# Jurnalul Oficial L 313/30 n

| | ISSN 1830-3625 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 313 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 5030 noiembrie 2007 |

ISSN 1830-3625

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 313

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 5030 noiembrie 2007

---

| Cuprins | | II   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ACTE ADOPTATE DE CĂTRE ORGANE CREATE PRIN ACORDURI INTERNAȚIONALE |
| | * | Regulamentul nr. 95 al Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite (CEE-ONU) – Dispoziții uniforme privind omologarea vehiculelor în ceea ce privește protecția pasagerilor în caz de coliziune laterală | 1 |
| | * | Regulamentul nr. 16 al Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite (CEE-ONU) – Dispoziții uniforme cu privire la omologarea: | 58 |

Cuprins

II   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie

Pagina

ACTE ADOPTATE DE CĂTRE ORGANE CREATE PRIN ACORDURI INTERNAȚIONALE

*

Regulamentul nr. 95 al Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite (CEE-ONU) – Dispoziții uniforme privind omologarea vehiculelor în ceea ce privește protecția pasagerilor în caz de coliziune laterală

1

*

Regulamentul nr. 16 al Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite (CEE-ONU) – Dispoziții uniforme cu privire la omologarea:

58

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie

ACTE ADOPTATE DE CĂTRE ORGANE CREATE PRIN ACORDURI INTERNAȚIONALE

| 30.11.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 313/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 313/1

---

Regulamentul nr. 95 al Comisiei Economice pentru Europa a Organizaţiei Naţiunilor Unite (CEE-ONU) – Dispoziţii uniforme privind omologarea vehiculelor în ceea ce priveşte protecţia pasagerilor în caz de coliziune laterală

Addendum 94: Regulamentul nr. 95

Doar textele originale CEE-ONU au efect juridic în temeiul dreptului public internaţional. Statutul şi data intrării în vigoare ale prezentului regulament ar trebui verificate în ultima versiune a actului TRANS/WP.29/343 privind statutul CEE-ONU, disponibilă pe site-ul internet: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Cuprinzând întregul text valabil până la:

Suplimentul 1 la seria 02 de modificări – Data intrării în vigoare: 12 august 2004

Rectificare din 21 februarie 2005

CUPRINS

REGULAMENT

| 1. | Domeniul de aplicare |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definiţii |
| --- | --- |

2.

| 3. | Cerere de omologare |
| --- | --- |

3.

| 4. | Omologare |
| --- | --- |

4.

| 5. | Specificaţii şi teste |
| --- | --- |

5.

| 6. | Modificarea tipului de vehicul |
| --- | --- |

6.

| 7. | Conformitatea producţiei |
| --- | --- |

7.

| 8. | Sancţiuni pentru neconformitatea producţiei |
| --- | --- |

8.

| 9. | Întreruperea definitivă a producţiei |
| --- | --- |

9.

| 10. | Dispoziţii tranzitorii |
| --- | --- |

10.

| 11. | Nume şi adrese ale serviciilor tehnice responsabile cu testele de omologare şi ale departamentelor administrative |
| --- | --- |

11.

ANEXE

| Anexa 1: | Comunicare cu privire la acordarea, prelungirea, refuzarea sau retragerea unei omologări sau întreruperea definitivă a producţiei unui tip de vehicul privind protecţia pasagerilor în caz de coliziune laterală în temeiul Regulamentului nr. 95 |
| --- | --- |

Anexa 1:

| Anexa 2: | Exemple de mărci de omologare |
| --- | --- |

Anexa 2:

| Anexa 3: | Procedura de determinare a punctului „H” și a unghiului real al trunchiului pentru poziţiile de şedere în autovehicule |
| --- | --- |

Anexa 3:

| Apendicele 1 – | Descrierea manechinului tridimensional pentru determinarea punctului „H” (manechinul 3-D H) |
| --- | --- |

Apendicele 1 –

| Apendicele 2 – | Sistemul de referinţă tridimensional |
| --- | --- |

Apendicele 2 –

| Apendicele 3 – | Date de referinţă privind poziţiile de şedere |
| --- | --- |

Apendicele 3 –

| Anexa 4: | Procedura testului de coliziune |
| --- | --- |

Anexa 4:

| Apendicele 1 – | Determinarea criteriilor de performanţă |
| --- | --- |

Apendicele 1 –

| Apendicele 2 – | Procedura de calcul a criteriului referitor la viscere pentru EUROSID 1 |
| --- | --- |

Apendicele 2 –

| Anexa 5: | Caracteristicile barierei mobile deformabile |
| --- | --- |

Anexa 5:

| Apendicele 1 – | Curbele forţă-deformare pentru testele statice |
| --- | --- |

Apendicele 1 –

| Apendicele 2 – | Curbele forţă-deformare pentru testele dinamice |
| --- | --- |

Apendicele 2 –

| Anexa 6: | Descrierea tehnică a manechinului de coliziune laterală |
| --- | --- |

Anexa 6:

| Anexa 7: | Instalarea manechinului de coliziune laterală |
| --- | --- |

Anexa 7:

| Anexa 8: | Test parţial |
| --- | --- |

Anexa 8:

1.   DOMENIUL DE APLICARE

Prezentul regulament se aplică comportamentului la coliziune laterală al structurii habitaclului vehiculelor din categoriile M1 şi N1, unde punctul „R” al scaunului aflat cel mai jos nu este amplasat la o înălţime mai mare de 700 mm de la nivelul solului atunci când vehiculul se află în condiţii corespunzătoare greutăţii de referinţă definite la punctul 2.10 din prezentul regulament.

2.   DEFINIŢII

În sensul prezentului regulament:

| 2.1. | „omologarea unui vehicul” înseamnă omologarea unui tip de vehicul în ceea ce priveşte comportamentul structurii habitaclului în caz de coliziune laterală; |
| --- | --- |

2.1.

„omologarea unui vehicul” înseamnă omologarea unui tip de vehicul în ceea ce priveşte comportamentul structurii habitaclului în caz de coliziune laterală;

| 2.2. | „tip de vehicul” înseamnă o categorie de autovehicule care nu diferă sub următoarele aspecte esenţiale: |
| --- | --- |

2.2.

