärne konkurentide vahelise hinnakokkuleppega. EFTA järelevalveamet käsitleb üksteist asendavate tehnoloogiate kaasamist puuli üldreeglina EMP lepingu artikli 53 lõike 1 rikkumisena. Järelevalveamet on ka seisukohal, et artikli 53 lõike 3 tingimuste täitmine on olulises osas üksteist asendavatest tehnoloogiatest koosnevate puulide puhul ebatõenäoline. Arvestades, et kõnealused tehnoloogiad on alternatiivid, ei teki mõlema kaasamisest puuli mingit tehingukulude kokkuhoidu. Puuli puudumisel ei oleks litsentsisaajate hulgas nõudmist mõlema tehnoloogia järele. Ei piisa sellest, et osapooltele jääb vabadus litsentsida sõltumatult. Et mitte õõnestada puuli, mis võimaldab neil ühiselt turuvõimu kasutada, puudub osapooltel tõenäoliselt stiimul seda teha. |
| --- | --- |

219.

Üksteist asendavate tehnoloogiate kaasamine puuli piirab tehnoloogiate vahelist konkurentsi ning on võrdne kollektiivse komplektina müügiga. Peale selle, kui puul koosneb enamuses üksteist asendavatest tehnoloogiatest, on leping samaväärne konkurentide vahelise hinnakokkuleppega. EFTA järelevalveamet käsitleb üksteist asendavate tehnoloogiate kaasamist puuli üldreeglina EMP lepingu artikli 53 lõike 1 rikkumisena. Järelevalveamet on ka seisukohal, et artikli 53 lõike 3 tingimuste täitmine on olulises osas üksteist asendavatest tehnoloogiatest koosnevate puulide puhul ebatõenäoline. Arvestades, et kõnealused tehnoloogiad on alternatiivid, ei teki mõlema kaasamisest puuli mingit tehingukulude kokkuhoidu. Puuli puudumisel ei oleks litsentsisaajate hulgas nõudmist mõlema tehnoloogia järele. Ei piisa sellest, et osapooltele jääb vabadus litsentsida sõltumatult. Et mitte õõnestada puuli, mis võimaldab neil ühiselt turuvõimu kasutada, puudub osapooltel tõenäoliselt stiimul seda teha.

| 220. | Kui puul koosneb ainult tehnoloogiatest, mis on olulised ja seetõttu üksteist täiendavad, jääb puuli kui sellise loomine väljapoole artikli 53 lõike 1 kohaldamisala, sõltumata osapoolte turupositsioonist. Samal ajal võivad jääda artikli 53 lõike 1 kohaldamisalasse litsentside andmise tingimused. |
| --- | --- |

220.

Kui puul koosneb ainult tehnoloogiatest, mis on olulised ja seetõttu üksteist täiendavad, jääb puuli kui sellise loomine väljapoole artikli 53 lõike 1 kohaldamisala, sõltumata osapoolte turupositsioonist. Samal ajal võivad jääda artikli 53 lõike 1 kohaldamisalasse litsentside andmise tingimused.

| 221. | Kui puuli on kaasatud vähem olulised, kuid üksteist täiendavad patendid, tekib kolmandate osapoolte tehnoloogiate väljatõrjumise oht. Kui tehnoloogia on puuli kaasatud ning litsentsitud osana paketist, puudub litsentsisaajatel tõenäoliselt stiimul omandada konkureeriva tehnoloogia litsents, kui paketi eest tasutav litsentsitasu hõlmab juba seda asendavat tehnoloogiat. Lisaks sunnib tehnoloogiapuuliga seotud too(de)te tootmiseks või protsessi(de) käitamiseks ebavajalike tehnoloogiate kaasamine litsentsisaajaid tasuma ka tehnoloogia eest, mida nad ei pruugi vajada. Seega võrdub üksteist täiendavate patentide kaasamine kollektiivse komplektidena müügiga. Kui puul hõlmab vähem olulisi tehnoloogiaid, kuulub leping tõenäoliselt artikli 53 lõike 1 kohaldamisalasse, juhul kui puulil on asjaomasel turul oluline positsioon. |
| --- | --- |

221.

Kui puuli on kaasatud vähem olulised, kuid üksteist täiendavad patendid, tekib kolmandate osapoolte tehnoloogiate väljatõrjumise oht. Kui tehnoloogia on puuli kaasatud ning litsentsitud osana paketist, puudub litsentsisaajatel tõenäoliselt stiimul omandada konkureeriva tehnoloogia litsents, kui paketi eest tasutav litsentsitasu hõlmab juba seda asendavat tehnoloogiat. Lisaks sunnib tehnoloogiapuuliga seotud too(de)te tootmiseks või protsessi(de) käitamiseks ebavajalike tehnoloogiate kaasamine litsentsisaajaid tasuma ka tehnoloogia eest, mida nad ei pruugi vajada. Seega võrdub üksteist täiendavate patentide kaasamine kollektiivse komplektidena müügiga. Kui puul hõlmab vähem olulisi tehnoloogiaid, kuulub leping tõenäoliselt artikli 53 lõike 1 kohaldamisalasse, juhul kui puulil on asjaomasel turul oluline positsioon.