„tip de vehicul” înseamnă o categorie de autovehicule care nu diferă sub următoarele aspecte esenţiale:

| 2.2.1. | lungimea, lăţimea şi garda la sol a vehiculului, în măsura în care acestea au un efect negativ asupra performanţei prevăzute în prezentul regulament; |
| --- | --- |

2.2.1.

lungimea, lăţimea şi garda la sol a vehiculului, în măsura în care acestea au un efect negativ asupra performanţei prevăzute în prezentul regulament;

| 2.2.2. | structura, dimensiunile, forma şi materialele pereţilor laterali ai habitaclului, în măsura în care acestea au un efect negativ asupra performanţei prevăzute în prezentul regulament; |
| --- | --- |

2.2.2.

structura, dimensiunile, forma şi materialele pereţilor laterali ai habitaclului, în măsura în care acestea au un efect negativ asupra performanţei prevăzute în prezentul regulament;

| 2.2.3. | forma şi dimensiunile interioare ale habitaclului şi tipul sistemelor de protecţie, în măsura în care acestea au un efect negativ asupra performanţei prevăzute în prezentul regulament; |
| --- | --- |

2.2.3.

forma şi dimensiunile interioare ale habitaclului şi tipul sistemelor de protecţie, în măsura în care acestea au un efect negativ asupra performanţei prevăzute în prezentul regulament;

| 2.2.4. | amplasarea motorului (faţă, spate, centru); |
| --- | --- |

2.2.4.

amplasarea motorului (faţă, spate, centru);

| 2.2.5. | masa în stare neîncărcată, în măsura în care aceasta are o influenţă negativă asupra performanţei prevăzute în prezentul regulament; |
| --- | --- |

2.2.5.

masa în stare neîncărcată, în măsura în care aceasta are o influenţă negativă asupra performanţei prevăzute în prezentul regulament;

| 2.2.6. | amenajările interioare sau echipamentele interioare opţionale, în măsura în care acestea au un efect negativ asupra performanţei prevăzute în prezentul regulament; |
| --- | --- |

2.2.6.

amenajările interioare sau echipamentele interioare opţionale, în măsura în care acestea au un efect negativ asupra performanţei prevăzute în prezentul regulament;

| 2.2.7. | tipul scaunului (scaunelor) din faţă şi amplasarea punctului „R”, în măsura în care acestea au un efect negativ asupra performanţei prevăzute în prezentul regulament; |
| --- | --- |

2.2.7.

tipul scaunului (scaunelor) din faţă şi amplasarea punctului „R”, în măsura în care acestea au un efect negativ asupra performanţei prevăzute în prezentul regulament;

| 2.3. | „habitaclu” înseamnă spaţiul destinat ocupanţilor, delimitat de podea, plafon, pereţii laterali, portiere, ferestre şi perete despărţitor frontal şi de planul peretelui despărţitor din spate sau planul de sprijin al suportului scaunului din spate; |
| --- | --- |

2.3.

„habitaclu” înseamnă spaţiul destinat ocupanţilor, delimitat de podea, plafon, pereţii laterali, portiere, ferestre şi perete despărţitor frontal şi de planul peretelui despărţitor din spate sau planul de sprijin al suportului scaunului din spate;

| 2.4. | „punctul «R»” sau „punctul de şedere de referinţă” înseamnă punctul de referinţă specificat de constructorul vehiculului care: |
| --- | --- |

2.4.

„punctul «R»” sau „punctul de şedere de referinţă” înseamnă punctul de referinţă specificat de constructorul vehiculului care:

| 2.4.1. | are coordonatele definite în raport cu structura vehiculului; |
| --- | --- |

2.4.1.

are coordonatele definite în raport cu structura vehiculului;

| 2.4.2. | corespunde poziţiei teoretice a punctului de rotaţie trunchi/coapse (punctul „H”) pentru cea mai joasă şi mai retrasă poziţie normală de conducere sau de utilizare date de constructorul vehiculului pentru fiecare loc pe scaun specificat; |
| --- | --- |

2.4.2.

corespunde poziţiei teoretice a punctului de rotaţie trunchi/coapse (punctul „H”) pentru cea mai joasă şi mai retrasă poziţie normală de conducere sau de utilizare date de constructorul vehiculului pentru fiecare loc pe scaun specificat;

| 2.5. | „punctul «H»” înseamnă punctul definit în anexa 3 la prezentul regulament; |
| --- | --- |

2.5.

„punctul «H»” înseamnă punctul definit în anexa 3 la prezentul regulament;

| 2.6. | „capacitate a rezervorului de carburant” înseamnă capacitatea rezervorului de carburant specificată de constructorul vehiculului; |
| --- | --- |

2.6.

„capacitate a rezervorului de carburant” înseamnă capacitatea rezervorului de carburant specificată de constructorul vehiculului;

| 2.7. | „plan transversal” înseamnă un plan vertical perpendicular pe planul median longitudinal vertical al vehiculului; |
| --- | --- |

2.7.

„plan transversal” înseamnă un plan vertical perpendicular pe planul median longitudinal vertical al vehiculului;

| 2.8. | „sistem de protecţie” se referă la dispozitivele destinate să reţină şi/sau să protejeze ocupanţii vehiculului; |
| --- | --- |

2.8.

„sistem de protecţie” se referă la dispozitivele destinate să reţină şi/sau să protejeze ocupanţii vehiculului;

| 2.9. | „tip de sistem de protecţie” înseamnă o categorie de dispozitive de protecţie care nu diferă în ceea ce priveşte următoarele aspecte esenţiale:






  — | tehnologie |
| --- | --- | --- |

2.9.

„tip de sistem de protecţie” înseamnă o categorie de dispozitive de protecţie care nu diferă în ceea ce priveşte următoarele aspecte esenţiale:

—

tehnologie

| — | geometrie |
| --- | --- |

—

geometrie

| — | materiale utilizate; |
| --- | --- |

—

materiale utilizate;

| 2.10. | „masă de referinţă” înseamnă masa în stare neîncărcată a vehiculului la care se adaugă o masă de 100 kg (adică masa manechinului pentru teste la coliziune laterală şi a instrumentelor aferente); |
| --- | --- |

2.10.

„masă de referinţă” înseamnă masa în stare neîncărcată a vehiculului la care se adaugă o masă de 100 kg (adică masa manechinului pentru teste la coliziune laterală şi a instrumentelor aferente);

| 2.11. | „masă în stare neîncărcată” înseamnă masa vehiculului în stare de funcţionare, fără conducător auto, pasageri sau încărcătură, dar cu rezervorul de carburant umplut la 90 % din capacitate şi cu setul obişnuit de unelte şi roata de rezervă, după caz; |
| --- | --- |

2.11.

„masă în stare neîncărcată” înseamnă masa vehiculului în stare de funcţionare, fără conducător auto, pasageri sau încărcătură, dar cu rezervorul de carburant umplut la 90 % din capacitate şi cu setul obişnuit de unelte şi roata de rezervă, după caz;

| 2.12. | „barieră mobilă deformabilă” înseamnă dispozitivul cu care vehiculul testat intră în impact. Aceasta constă dintr-un cărucior şi un element de impact; |
| --- | --- |

2.12.

„barieră mobilă deformabilă” înseamnă dispozitivul cu care vehiculul testat intră în impact. Aceasta constă dintr-un cărucior şi un element de impact;

| 2.13. | „element de impact” înseamnă un element de strivire montat în faţa barierei mobile deformabile; |
| --- | --- |

2.13.

„element de impact” înseamnă un element de strivire montat în faţa barierei mobile deformabile;

| 2.14. | „cărucior” înseamnă un cadru cu roţi, liber să culiseze de-a lungul axei sale longitudinale până la punctul impactului. Partea sa din faţă susţine elementul de impact. |
| --- | --- |

2.14.

„cărucior” înseamnă un cadru cu roţi, liber să culiseze de-a lungul axei sale longitudinale până la punctul impactului. Partea sa din faţă susţine elementul de impact.

3.   CERERE DE OMOLOGARE

| 3.1. | Cererea de omologare a unui tip de vehicul în ceea ce priveşte protecţia pasagerilor în caz de coliziune laterală se înaintează de către constructorul vehiculului sau de către reprezentantul acreditat corespunzător al acestuia. |
| --- | --- |

3.1.

Cererea de omologare a unui tip de vehicul în ceea ce priveşte protecţia pasagerilor în caz de coliziune laterală se înaintează de către constructorul vehiculului sau de către reprezentantul acreditat corespunzător al acestuia.

| 3.2. | Cererea trebuie să fie însoţită de documentele menționate în continuare, în trei exemplare, şi de următoarele date: |
| --- | --- |

3.2.

Cererea trebuie să fie însoţită de documentele menționate în continuare, în trei exemplare, şi de următoarele date:

| 3.2.1. | o descriere detaliată a tipului vehiculului în ceea ce priveşte structura, dimensiunile, forma şi materialele utilizate; |
| --- | --- |

3.2.1.

o descriere detaliată a tipului vehiculului în ceea ce priveşte structura, dimensiunile, forma şi materialele utilizate;

| 3.2.2. | fotografii şi/sau diagrame şi desene ale vehiculului ilustrând tipul vehiculului din faţă, din lateral şi din spate şi detalii privind designul părţii laterale a structurii; |
| --- | --- |

3.2.2.

fotografii şi/sau diagrame şi desene ale vehiculului ilustrând tipul vehiculului din faţă, din lateral şi din spate şi detalii privind designul părţii laterale a structurii;

| 3.2.3. | detalii privind masa vehiculului, astfel cum este definit la punctul 2.11 din prezentul regulament; |
| --- | --- |

3.2.3.

detalii privind masa vehiculului, astfel cum este definit la punctul 2.11 din prezentul regulament;

| 3.2.4. | forma şi dimensiunile interioare ale habitaclului pasagerului; |
| --- | --- |

3.2.4.

forma şi dimensiunile interioare ale habitaclului pasagerului;

| 3.2.5. | o descriere a amenajărilor interioare şi a sistemelor de protecţie instalate în vehicul. |
| --- | --- |

3.2.5.

o descriere a amenajărilor interioare şi a sistemelor de protecţie instalate în vehicul.

| 3.3. | Solicitantul omologării poate să prezinte orice date şi rezultate ale testelor realizate care fac posibilă stabilirea faptului că respectarea cerinţelor poate fi realizată pe prototipul vehiculelor cu un grad suficient de acurateţe. |
| --- | --- |

3.3.

Solicitantul omologării poate să prezinte orice date şi rezultate ale testelor realizate care fac posibilă stabilirea faptului că respectarea cerinţelor poate fi realizată pe prototipul vehiculelor cu un grad suficient de acurateţe.

| 3.4. | Un vehicul reprezentativ pentru tipul care urmează să fie omologat se prezintă responsabilului cu serviciul tehnic pentru efectuarea testelor de omologare. |
| --- | --- |

3.4.

Un vehicul reprezentativ pentru tipul care urmează să fie omologat se prezintă responsabilului cu serviciul tehnic pentru efectuarea testelor de omologare.

| 3.4.1. | Un vehicul care nu conţine toate componentele corespunzătoare tipului poate fi acceptat pentru teste cu condiţia să poată fi demonstrat faptul că absenţa componentelor omise nu au un efect negativ asupra performanţei descrise în cerinţele prezentului regulament. |
| --- | --- |

3.4.1.

Un vehicul care nu conţine toate componentele corespunzătoare tipului poate fi acceptat pentru teste cu condiţia să poată fi demonstrat faptul că absenţa componentelor omise nu au un efect negativ asupra performanţei descrise în cerinţele prezentului regulament.

| 3.4.2. | Este responsabilitatea solicitantului pentru omologare să demonstreze faptul că cererea menţionată la punctul 3.4.1 este în conformitate cu cerinţele prezentului regulament. |
| --- | --- |

3.4.2.

Este responsabilitatea solicitantului pentru omologare să demonstreze faptul că cererea menţionată la punctul 3.4.1 este în conformitate cu cerinţele prezentului regulament.

4.   OMOLOGARE

| 4.1. | În cazul în care tipul de vehicul prezentat pentru omologare în temeiul prezentului regulament îndeplineşte cerinţele de la punctul 5 de mai jos, se acordă omologarea respectivului tip de vehicul. |
| --- | --- |

4.1.

În cazul în care tipul de vehicul prezentat pentru omologare în temeiul prezentului regulament îndeplineşte cerinţele de la punctul 5 de mai jos, se acordă omologarea respectivului tip de vehicul.

| 4.2. | În caz de îndoială, se iau în considerare, în momentul verificării conformităţii vehiculului cu cerinţele prezentului regulament, orice informaţii sau rezultate ale testului oferite de constructor care pot fi luate în considerare pentru validarea testului de omologare realizat de serviciul tehnic. |
| --- | --- |

4.2.