| 222. | Arvestades, et üksteist asendavaid ja täiendavaid tehnoloogiaid võidakse arendada pärast puuli loomist, on olulisuse hindamine pidev protsess. Tehnoloogia võib seetõttu pärast puuli loomist uute kolmandate osapoolte tehnoloogiate ilmumise tõttu vähem oluliseks muutuda. Üheks viisiks tagada, et selliseid kolmandate osapoolte tehnoloogiaid ei tõrjutaks välja, on jätta vähem oluliseks muutunud tehnoloogiad puulist välja. Kuid kolmandate osapoolte tehnoloogiate väljatõrjumise vältimiseks võib olla ka muid viise. Hinnates tehnoloogiapuule, mis koosnevad vähem olulistest tehnoloogiatest, s.o tehnoloogiatest, millele on asendajaid väljaspool puuli või mis ei ole olulised puuliga seotud toote või toodete tootmiseks, võtab EFTA järelevalveamet oma üldhinnangus arvesse muu hulgas järgmisi tegureid:






  a) | kas vähem oluliste tehnoloogiate kaasamiseks puuli on mingeid konkurentsi soodustavaid põhjuseid; |
| --- | --- | --- |

222.

Arvestades, et üksteist asendavaid ja täiendavaid tehnoloogiaid võidakse arendada pärast puuli loomist, on olulisuse hindamine pidev protsess. Tehnoloogia võib seetõttu pärast puuli loomist uute kolmandate osapoolte tehnoloogiate ilmumise tõttu vähem oluliseks muutuda. Üheks viisiks tagada, et selliseid kolmandate osapoolte tehnoloogiaid ei tõrjutaks välja, on jätta vähem oluliseks muutunud tehnoloogiad puulist välja. Kuid kolmandate osapoolte tehnoloogiate väljatõrjumise vältimiseks võib olla ka muid viise. Hinnates tehnoloogiapuule, mis koosnevad vähem olulistest tehnoloogiatest, s.o tehnoloogiatest, millele on asendajaid väljaspool puuli või mis ei ole olulised puuliga seotud toote või toodete tootmiseks, võtab EFTA järelevalveamet oma üldhinnangus arvesse muu hulgas järgmisi tegureid:

a)

kas vähem oluliste tehnoloogiate kaasamiseks puuli on mingeid konkurentsi soodustavaid põhjuseid;

| b) | kas litsentsiandjaile jääb vabadus litsentsida oma vastavaid tehnoloogiaid sõltumatult. Kui puul koosneb piiratud arvust tehnoloogiatest ning väljaspool puuli on neid asendavaid tehnoloogiaid, võivad litsentsisaajad soovida koostada oma tehnoloogilise paketi, mis koosneks osaliselt puuli kuuluvatest ja osaliselt selle välistest kolmandate osapoolte tehnoloogiatest; |
| --- | --- |

b)

kas litsentsiandjaile jääb vabadus litsentsida oma vastavaid tehnoloogiaid sõltumatult. Kui puul koosneb piiratud arvust tehnoloogiatest ning väljaspool puuli on neid asendavaid tehnoloogiaid, võivad litsentsisaajad soovida koostada oma tehnoloogilise paketi, mis koosneks osaliselt puuli kuuluvatest ja osaliselt selle välistest kolmandate osapoolte tehnoloogiatest;

| c) | kas puul pakub juhul, kui puuli ühendatud tehnoloogiatel on erinevad rakendused, millest osa ei nõua kõigi puuli koondatud tehnoloogiate kasutamist, tehnoloogiaid ühtse paketina või pakub ta erinevate rakenduste jaoks eraldi pakette. Viimasel juhul on välditud konkreetse toote või protsessi jaoks ebaoluliste tehnoloogiate sidumine oluliste tehnoloogiate külge; |
| --- | --- |

c)

kas puul pakub juhul, kui puuli ühendatud tehnoloogiatel on erinevad rakendused, millest osa ei nõua kõigi puuli koondatud tehnoloogiate kasutamist, tehnoloogiaid ühtse paketina või pakub ta erinevate rakenduste jaoks eraldi pakette. Viimasel juhul on välditud konkreetse toote või protsessi jaoks ebaoluliste tehnoloogiate sidumine oluliste tehnoloogiate külge;

| d) | kas puuli koondatud tehnoloogiad on saadaval vaid ühtse paketina või on litsentsisaajail võimalik omandada litsentse vaid osale paketist koos vastava litsentsitasu vähendamisega. Võimalus omandada litsents vaid osale paketist võib vähendada puuliväliste kolmandate osapoolte tehnoloogiate väljatõrjumise ohtu, eriti juhul, kui litsentsisaajal vähendatakse litsentsitasult. See nõuab, et igale puulis olevale tehnoloogiale määrataks osatähtsus üldisest litsentsitasust. Kui puuli ja üksikute litsentsisaajate vahel sõlmitud litsentsilepingud on suhteliselt kauakestvad ning puuli koondatud tehnoloogia toetab de facto tööstusstandardit, tuleb arvesse võtta ka seda, et puul võib välistada uute asendavate tehnoloogiate pääsu turule. Sellistel juhtudel väljatõrjumise ohu hindamisel on oluline võtta arvesse, kas litsentsisaajad saavad mõistliku etteteatamisaja järel loobuda osast litsentsist ning saada vastava litsentsitasu vähenduse. |
| --- | --- |

d)

kas puuli koondatud tehnoloogiad on saadaval vaid ühtse paketina või on litsentsisaajail võimalik omandada litsentse vaid osale paketist koos vastava litsentsitasu vähendamisega. Võimalus omandada litsents vaid osale paketist võib vähendada puuliväliste kolmandate osapoolte tehnoloogiate väljatõrjumise ohtu, eriti juhul, kui litsentsisaajal vähendatakse litsentsitasult. See nõuab, et igale puulis olevale tehnoloogiale määrataks osatähtsus üldisest litsentsitasust. Kui puuli ja üksikute litsentsisaajate vahel sõlmitud litsentsilepingud on suhteliselt kauakestvad ning puuli koondatud tehnoloogia toetab de facto tööstusstandardit, tuleb arvesse võtta ka seda, et puul võib välistada uute asendavate tehnoloogiate pääsu turule. Sellistel juhtudel väljatõrjumise ohu hindamisel on oluline võtta arvesse, kas litsentsisaajad saavad mõistliku etteteatamisaja järel loobuda osast litsentsist ning saada vastava litsentsitasu vähenduse.