În caz de îndoială, se iau în considerare, în momentul verificării conformităţii vehiculului cu cerinţele prezentului regulament, orice informaţii sau rezultate ale testului oferite de constructor care pot fi luate în considerare pentru validarea testului de omologare realizat de serviciul tehnic.

| 4.3. | Un număr de omologare va fi atribuit fiecărui tip omologat. Primele două cifre ale acestuia (în momentul de faţă 01 corespunzând seriei 01 de amendamente) indică seria amendamentelor care cuprind cele mai recente modificări tehnice majore aduse regulamentului în momentul emiterii omologării. Aceeaşi parte contractantă nu poate atribui acelaşi număr de omologare unui alt tip de vehicul. |
| --- | --- |

4.3.

Un număr de omologare va fi atribuit fiecărui tip omologat. Primele două cifre ale acestuia (în momentul de faţă 01 corespunzând seriei 01 de amendamente) indică seria amendamentelor care cuprind cele mai recente modificări tehnice majore aduse regulamentului în momentul emiterii omologării. Aceeaşi parte contractantă nu poate atribui acelaşi număr de omologare unui alt tip de vehicul.

| 4.4. | Părţile la acordul de aplicare a prezentului regulament comunică anunţul privind omologarea, prelungirea sau refuzul omologării unui tip de vehicul în temeiul prezentului regulament prin intermediul unui formular conform modelului din anexa I la prezentul regulament şi prin intermediul unor fotografii şi/sau diagrame şi desene furnizate de solicitantul omologării, într-un format care să nu depăşească dimensiunea A4 (210 × 297 mm) sau pliat în formatul respectiv şi la scara corespunzătoare. |
| --- | --- |

4.4.

Părţile la acordul de aplicare a prezentului regulament comunică anunţul privind omologarea, prelungirea sau refuzul omologării unui tip de vehicul în temeiul prezentului regulament prin intermediul unui formular conform modelului din anexa I la prezentul regulament şi prin intermediul unor fotografii şi/sau diagrame şi desene furnizate de solicitantul omologării, într-un format care să nu depăşească dimensiunea A4 (210 × 297 mm) sau pliat în formatul respectiv şi la scara corespunzătoare.

| 4.5. | Pe fiecare vehicul conform cu un anumit tip de vehicul omologat în temeiul prezentului regulament, se aplică în mod vizibil şi într-un loc uşor accesibil, menţionat în formularul de omologare, o marcă de omologare internaţională constând din: |
| --- | --- |

4.5.

Pe fiecare vehicul conform cu un anumit tip de vehicul omologat în temeiul prezentului regulament, se aplică în mod vizibil şi într-un loc uşor accesibil, menţionat în formularul de omologare, o marcă de omologare internaţională constând din:

| 4.5.1. | un cerc în jurul literei „E” urmat de un număr distinctiv al ţării care a acordat omologarea (1); |
| --- | --- |

4.5.1.

un cerc în jurul literei „E” urmat de un număr distinctiv al ţării care a acordat omologarea (1);

| 4.5.2. | numărul prezentului regulament, urmat de litera „R”, o liniuţă şi numărul de omologare la dreapta cercului prevăzut la punctul 4.5.1. |
| --- | --- |

4.5.2.

numărul prezentului regulament, urmat de litera „R”, o liniuţă şi numărul de omologare la dreapta cercului prevăzut la punctul 4.5.1.

| 4.6. | În cazul în care vehiculul corespunde unui tip de vehicul omologat, în temeiul unuia sau mai multor regulamente anexate la acord, în ţara care a acordat omologarea în temeiul prezentului regulament, simbolul prevăzut la punctul 4.5.1 nu trebuie repetat; în acest caz regulamentul, numerele de omologare şi simbolurile suplimentare ale tuturor regulamentelor în temeiul cărora s-a acordat omologarea în ţara care a acordat omologarea în temeiul prezentului regulament se înscriu în coloane verticale la dreapta simbolului prevăzut la punctul 4.5.1. |
| --- | --- |

4.6.

În cazul în care vehiculul corespunde unui tip de vehicul omologat, în temeiul unuia sau mai multor regulamente anexate la acord, în ţara care a acordat omologarea în temeiul prezentului regulament, simbolul prevăzut la punctul 4.5.1 nu trebuie repetat; în acest caz regulamentul, numerele de omologare şi simbolurile suplimentare ale tuturor regulamentelor în temeiul cărora s-a acordat omologarea în ţara care a acordat omologarea în temeiul prezentului regulament se înscriu în coloane verticale la dreapta simbolului prevăzut la punctul 4.5.1.

| 4.7. | Marca de omologare este lizibilă şi de neşters. |
| --- | --- |

4.7.

Marca de omologare este lizibilă şi de neşters.

| 4.8. | Marca de omologare este situată lângă sau pe plăcuţa cu date a vehiculului fixată de constructor. |
| --- | --- |

4.8.

Marca de omologare este situată lângă sau pe plăcuţa cu date a vehiculului fixată de constructor.

| 4.9. | Anexa 2 la prezentul regulament oferă exemple de mărci de omologare. |
| --- | --- |

4.9.

Anexa 2 la prezentul regulament oferă exemple de mărci de omologare.

5.   SPECIFICAŢII ŞI TESTE

| 5.1. | Vehiculul trebuie supus unei test în conformitate cu anexa 4 la prezentul regulament. |
| --- | --- |

5.1.

Vehiculul trebuie supus unei test în conformitate cu anexa 4 la prezentul regulament.

| 5.1.1. | Testul se efectuează pe partea conducătorului auto, în afara cazului în care structurile laterale asimetrice, dacă există, sunt atât de diferite încât influenţează performanţa în caz de coliziune laterală. În acest caz, se poate utiliza una dintre alternativele de la punctele 5.1.1.1 sau 5.1.1.2, de comun acord între constructor şi serviciul responsabil de testări. |
| --- | --- |

5.1.1.

Testul se efectuează pe partea conducătorului auto, în afara cazului în care structurile laterale asimetrice, dacă există, sunt atât de diferite încât influenţează performanţa în caz de coliziune laterală. În acest caz, se poate utiliza una dintre alternativele de la punctele 5.1.1.1 sau 5.1.1.2, de comun acord între constructor şi serviciul responsabil de testări.

| 5.1.1.1. | Constructorul va furniza autorităţii care efectuează omologarea informaţii referitoare la compatibilitatea performanţelor în comparaţie cu acelea obţinute pe partea conducătorului auto atunci când testul se efectuează pe această parte. |
| --- | --- |

5.1.1.1.

Constructorul va furniza autorităţii care efectuează omologarea informaţii referitoare la compatibilitatea performanţelor în comparaţie cu acelea obţinute pe partea conducătorului auto atunci când testul se efectuează pe această parte.

| 5.1.1.2. | În cazul în care are îndoieli privind construcţia vehiculului, autoritatea care efectuează omologarea va decide să efectueze teste pe partea opusă conducătorului auto, variantă considerată ca fiind opţiunea cea mai puţin favorabilă. |
| --- | --- |

5.1.1.2.

În cazul în care are îndoieli privind construcţia vehiculului, autoritatea care efectuează omologarea va decide să efectueze teste pe partea opusă conducătorului auto, variantă considerată ca fiind opţiunea cea mai puţin favorabilă.

| 5.1.2. | Serviciul tehnic poate cere, după consultarea constructorului, ca testul să fie efectuat cu scaunul în altă poziţie decât cea indicată la punctul 5.5.1 din anexa 4. Această poziţie se specifică în raportul de testare (2). |
| --- | --- |

5.1.2.

Serviciul tehnic poate cere, după consultarea constructorului, ca testul să fie efectuat cu scaunul în altă poziţie decât cea indicată la punctul 5.5.1 din anexa 4. Această poziţie se specifică în raportul de testare (2).

| 5.1.3. | Rezultatul testului este considerat satisfăcător dacă sunt respectate condiţiile stabilite la punctele 5.2 şi 5.3. |
| --- | --- |

5.1.3.

Rezultatul testului este considerat satisfăcător dacă sunt respectate condiţiile stabilite la punctele 5.2 şi 5.3.

5.2.   Criterii de performanţă

| 5.2.1. | Criteriile de performanţă determinate pentru testul la impact în conformitate cu apendicele la anexa 4 la prezentul regulament trebuie să îndeplinească următoarele condiţii: |
| --- | --- |

5.2.1.

Criteriile de performanţă determinate pentru testul la impact în conformitate cu apendicele la anexa 4 la prezentul regulament trebuie să îndeplinească următoarele condiţii:

| 5.2.1.1. | criteriul de performanţă cap (HPC) nu trebuie să fie mai mare de 1 000; dacă nu există contact cu capul, HPC nu se măsoară sau nu se calculează, ci se înregistrează sub forma „fără contact cu capul”; |
| --- | --- |

5.2.1.1.

criteriul de performanţă cap (HPC) nu trebuie să fie mai mare de 1 000; dacă nu există contact cu capul, HPC nu se măsoară sau nu se calculează, ci se înregistrează sub forma „fără contact cu capul”;

| 5.2.1.2. | criteriul de performanţă torace trebuie să fie:






  (a) | criteriul de deformare a cutiei toracice (RDC) de maximum 42 mm; |
| --- | --- | --- |

5.2.1.2.

criteriul de performanţă torace trebuie să fie:

(a)

criteriul de deformare a cutiei toracice (RDC) de maximum 42 mm;

| (b) | criteriul referitor la viscere (VC) de maximum 1,0 m/s. |
| --- | --- |

(b)

criteriul referitor la viscere (VC) de maximum 1,0 m/s.

Pentru o perioadă de tranziţie de doi ani după data prevăzută la punctul 10.2 din prezentul regulament, valoarea V*C nu este un criteriu de reuşită/nereuşită pentru testele de omologare, dar această valoare trebuie înscrisă în buletinul de testare şi înregistrată de autorităţile care acordă omologarea. După această perioadă de tranziţie, valoarea VC de 1,0 m/s se aplică ca un criteriu de reuşită/nereuşită, în afară de cazul în care părţile contractante care pun în aplicare prezentul regulament decid altfel;

| 5.2.1.3. | criteriul de performanţă pelvian trebuie să fie:
  forţa maximă asupra simfizei pubiene (PSPF) de maximum 6 kN; |
| --- | --- |

5.2.1.3.

criteriul de performanţă pelvian trebuie să fie:

forţa maximă asupra simfizei pubiene (PSPF) de maximum 6 kN;

| 5.2.1.4. | criteriul de performanţă abdomen trebuie să fie:
  forţa maximă asupra abdomenului (APF) de maximum 2,5 kN forţă internă (echivalent cu forţa externă de 4,5 kN). |
| --- | --- |

5.2.1.4.

criteriul de performanţă abdomen trebuie să fie:

forţa maximă asupra abdomenului (APF) de maximum 2,5 kN forţă internă (echivalent cu forţa externă de 4,5 kN).

5.3.   Cerinţe speciale

| 5.3.1. | Nu trebuie să se deschidă nicio uşă în timpul testului. |
| --- | --- |

5.3.1.

Nu trebuie să se deschidă nicio uşă în timpul testului.

| 5.3.2. | După impact, trebuie să fie posibile, fără utilizarea unor unelte: |
| --- | --- |

5.3.2.

După impact, trebuie să fie posibile, fără utilizarea unor unelte:

| 5.3.2.1. | deschiderea unui număr suficient de uşi prevăzute pentru intrarea şi ieşirea normală a pasagerilor şi, dacă este necesar, înclinarea spătarelor scaunelor sau a scaunelor pentru a permite evacuarea tuturor ocupanţilor; |
| --- | --- |

5.3.2.1.

deschiderea unui număr suficient de uşi prevăzute pentru intrarea şi ieşirea normală a pasagerilor şi, dacă este necesar, înclinarea spătarelor scaunelor sau a scaunelor pentru a permite evacuarea tuturor ocupanţilor;

| 5.3.2.2. | eliberarea manechinului din sistemul de protecţie; |
| --- | --- |

5.3.2.2.

eliberarea manechinului din sistemul de protecţie;

| 5.3.2.3. | extragerea manechinului din interiorul vehiculului; |
| --- | --- |

5.3.2.3.

extragerea manechinului din interiorul vehiculului;

| 5.3.3. | niciun dispozitiv interior sau componentă interioară nu trebuie să fie detaşat(ă) astfel încât să crească considerabil riscul rănirii prin lovirea de protuberanţe sau muchii ascuţite; |
| --- | --- |

5.3.3.

niciun dispozitiv interior sau componentă interioară nu trebuie să fie detaşat(ă) astfel încât să crească considerabil riscul rănirii prin lovirea de protuberanţe sau muchii ascuţite;

| 5.3.4. | rupturile rezultate prin deformare permanentă se acceptă, cu condiţia ca acestea să nu sporească riscul rănirilor; |
| --- | --- |

5.3.4.

rupturile rezultate prin deformare permanentă se acceptă, cu condiţia ca acestea să nu sporească riscul rănirilor;

| 5.3.5. | în cazul în care are loc o scurgere continuă de lichid din sistemul de alimentare cu carburant după coliziune, rata de scurgere nu trebuie să depăşească 30 g/min; dacă lichidul provenit din sistemul de alimentare cu carburant se amestecă cu lichide din alte sisteme şi lichidele diferite nu pot fi separate şi identificate uşor, la evaluarea scurgerii continue trebuie să se ţină cont de toate lichidele colectate. |
| --- | --- |

5.3.5.