4.2.   Üksikute piirangute hindamine

| 223. | Käesoleva osa eesmärk on käsitleda teatavaid piiranguid, mida ühel või teisel viisil tehnoloogiapuulides esineb ja mida tuleb puuli üldises kontekstis hinnata. Tuleb meenutada (vrd punkt 212), et TTBER kehtib puuli ja kolmandatest osapooltest litsentsisaajate vahel sõlmitud litsentsilepingute kohta. Seetõttu piirdutakse käesolevas osas puuli loomise ja tehnoloogiapuulide litsentsimisele omaste litsentsimisprobleemide käsitlemisega. |
| --- | --- |

223.

Käesoleva osa eesmärk on käsitleda teatavaid piiranguid, mida ühel või teisel viisil tehnoloogiapuulides esineb ja mida tuleb puuli üldises kontekstis hinnata. Tuleb meenutada (vrd punkt 212), et TTBER kehtib puuli ja kolmandatest osapooltest litsentsisaajate vahel sõlmitud litsentsilepingute kohta. Seetõttu piirdutakse käesolevas osas puuli loomise ja tehnoloogiapuulide litsentsimisele omaste litsentsimisprobleemide käsitlemisega.

| 224. | EFTA järelevalveamet juhindub oma hinnangu andmisel järgmistest olulisematest põhimõtetest:






  1) | mida tugevam on puuli turupositsioon, seda suurem on konkurentsivastaste mõjude oht; |
| --- | --- | --- |

224.

EFTA järelevalveamet juhindub oma hinnangu andmisel järgmistest olulisematest põhimõtetest:

1)

mida tugevam on puuli turupositsioon, seda suurem on konkurentsivastaste mõjude oht;

| 2) | puulid, millel on tugev turupositsioon, peaksid olema avatud ega tohiks olla diskrimineerivad; |
| --- | --- |

2)

puulid, millel on tugev turupositsioon, peaksid olema avatud ega tohiks olla diskrimineerivad;

| 3) | puulid ei tohiks kolmandate osapoolte tehnoloogiaid liigselt välja tõrjuda ega piirata alternatiivsete puulide loomist. |
| --- | --- |

3)

puulid ei tohiks kolmandate osapoolte tehnoloogiaid liigselt välja tõrjuda ega piirata alternatiivsete puulide loomist.

| 225. | Ettevõtjatel, kes moodustavad tehnoloogiapuule, mis on kooskõlas EMP lepingu artikliga 53 ja mõne tööstusstandardiga, mida see toetada võib, on tavaliselt vabadus läbi rääkida ja kinnitada litsentsitasud tehnoloogiapaketile ning iga tehnoloogia osa litsentsitasudes nii enne kui ka pärast standardi määramist. Selline kokkulepe on õiguspärane standardi või puuli asutamisel, seda iseenesest ei saa pidada konkurentsi piiravaks ning see võib tagada teatud olukordades tõhusamad tulemused. Teatud olukordades võib olla tõhusam, kui litsentsitasudes lepitakse kokku enne standardi valimist ja mitte pärast selle üle otsustamist, et vältida standardi valimise kaudu olulise turuvõimu andmist ühele või mitmele olulisele tehnoloogiale. Teisest küljest peab litsentsisaajaile jääma vabadus määrata litsentsi alusel toodetud toodete hindu. Kui puuli kaasatavate tehnoloogiate valiku teeb sõltumatu ekspert, võib see edendada konkurentsi saadaolevate tehnoloogiliste lahenduste vahel. |
| --- | --- |

225.

Ettevõtjatel, kes moodustavad tehnoloogiapuule, mis on kooskõlas EMP lepingu artikliga 53 ja mõne tööstusstandardiga, mida see toetada võib, on tavaliselt vabadus läbi rääkida ja kinnitada litsentsitasud tehnoloogiapaketile ning iga tehnoloogia osa litsentsitasudes nii enne kui ka pärast standardi määramist. Selline kokkulepe on õiguspärane standardi või puuli asutamisel, seda iseenesest ei saa pidada konkurentsi piiravaks ning see võib tagada teatud olukordades tõhusamad tulemused. Teatud olukordades võib olla tõhusam, kui litsentsitasudes lepitakse kokku enne standardi valimist ja mitte pärast selle üle otsustamist, et vältida standardi valimise kaudu olulise turuvõimu andmist ühele või mitmele olulisele tehnoloogiale. Teisest küljest peab litsentsisaajaile jääma vabadus määrata litsentsi alusel toodetud toodete hindu. Kui puuli kaasatavate tehnoloogiate valiku teeb sõltumatu ekspert, võib see edendada konkurentsi saadaolevate tehnoloogiliste lahenduste vahel.

| 226. | Kui puulil on turgu valitsev positsioon, peavad litsentsitasud ja litsentsi muud tingimused olema õiglased ega tohi olla diskrimineerivad ning litsentsid ei tohi olla ainuõiguslikud. Need nõuded on vajalikud tagamaks, et puul oleks avatud ega põhjustaks hilisema tootmisetapi turgudel väljatõrjumist või muid konkurentsivastaseid mõjusid. Need nõuded ei välista aga erinevaid litsentsitasusid erinevate kasutuste puhul. Erinevate litsentsitasumäärade kohaldamist erinevatel tooteturgudel ei peeta üldiselt piiravaks, arvestades asjaolu, et tooteturgudel ei tohi olla diskrimineerimist. Eriti ei tohi litsentsisaajate kohtlemine sõltuda sellest, kas nad on litsentsiandjad või mitte. Seetõttu võtab EFTA järelevalveamet arvesse seda, kas litsentsitasu kohustus kehtib ka litsentsiandjate kohta. |
| --- | --- |

226.