în cazul în care are loc o scurgere continuă de lichid din sistemul de alimentare cu carburant după coliziune, rata de scurgere nu trebuie să depăşească 30 g/min; dacă lichidul provenit din sistemul de alimentare cu carburant se amestecă cu lichide din alte sisteme şi lichidele diferite nu pot fi separate şi identificate uşor, la evaluarea scurgerii continue trebuie să se ţină cont de toate lichidele colectate.

6.   MODIFICAREA TIPULUI DE VEHICUL

| 6.1. | Orice modificare care afectează structura, numărul şi tipul de locuri, accesoriile sau amenajările interioare sau amplasarea comenzilor vehiculului sau a părţilor mecanice care ar putea afecta capacitatea de absorbţie a energiei a părţii laterale a vehiculului, se aduc la cunoştinţa departamentului administrativ care acordă omologarea. În acest caz, departamentul poate: |
| --- | --- |

6.1.

Orice modificare care afectează structura, numărul şi tipul de locuri, accesoriile sau amenajările interioare sau amplasarea comenzilor vehiculului sau a părţilor mecanice care ar putea afecta capacitatea de absorbţie a energiei a părţii laterale a vehiculului, se aduc la cunoştinţa departamentului administrativ care acordă omologarea. În acest caz, departamentul poate:

| 6.1.1. | să considere că este puţin probabil ca modificările făcute să aibă un efect nefavorabil considerabil şi că, în orice caz, vehiculul încă respectă cerinţele sau |
| --- | --- |

6.1.1.

să considere că este puţin probabil ca modificările făcute să aibă un efect nefavorabil considerabil şi că, în orice caz, vehiculul încă respectă cerinţele sau

| 6.1.2. | să ceară un raport suplimentar de testare de la serviciul tehnic responsabil cu efectuarea testelor. |
| --- | --- |

6.1.2.

să ceară un raport suplimentar de testare de la serviciul tehnic responsabil cu efectuarea testelor.

| 6.1.2.1. | Orice modificare a vehiculului care afectează forma generală a structurii sale sau orice variaţie în masa de referinţă mai mare de 8 procente care, conform autorităţii, ar avea o influenţă marcată asupra rezultatelor testului necesită o repetare a testului descris în anexa 4. |
| --- | --- |

6.1.2.1.

Orice modificare a vehiculului care afectează forma generală a structurii sale sau orice variaţie în masa de referinţă mai mare de 8 procente care, conform autorităţii, ar avea o influenţă marcată asupra rezultatelor testului necesită o repetare a testului descris în anexa 4.

| 6.1.2.2. | În cazul în care serviciul tehnic, după consultarea constructorului vehiculului, consideră că modificările aduse unui tip de vehicul sunt insuficiente pentru a justifica o repetare completă a testului, se poate efectua un test parţial. Acest lucru este valabil în cazul în care masa de referinţă diferă cu maximum 8 procente faţă de vehiculul original sau numărul locurilor din faţă este neschimbat. Diferenţele dintre tipurile de scaune sau dintre amenajările interioare nu atrag după sine repetarea completă a testului. În anexa 8 se prezintă un exemplu de abordare a acestei probleme. |
| --- | --- |

6.1.2.2.

În cazul în care serviciul tehnic, după consultarea constructorului vehiculului, consideră că modificările aduse unui tip de vehicul sunt insuficiente pentru a justifica o repetare completă a testului, se poate efectua un test parţial. Acest lucru este valabil în cazul în care masa de referinţă diferă cu maximum 8 procente faţă de vehiculul original sau numărul locurilor din faţă este neschimbat. Diferenţele dintre tipurile de scaune sau dintre amenajările interioare nu atrag după sine repetarea completă a testului. În anexa 8 se prezintă un exemplu de abordare a acestei probleme.

| 6.2. | Confirmarea sau refuzul omologării, cu menţionarea modificărilor, se comunică prin metoda menţionată la punctul 4.4 de mai sus părţilor la acordul de punere în aplicare a prezentului regulament. |
| --- | --- |

6.2.

Confirmarea sau refuzul omologării, cu menţionarea modificărilor, se comunică prin metoda menţionată la punctul 4.4 de mai sus părţilor la acordul de punere în aplicare a prezentului regulament.

| 6.3. | Autoritatea competentă care emite o prelungire a omologării atribuie un număr de serie fiecărei fişe de comunicare redactate în vederea unei asemenea prelungiri. |
| --- | --- |

6.3.

Autoritatea competentă care emite o prelungire a omologării atribuie un număr de serie fiecărei fişe de comunicare redactate în vederea unei asemenea prelungiri.

7.   CONFORMITATEA PRODUCŢIEI

Procedurile privind conformitatea producţiei sunt conforme cu cele stabilite la apendicele 2 la acord (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), ţinând seama de următoarele cerinţe:

| 7.1. | Fiecare vehicul omologat în temeiul prezentului regulament trebuie construit în aşa fel încât să respecte tipul de vehicul omologat prin îndeplinirea cerinţelor stabilite la punctul 5 de mai sus. |
| --- | --- |

7.1.

Fiecare vehicul omologat în temeiul prezentului regulament trebuie construit în aşa fel încât să respecte tipul de vehicul omologat prin îndeplinirea cerinţelor stabilite la punctul 5 de mai sus.

| 7.2. | Deţinătorul aprobării trebuie să se asigure că sunt realizate cel puţin testele privind măsurările pentru fiecare tip de vehicul. |
| --- | --- |

7.2.

Deţinătorul aprobării trebuie să se asigure că sunt realizate cel puţin testele privind măsurările pentru fiecare tip de vehicul.

| 7.3. | Autoritatea care a acordat omologarea poate în orice moment să verifice conformitatea metodelor de control aplicate în fiecare unitate de producţie. Frecvenţa normală a acestor verificări este de o dată la doi ani. |
| --- | --- |

7.3.

Autoritatea care a acordat omologarea poate în orice moment să verifice conformitatea metodelor de control aplicate în fiecare unitate de producţie. Frecvenţa normală a acestor verificări este de o dată la doi ani.

8.   SANCŢIUNI PENTRU NECONFORMITATEA PRODUCŢIEI

| 8.1. | Omologarea acordată pentru un tip de vehicul, în temeiul prezentului regulament, poate fi retrasă în cazul în care nu se respectă cerinţa prevăzută la punctul 7.1 de mai sus sau în cazul în care vehiculul sau vehiculele selectate nu au trecut de verificările descrise la punctul 7.2 de mai sus. |
| --- | --- |

8.1.

Omologarea acordată pentru un tip de vehicul, în temeiul prezentului regulament, poate fi retrasă în cazul în care nu se respectă cerinţa prevăzută la punctul 7.1 de mai sus sau în cazul în care vehiculul sau vehiculele selectate nu au trecut de verificările descrise la punctul 7.2 de mai sus.

| 8.2. | În cazul în care o parte contractantă a acordului de aplicare a prezentului regulament retrage o aprobare acordată anterior, partea respectivă anunţă de îndată celelalte părţi contractante care aplică prezentul regulament, printr-un formular de comunicare conform cu modelul din anexa 1 la prezentul regulament. |
| --- | --- |

8.2.

În cazul în care o parte contractantă a acordului de aplicare a prezentului regulament retrage o aprobare acordată anterior, partea respectivă anunţă de îndată celelalte părţi contractante care aplică prezentul regulament, printr-un formular de comunicare conform cu modelul din anexa 1 la prezentul regulament.

9.   ÎNTRERUPEREA DEFINITIVĂ A PRODUCŢIEI

În cazul în care deţinătorul aprobării încetează în mod definitiv să mai producă un tip de vehicul omologat în conformitate cu prezentul regulament, acesta informează autoritatea care i-a acordat aprobarea cu privire la acesta. La primirea informaţiei respective, autoritatea o comunică celorlalte părţi ale Acordului din 1958 de aplicare a prezentului regulament, printr-un formular de comunicare conform cu modelul din anexa 1 la prezentul regulament.

10.   DISPOZIŢII TRANZITORII

| 10.1. | De la data oficială a intrării în vigoare a suplimentului 1 la seria 02 de amendamente, nicio parte contractantă care aplică prezentul regulament nu refuză acordarea omologării CEE în temeiul prezentului regulament, astfel cum a fost modificat prin suplimentul 1 la seria 02 de amendamente. |
| --- | --- |

10.1.

De la data oficială a intrării în vigoare a suplimentului 1 la seria 02 de amendamente, nicio parte contractantă care aplică prezentul regulament nu refuză acordarea omologării CEE în temeiul prezentului regulament, astfel cum a fost modificat prin suplimentul 1 la seria 02 de amendamente.

| 10.2. | La 12 luni de la intrarea în vigoare a seriei 02 de amendamente, părţile contractante care aplică prezentul regulament acordă omologarea CEE numai acelor tipuri de vehicule care respectă cerinţele prezentului regulament, astfel cum a fost modificat prin seria 02 de amendamente. |
| --- | --- |

10.2.

La 12 luni de la intrarea în vigoare a seriei 02 de amendamente, părţile contractante care aplică prezentul regulament acordă omologarea CEE numai acelor tipuri de vehicule care respectă cerinţele prezentului regulament, astfel cum a fost modificat prin seria 02 de amendamente.

| 10.3. | La 60 de luni de la intrarea în vigoare a seriei 02 de amendamente, părţile contractante care aplică prezentul regulament pot refuza prima înmatriculare naţională (prima punere în circulaţie) a vehiculelor care nu îndeplinesc cerinţele prezentului regulament, astfel cum a fost modificat prin seria 02 de amendamente. |
| --- | --- |

10.3.

La 60 de luni de la intrarea în vigoare a seriei 02 de amendamente, părţile contractante care aplică prezentul regulament pot refuza prima înmatriculare naţională (prima punere în circulaţie) a vehiculelor care nu îndeplinesc cerinţele prezentului regulament, astfel cum a fost modificat prin seria 02 de amendamente.

| 10.4. | La 36 de luni de la intrarea în vigoare a suplimentului 1 la seria 02 de amendamente, părţile contractante care aplică prezentul regulament acordă omologarea CEE numai acelor tipuri de vehicule care respectă cerinţele prezentului regulament, astfel cum a fost modificat prin suplimentul 1 la seria 02 de amendamente. |
| --- | --- |

10.4.

La 36 de luni de la intrarea în vigoare a suplimentului 1 la seria 02 de amendamente, părţile contractante care aplică prezentul regulament acordă omologarea CEE numai acelor tipuri de vehicule care respectă cerinţele prezentului regulament, astfel cum a fost modificat prin suplimentul 1 la seria 02 de amendamente.

| 10.5. | La 84 de luni de la intrarea în vigoare a suplimentului 1 la seria 02 de amendamente, părţile contractante care aplică prezentul regulament pot refuza prima înmatriculare naţională (prima punere în circulaţie) a vehiculelor care nu îndeplinesc cerinţele prezentului regulament, astfel cum a fost modificat prin suplimentul 1 la seria 02 de amendamente. |
| --- | --- |

10.5.

La 84 de luni de la intrarea în vigoare a suplimentului 1 la seria 02 de amendamente, părţile contractante care aplică prezentul regulament pot refuza prima înmatriculare naţională (prima punere în circulaţie) a vehiculelor care nu îndeplinesc cerinţele prezentului regulament, astfel cum a fost modificat prin suplimentul 1 la seria 02 de amendamente.

11.   NUME ŞI ADRESE ALE SERVICIILOR TEHNICE RESPONSABILE CU EFECTUAREA TESTELOR DE OMOLOGARE ŞI ALE DEPARTAMENTELOR ADMINISTRATIVE

Părţile contractante ale acordului de punere în aplicare a prezentului regulament comunică secretariatului Naţiunilor Unite numele şi adresele serviciilor tehnice responsabile cu efectuarea testelor de omologare, precum şi ale departamentelor administrative care acordă omologarea şi cărora trebuie să li se trimită formularele de certificare a omologării sau de prelungire, de refuz sau de retragere a omologării emise în alte ţări.