Kui puulil on turgu valitsev positsioon, peavad litsentsitasud ja litsentsi muud tingimused olema õiglased ega tohi olla diskrimineerivad ning litsentsid ei tohi olla ainuõiguslikud. Need nõuded on vajalikud tagamaks, et puul oleks avatud ega põhjustaks hilisema tootmisetapi turgudel väljatõrjumist või muid konkurentsivastaseid mõjusid. Need nõuded ei välista aga erinevaid litsentsitasusid erinevate kasutuste puhul. Erinevate litsentsitasumäärade kohaldamist erinevatel tooteturgudel ei peeta üldiselt piiravaks, arvestades asjaolu, et tooteturgudel ei tohi olla diskrimineerimist. Eriti ei tohi litsentsisaajate kohtlemine sõltuda sellest, kas nad on litsentsiandjad või mitte. Seetõttu võtab EFTA järelevalveamet arvesse seda, kas litsentsitasu kohustus kehtib ka litsentsiandjate kohta.

| 227. | Litsentsiandjail ja -saajail peab olema vabadus arendada konkureerivaid tooteid ja standardeid ning neil peab olema ka vabadus anda ja omandada litsentse väljaspool puuli. Need nõuded on vajalikud, et piirata kolmandate osapoolte tehnoloogiate väljatõrjumise ohtu ning tagada, et puul ei piiraks innovatsiooni ega välistaks konkureerivate tehnoloogiliste lahenduste loomist. Kui puul toetab (de facto) tööstusstandardit ja kui osapoolte suhtes kehtivad konkurentsikeelud, loob puul uute ja täiustatud tehnoloogiate ja standardite arengu takistamise ohu. |
| --- | --- |

227.

Litsentsiandjail ja -saajail peab olema vabadus arendada konkureerivaid tooteid ja standardeid ning neil peab olema ka vabadus anda ja omandada litsentse väljaspool puuli. Need nõuded on vajalikud, et piirata kolmandate osapoolte tehnoloogiate väljatõrjumise ohtu ning tagada, et puul ei piiraks innovatsiooni ega välistaks konkureerivate tehnoloogiliste lahenduste loomist. Kui puul toetab (de facto) tööstusstandardit ja kui osapoolte suhtes kehtivad konkurentsikeelud, loob puul uute ja täiustatud tehnoloogiate ja standardite arengu takistamise ohu.

| 228. | Tagasiloovutamise kohustused ei tohiks olla ainuõiguslikud ega piirduda puuli koondatud tehnoloogia kasutamiseks hädavajalike või oluliste arengutega. See võimaldab puulil saada osa ja kasu sellesse koondatud tehnoloogia täiustustest. Osapooltel on seaduspärane õigus tagada, et hädavajalikke patente omavad või omandavad litsentsisaajad ei takistaks puuli koondatud tehnoloogia kasutamist. |
| --- | --- |

228.

Tagasiloovutamise kohustused ei tohiks olla ainuõiguslikud ega piirduda puuli koondatud tehnoloogia kasutamiseks hädavajalike või oluliste arengutega. See võimaldab puulil saada osa ja kasu sellesse koondatud tehnoloogia täiustustest. Osapooltel on seaduspärane õigus tagada, et hädavajalikke patente omavad või omandavad litsentsisaajad ei takistaks puuli koondatud tehnoloogia kasutamist.

| 229. | Üks seoses patendipuulidega tuvastatud probleem on oht, et need kaitsevad kehtetuid patente. Puuli koondamine suurendab vaidlustamisega kaasnevaid kulusid/ohte, sest vaidlustamine ebaõnnestub, kui kas või üks puulis sisalduv patent kehtib. Puuli kehtetute patentide kaitsmise tõttu võivad litsentsisaajad olla kohustatud maksma kõrgemaid litsentsitasusid ning see võib samuti takistada innovatsiooni kehtetu patendiga kaetud valdkonnas. Selle ohu piiramiseks peab igasugune õigus litsents vaidlustamise korral tühistada olema piiratud tehnoloogiatega, mis kuuluvad litsentsiandjale, kes on vaidlustamise subjekt, ja see ei või laieneda teistele puuli litsentsiandjatele kuuluvatele tehnoloogiatele. |
| --- | --- |

229.

Üks seoses patendipuulidega tuvastatud probleem on oht, et need kaitsevad kehtetuid patente. Puuli koondamine suurendab vaidlustamisega kaasnevaid kulusid/ohte, sest vaidlustamine ebaõnnestub, kui kas või üks puulis sisalduv patent kehtib. Puuli kehtetute patentide kaitsmise tõttu võivad litsentsisaajad olla kohustatud maksma kõrgemaid litsentsitasusid ning see võib samuti takistada innovatsiooni kehtetu patendiga kaetud valdkonnas. Selle ohu piiramiseks peab igasugune õigus litsents vaidlustamise korral tühistada olema piiratud tehnoloogiatega, mis kuuluvad litsentsiandjale, kes on vaidlustamise subjekt, ja see ei või laieneda teistele puuli litsentsiandjatele kuuluvatele tehnoloogiatele.

4.3.   Tehnoloogiapuuli juhtiv institutsionaalne raamistik

| 230. | Tehnoloogiapuuli loomise, korralduse ja juhtimise viis võib vähendada ohtu, et selle eesmärk või mõju oleks konkurentsi piiramine, ning pakkuda tagatisi, et leping on konkurentsi soodustav. |
| --- | --- |

230.

Tehnoloogiapuuli loomise, korralduse ja juhtimise viis võib vähendada ohtu, et selle eesmärk või mõju oleks konkurentsi piiramine, ning pakkuda tagatisi, et leping on konkurentsi soodustav.

| 231. | Kui osalemine standardi või puuli loomises on vaba kõigile huvitatud osapooltele, kes esindavad erinevaid huvisid, on puuli kaasatavate tehnoloogiate valimine hinna/kvaliteedi kaalutluste alusel tõenäolisem, kui puuli moodustamisel tehnoloogiaomanike piiratud rühma poolt. Samamoodi, kui puuli asjaomased organid moodustatakse erinevaid huvisid esindavatest isikutest, on tõenäolisem, et litsentsimise tingimused, sealhulgas litsentsitasud, on avatud ja mittediskrimineerivad ning peegeldavad litsentsitava tehnoloogia väärtust, kui puuli juhtimisel litsentsiandjate esindajate poolt. |
| --- | --- |

231.

Kui osalemine standardi või puuli loomises on vaba kõigile huvitatud osapooltele, kes esindavad erinevaid huvisid, on puuli kaasatavate tehnoloogiate valimine hinna/kvaliteedi kaalutluste alusel tõenäolisem, kui puuli moodustamisel tehnoloogiaomanike piiratud rühma poolt. Samamoodi, kui puuli asjaomased organid moodustatakse erinevaid huvisid esindavatest isikutest, on tõenäolisem, et litsentsimise tingimused, sealhulgas litsentsitasud, on avatud ja mittediskrimineerivad ning peegeldavad litsentsitava tehnoloogia väärtust, kui puuli juhtimisel litsentsiandjate esindajate poolt.

| 232. | Veel üks oluline tegur on ekspertide puuli loomisse ja juhtimisse kaasamise ulatus. Näiteks on selle hindamine, kas tehnoloogia on puuli poolt toetatava standardi jaoks hädavajalik või mitte, sageli keeruline ja eriteadmisi nõudev probleem. Sõltumatute ekspertide kaasamisest valiku tegemisse võib olla palju kasu, et realiseerida kohustus kaasata vaid hädavajalikud tehnoloogiad. |
| --- | --- |

232.

Veel üks oluline tegur on ekspertide puuli loomisse ja juhtimisse kaasamise ulatus. Näiteks on selle hindamine, kas tehnoloogia on puuli poolt toetatava standardi jaoks hädavajalik või mitte, sageli keeruline ja eriteadmisi nõudev probleem. Sõltumatute ekspertide kaasamisest valiku tegemisse võib olla palju kasu, et realiseerida kohustus kaasata vaid hädavajalikud tehnoloogiad.

| 233. | EFTA järelevalveamet võtab arvesse seda, kuidas ning milliste konkreetsete funktsioonide jaoks eksperdid valitakse. Ekspert peaks olema puuli moodustanud ettevõtjatest sõltumatu. Kui eksperdid on seotud litsentsiandjatega või sõltuvad neist muul viisil, on ekspertide kaasamisel vähem kaalu. Ekspertidel peavad olema vajalikud tehnilised teadmised neile usaldatud erinevate funktsioonide täitmiseks. Sõltumatute ekspertide funktsioonide hulka võib kuuluda eriti selle hindamine, kas puuli kaasamiseks välja pakutud tehnoloogiate intellektuaalomandiõigused kehtivad ja kas nad on hädavajalikud. |
| --- | --- |

233.

EFTA järelevalveamet võtab arvesse seda, kuidas ning milliste konkreetsete funktsioonide jaoks eksperdid valitakse. Ekspert peaks olema puuli moodustanud ettevõtjatest sõltumatu. Kui eksperdid on seotud litsentsiandjatega või sõltuvad neist muul viisil, on ekspertide kaasamisel vähem kaalu. Ekspertidel peavad olema vajalikud tehnilised teadmised neile usaldatud erinevate funktsioonide täitmiseks. Sõltumatute ekspertide funktsioonide hulka võib kuuluda eriti selle hindamine, kas puuli kaasamiseks välja pakutud tehnoloogiate intellektuaalomandiõigused kehtivad ja kas nad on hädavajalikud.

| 234. | Samuti on oluline kaaluda tundliku teabe osapoolte vahel vahetamise korraldust. Oligopoolsetel turgudel võib sellise tundliku teabe nagu hindade ja tootmismahtude vahetamine võimaldada kokkumängu (69). Sellistel juhtudel võtab EFTA järelevalveamet arvesse, mil määral on rakendatud kaitseabinõusid, mis tagavad, et tundlikku teavet ei vahetataks. Sõltumatu ekspert või litsentsiv organ võib mängida selles mõttes olulist osa, tagades, et litsentsitasude arvutamiseks ja kontrollimiseks vaja minevat tootmismahu ja müügiteavet ei avalikustataks mõjutatud turgudel konkureerivatele ettevõtjatele. |
| --- | --- |

234.

Samuti on oluline kaaluda tundliku teabe osapoolte vahel vahetamise korraldust. Oligopoolsetel turgudel võib sellise tundliku teabe nagu hindade ja tootmismahtude vahetamine võimaldada kokkumängu (69). Sellistel juhtudel võtab EFTA järelevalveamet arvesse, mil määral on rakendatud kaitseabinõusid, mis tagavad, et tundlikku teavet ei vahetataks. Sõltumatu ekspert või litsentsiv organ võib mängida selles mõttes olulist osa, tagades, et litsentsitasude arvutamiseks ja kontrollimiseks vaja minevat tootmismahu ja müügiteavet ei avalikustataks mõjutatud turgudel konkureerivatele ettevõtjatele.

| 235. | Ja lõpuks on asjakohane arvesse võtta puuli moodustamise dokumentides ette nähtud vaidluste lahendamise mehhanismi. Mida enam on vaidluste lahendamine usaldatud puulist ja tema liikmetest sõltumatutele organitele või isikutele, seda tõenäolisem on vaidluste lahendamine neutraalsel viisil. |
| --- | --- |

235.

Ja lõpuks on asjakohane arvesse võtta puuli moodustamise dokumentides ette nähtud vaidluste lahendamise mehhanismi. Mida enam on vaidluste lahendamine usaldatud puulist ja tema liikmetest sõltumatutele organitele või isikutele, seda tõenäolisem on vaidluste lahendamine neutraalsel viisil.

---

(1)  ELT C 101, 27.4.2004, lk 2.

(2)  EMP lepingu artiklite 53 ja 54 raamesse jäävate üksikjuhtumite käsitlemise pädevus on jagatud EFTA järelevalveameti ja komisjoni vahel vastavalt EMP lepingu artiklis 56 sätestatud eeskirjadele. Iga konkreetset juhtumit võib käsitleda korraga ainult üks järelevalveasutus.

(3)  ELT L 123, 27.4.2004, lk 11.

(4)  TTBERiga asendatakse EMP lepingu XIV lisa punktis 5 viidatud õigusakt (komisjoni 31. jaanuari 1996. aasta määrus (EÜ) nr 240/96, EÜT L 31, 9.2.1996, lk 2) EMP lepingu artikli 53 lõike 3 kohaldamise kohta tehnosiirde kokkulepete teatavate liikide suhtes.

(5)  Vaadake liidetud kohtuasju C-395/96 P ja C-396/96 P, Compagnie Maritime Belge, EKL 2000, lk I-1365, punkt 130, ja EFTA järelevalveameti EMP lepingu artikli 53 lõike 3 kohaldamise suuniste punkt 106, seni avaldamata. EMP lepingu artiklis 6 on sätestatud, et piiramata pretsedendiõiguse arengut tulevikus, tuleb asjaomase lepingu sätteid, tingimusel et need on sisult samased Euroopa Ühenduse asutamislepingu ja ESTÜ asutamislepingu ning nende lepingute rakendamiseks vastuvõetud õigusaktide vastavate eeskirjadega, nende rakendamisel ja kohaldamisel tõlgendada kooskõlas Euroopa Kohtu asjaomaste otsustega, mis on tehtud enne EMP lepingu allakirjutamist. Järelevalve- ja kohtulepingu artikli 3 lõike 2 kohaselt peavad EFTA järelevalveamet ja EFTA kohus arvestama pärast EMP lepingu allakirjutamist tehtud otsustes paika pandud põhimõtteid.

(6)  Pärast 24. septembri 2004. aasta lepingut EFTA riikide vahelise järelevalveameti ja kohtu asutamist käsitleva lepingu protokolli nr 4 muutmise kohta, mis jõustus 20. mail 2005. aastal, kajastab järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 II peatükk suurel määral EFTA sambas nõukogu määrust (EÜ) nr 1/2003 (EÜT L 1, 4.1.2003, lk 1).

(7)  Edaspidi hõlmab termin „leping” ka ettevõtjate ühenduste kooskõlastatud tegevusi ja otsuseid.

(8)  Vaadake EFTA järelevalveameti teatist, mis käsitleb mõju EMP riikide vahelisele kaubandusele, mida käsitletakse EMP lepingu artiklites 53 ja 54, seni avaldamata.

(9)  Edaspidi hõlmab termin „piiramine” ka konkurentsi takistamist ja moonutamist.

(10)  Seda EMP ammendumise põhimõtet kinnitatakse EMP lepingu XVII lisa punktis 4 viidatud õigusakti (direktiiv 104/89/EMÜ, kaubamärke käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, EÜT L 40, 11.2.1989, lk 1) artikli 7 lõikes 1, milles on sätestatud, et kaubamärk ei anna omanikule õigust keelata selle kasutamist seoses selle kaubamärgi all omaniku poolt või tema nõusolekul EMP lepinguga hõlmatud turule toodud kaupadega. Seoses rahvusvahelise ammendamisega on EFTA kohus otsustanud, et „EFTA riigid (...) otsustavad ise, kas nad soovivad kasutusele võtta või säilitada kaubamärgiga antud õiguste rahvusvahelise ammendumise põhimõtet väljastpoolt EMPd pärinevatele kaupadele”, vt kohtuasja E-2/97, [1998] EFTA kohtulahendite kogumik, lk 172, lõiked 25–27. Euroopa Kohus on hilisemas otsuses esitanud seisukoha, et „riigisisesed eeskirjad, mis tagavad kaubamärgiõiguste ammendamise toodete suhtes, mis on viidud selle kaubamärgi all turule väljaspool EMPd kaubamärgi omaniku poolt või tema nõusolekul, on vastuolus direktiivi (mida on muudetud EMP lepinguga) artikli 7 lõikega 1”, kohtuasi C-355/96, Silhouette, EKL 1998, lk I-4799, punkt 31.

(11)  Teisest küljest ei põhjusta seadustega kaitstud teose koopiate müük teose avaliku esitamise õiguste, kaasa arvatud rentimisõiguste ammendumist, vt selle kohta kohtuasja 158/86, Warner Brothers ja Metronome Video, EKL 1988, lk 2605, ning kohtuasja C-61/97, Foreningen af danske videogramdistributųrer, EKL 1998, lk I-5171.

(12)  Vt näiteks liidetud kohtuasju 56/64 ja 58/64, Consten ja Grundig, EKL 1966, lk 429.

(13)  Artikli 53 lõike 3 kohaldamise metoodika on sätestatud EFTA järelevalveameti suunistes EMP lepingu artikli 53 lõike 3 kohaldamise kohta, mida on tsiteeritud joonealuses märkuses 5.

(14)  Vt kohtuasja 56/65, Société Technique Miničre, EKL 1966, lk 337, ja kohtuasja C-7/95 P, John Deere, EKL 1998, lk I-3111, punkt 76.

(15)  Vt selle kohta näiteks kohtuasja Consten ja Grundig lahendit, mida tsiteeritakse joonealuses märkuses 12.

(16)  Vt selle kohta kohtuasja Société Technique Miničre lahendit, mida tsiteeritakse joonealuses märkuses 14, ja kohtuasja 258/78, Nungesser, EKL 1982, lk 2015.

(17)  Vt selle kohta näiteks kohtuasja C-49/92 P, Anic Partecipazioni, EKL 1999 lk I-4125, punkt 99.

(18)  Vt liidetud kohtuasju 29/83 ja 30/83, CRAM ja Rheinzink, EKL 1984, lk 1679, punkt 26 ning liidetud kohtuasju 96/82 ja teised, ANSEAU-NAVEWA, EKL 1983, lk 3369, punktid 23-25.

(19)  Vt kohtuasja John Deere lahendit, 1998, mida tsiteeritakse joonealuses märkuses 14.

(20)  Juhiseid arvestatavuse küsimuses võite leida EFTA järelevalveameti teatisest vähetähtsate kokkulepete kohta, mis ei piira märgatavalt konkurentsi EMP lepingu artikli 53 lõike 1 kohaselt (ELT C 67, 20.3.2003, lk 20, ja EMP kaasanne nr 15, 20.3.2003, lk 11). Teatises on arvestatavus määratletud negatiivselt. Kokkulepetel, mis jäävad vähese tähtsusega kokkulepete teatise kohaldamisalast välja, ei ole tingimata arvestatavat piiravat mõju. Seda tuleb hinnata igal juhul eraldi.

(21)  Vt järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 II peatüki artikli 1 lõiget 2.

(22)  EFTA järelevalveameti teatis asjaomase turu mõiste kohta EMP konkurentsiõiguse kohaldamisel (EÜT L 200, 16.7.1998, lk 48, ja EMP kaasanne nr 28, 16.7.1998, lk 3).

(23)  Vt nende eristamise kohta ka EFTA järelevalveameti suuniseid EMP lepingu artikli 53 kohaldatavuse kohta horisontaalsete koostöökokkulepete suhtes (EÜT C 266, 31.10.2002, lk 1, ja EMP kaasanne nr 55, 31.10.2002, lk 1).

(24)  Vt selle kohta eelmises joonealuses märkuses tsiteeritud horisontaalsete koostöökokkulepete kohta antud suuniste punkte 50–52.

(25)  Idem, punkt 51.

(26)  Vt selle kohta teatist vähetähtsate kokkulepete kohta, mida tsiteeritakse joonealuses märkuses 20.

(27)  Vastavalt järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 II peatüki artikli 3 lõikele 2 ei saa lepinguid, mis võivad mõjutada EMP riikide vahelist kaubandust, kuid mis ei ole keelatud EMP lepingu artikliga 53, riikliku konkurentsiõigusega keelata.

(28)  EÜT L 153, 18.6.1994, lk 30, ja EMP kaasanne nr 15, 18.6.1994, lk 29.

(29)  Vt alltöövõtuteatise punkti 3.

(30)  Vt selle kohta komisjoni otsust kohtuasja Moosehead/Whitbread kohta (EÜT L 100, 20.4.1990, lk 32).

(31)  Vt selle kohta kohtuasja 262/81, Coditel (II), EKL 1982, lk 3381.

(32)  EÜT L 103, 12.4.2001, lk 36, ja EMP kaasanne nr 20, 12.4.2001, lk 179.

(33)  EÜT L 52, 22.2.2001, lk 38, ja EMP kaasanne nr 9, 22.2.2001, lk 5.

(34)  EÜT L 52, 22.2.2001, lk 38, ja EMP kaasanne nr 9, 22.2.2001, lk 5.

(35)  Vt joonealust märkust 32.

(36)  Vt joonealust märkust 32 ning EÜT C 122, 23.5.2002, lk 1, ja EMP kaasanne nr 26, 23.5.2002, lk 7.

(37)  Vt punkti 29.

(38)  Selle arvutusreegli põhjusi on selgitatud punktis 23.

(39)  Vt näiteks joonealuses märkuses 18 tsiteeritud pretsedenti.

(40)  Vt selle kohta EMP lepingu artikli 53 lõike 3 kohaldamise suuniste punkti 98, mida on tsiteeritud joonealuses märkuses 5.

(41)  Sama kehtib ka juhul, kui üks osapool annab litsentsi teisele osapoolele ning nõustub ostma litsentsisaajalt füüsilist sisendit. Ostuhinnal võib olla litsentsitasuga sama funktsioon.

(42)  Vt seoses sellega kohtuasja 193/83, Windsurfing International, EKL 1986, lk 611, punkt 67.

(43)  Aktiivse ja passiivse müügi üldine määratlus on esitatud vertikaalsete piirangute kohta käivate suuniste lõikes 50, mida on tsiteeritud joonealuses märkuses 36.

(44)  Kasutusalapiiranguid käsitletakse põhjalikumalt jaos IV.2.4.

(45)  Nimetatud raskekujuline konkurentsipiirang kehtib litsentsilepingute kohta, milles käsitletakse kauplemist EMP lepinguga hõlmatud alal. Vaadake lepingute kohta, milles käsitletakse eksporti EMPst välja või importi/reimporti väljastpoolt EMPd, näiteks kohtuasja C-306/96, Javico, EKL 1998, lk I-1983 impordi/reimpordi kohta väljastpoolt EMPd.

(46)  Vt selle kohta kohtuasja Nungesser lahendi punkti 77, mida on tsiteeritud joonealuses märkuses 16.

(47)  Vt selle kohta kohtuasja 26/76, Metro (I), EKL 1977, lk 1875.

(48)  Kui litsentsitav tehnoloogia on aegunud, ei teki mingeid konkurentsipiiranguid, vt selle kohta kohtuasja 65/86, Bayer v. Süllhofer, EKL 1988, lk 5249.

(49)  Vt mittevaidlustamise klauslite kohta vahenduskokkulepete kontekstis punkti 209.

(50)  Vt lõiget 14.

(51)  Vt punkte 66 ja 67.

(52)  Vt selle kohta EMP lepingu artikli 53 lõike 3 kohaldamise suuniste punkti 42, mida on tsiteeritud joonealuses märkuses 5.

(53)  Kuid TTBERi artikli 7 lõikest 2 järeldub, et kui soovituse saanud EFTA liikmesriik teatab EFTA järelevalveametile, et ta soovitusega ei nõustu, on järelevalveamet kohustatud teavitama komisjoni sellest vastusest. Kui komisjon ei nõustu asjaomase EFTA riigi seisukohaga, kohaldatakse EMP lepingu artikli 92 lõiget 2.

(54)  Vt selle kohta EFTA järelevalveameti vähetähtsate kokkulepete teatise punkti 8, mida tsiteeritakse joonealuses märkuses 20.

(55)  Vt seoses sellega kohtuasja T-228/97, Irish Sugar, EKL 1999, lk II-2969, punkt 101.

(56)  Vt selle kohta vertikaalsete piirangute kohta antud suuniste punkti 23, mida on tsiteeritud joonealuses märkuses 23.

(57)  Vt liidetud kohtuasja 25/84 ja 26/84, Ford, EKL 1985, lk 2725.

(58)  Vt selle kohta näiteks komisjoni otsust kohtuasja TPS kohta (EÜT L 90, 2.4.1999, lk 6). Samamoodi kehtib EMP lepingu artikli 53 lõike 1 keeld ainult kokkulepete kohta, mille eesmärgiks või tagajärjeks on konkurentsi piiramine.

(59)  Tsiteeritud joonealuses märkuses 36. Vt eriti punkte alates 115.

(60)  Vt nende mõistete kohta osa IV.4.1.

(61)  Vt EMP lepingu artikli 53 lõike 3 kohaldamise suuniste punkti 85, mida on tsiteeritud joonealuses märkuses 9.

(62)  Idem, punktid 98 ja 102.

(63)  Vt joonealuses märkuses 8 nimetatud Matra kohtuasja otsuse punkti 130. Samuti ei välista EMP lepingu artikli 53 lõike 3 rakendamine kaupade, teenuste, isikute ja kapitali vaba liikumise EMP eeskirjade rakendamist. Need kehtivad mõnel juhul kokkulepete, otsuste ja kooskõlastatud tegevuste kohta artikli 53 lõike 1 tähenduses, millega seoses vaata kohtuasja C-309/99, Wouters, EKL 2002, lk I-1577 punkt 120.

(64)  Vt selle kohta kohtuasja T-51/89, Tetra Pak (I), EKL 1990, lk II-309. Vt ka EMP lepingu artikli 53 lõike 3 kohaldamise suuniste punkti 106, mida on tsiteeritud joonealuses märkuses 5.

(65)  Vt kohtuasja Nungesser lahendit, mida tsiteeritakse joonealuses märkuses 16.

(66)  Vt kohaldatava analüüsiraamistiku kohta osa 2.7 ning vertikaalsete piirangute kohta antud suuniste punkte alates punktist 138, mida on tsiteeritud joonealuses märkuses 36.

(67)  Vt joonealust märkust 36.

(68)  Termin „tehnoloogia” ei piirdu patentidega. See hõlmab ka patenditaotlusi ja peale patentide muidki intellektuaalomandiõigusi.

(69)  Vt selle kohta kohtuasja John Deere lahendit, mida tsiteeritakse joonealuses märkuses 14.”

---