---

(1)  1 pentru Germania, 2 pentru Franţa, 3 pentru Italia, 4 pentru Ţările de Jos, 5 pentru Suedia, 6 pentru Belgia, 7 pentru Ungaria, 8 pentru Republica Cehă, 9 pentru Spania, 10 pentru Iugoslavia, 11 pentru Regatul Unit, 12 pentru Austria, 13 pentru Luxemburg, 14 pentru Elveţia, 15 (neatribuit), 16 pentru Norvegia, 17 pentru Finlanda, 18 pentru Danemarca, 19 pentru România, 20 pentru Polonia, 21 pentru Portugalia, 22 pentru Federaţia Rusă, 23 pentru Grecia, 24 pentru Irlanda, 25 pentru Croaţia, 26 pentru Slovenia, 27 pentru Slovacia, 28 pentru Belarus, 29 pentru Estonia, 30 (neatribuit), 31 pentru Bosnia şi Herţegovina, 32 pentru Letonia, 33 (neatribuit), 34 pentru Bulgaria, 35-36 (neatribuite), 37 pentru Turcia, 38-39 (neatribuite), 40 pentru Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, 41 (neatribuit), 42 pentru Comunitatea Europeană (Sunt acordate aprobări de către statele sale membre folosind propriile lor simboluri CEE-ONU), 43 pentru Japonia, 44 (neatribuit), 45 pentru Australia şi 46 pentru Ucraina. Numerele ulterioare se atribuie altor ţări în ordinea cronologică în care acestea ratifică sau aderă la Acordul privind adoptarea de specificaţii tehnice uniforme pentru vehicule cu roţi, echipamente şi componente care pot fi montate şi/sau folosite la vehicule cu roţi şi condiţiile pentru recunoaşterea reciprocă a omologărilor acordate pe baza acestor specificaţii, iar numerele astfel atribuite se comunică părţilor contractante la acord de către Secretarul General al Naţiunilor Unite.

(2)  Până la 30 septembrie 2000, în temeiul cerinţelor de testare, intervalul de ajustări longitudinale normale vor fi limitate în aşa fel încât punctul „H” să fie cuprins în lungimea deschizăturii uşii.

---

ANEXA 1

[format maxim: A4 (210 × 297 mm)]

COMUNICARE

Image

---

ANEXA 2

EXEMPLE DE MĂRCI DE OMOLOGARE

Model A

(A se vedea punctul 4.5 din prezentul regulament)

Image

a = 8 mm min

Marca de omologare de mai sus fixată pe un vehicul, indică faptul că tipul de vehicul în cauză a fost omologat în Ţările de Jos (E4), în ceea ce priveşte protecţia pasagerilor în caz de coliziune laterală, în temeiul Regulamentului nr. 95. Numărul de omologare indică faptul că aprobarea a fost acordată în conformitate cu cerinţele Regulamentului nr. 95, astfel cum a fost modificat prin seria 01 de amendamente.

Model B

(A se vedea punctul 4.6 din prezentul regulament)

Image

a = 8 mm min

Marca de omologare de mai sus, fixată pe un vehicul, indică faptul că tipul de vehicul în cauză a fost omologat în Ţările de Jos (E4) în temeiul Regulamentelor nr. 95 şi nr. 24 (1). (În cazul ultimului regulament, simbolul suplimentar care urmează după numărul regulamentului indică faptul că coeficientul de absorbţie corectat este de 1,30 m-1.) Primele două numere de omologare indică faptul că la data la care au fost acordate omologările în cauză, Regulamentul nr. 95 a inclus seria 01 de amendamente şi Regulamentul nr. 24 a inclus seria 03 de amendamente.

---

(1)  Ultimul număr este dat doar cu titlu de exemplu.

---

ANEXA 3

PROCEDURA DE DETERMINARE A PUNCTULUI „H” ŞI A UNGHIULUI REAL AL TRUNCHIULUI PENTRU POZIŢIILE DE ŞEDERE ÎN AUTOVEHICULE

1.   OBIECT

Procedura descrisă în prezenta anexă este folosită pentru stabilirea poziţiei punctului „H” şi a unghiului real al trunchiului pentru una sau mai multe poziţii de şedere într-un autovehicul şi pentru a verifica relaţia dintre datele măsurătorilor şi specificaţiile de proiectare furnizate de constructorul vehiculului (1).

2.   DEFINIŢII

În sensul prezentei anexe:

| 2.1. | „date de referinţă” înseamnă una sau mai multe dintre următoarele caracteristici ale poziţiei de şedere: |
| --- | --- |

2.1.

„date de referinţă” înseamnă una sau mai multe dintre următoarele caracteristici ale poziţiei de şedere:

| 2.1.1. | punctul „H” şi punctul „R” şi relaţia dintre ele; |
| --- | --- |

2.1.1.

punctul „H” şi punctul „R” şi relaţia dintre ele;

| 2.1.2. | unghiul real al trunchiului şi unghiul prevăzut al trunchiului şi relaţia dintre ele; |
| --- | --- |

2.1.2.

unghiul real al trunchiului şi unghiul prevăzut al trunchiului şi relaţia dintre ele;

| 2.2. | „manechin tridimensional pentru determinarea punctului «H»” (manechin 3-D H) înseamnă dispozitivul folosit pentru determinarea punctelor „H” şi a unghiurilor reale ale trunchiului. Acest dispozitiv este descris în apendicele 1 la prezenta anexă; |
| --- | --- |

2.2.

„manechin tridimensional pentru determinarea punctului «H»” (manechin 3-D H) înseamnă dispozitivul folosit pentru determinarea punctelor „H” şi a unghiurilor reale ale trunchiului. Acest dispozitiv este descris în apendicele 1 la prezenta anexă;

| 2.3. | „punctul «H»” înseamnă centrul de pivotare între trunchiul şi coapsa manechinului 3-D H instalat pe scaunul vehiculului în conformitate cu punctul 4 de mai jos. Punctul „H” este situat în centrul liniei mediane a dispozitivului care se află între punctele de observare ale punctului „H” situate pe fiecare parte a manechinului 3-D H. Punctul „H” corespunde teoretic punctului „R” (pentru toleranţe, a se vedea punctul 3.2.2 de mai jos). Odată determinat în conformitate cu procedura descrisă la punctul 4, punctul „H” este considerat ca fiind fix în raport cu structura scaunului şi se deplasează împreună cu aceasta atunci când se reglează scaunul; |
| --- | --- |

2.3.

„punctul «H»” înseamnă centrul de pivotare între trunchiul şi coapsa manechinului 3-D H instalat pe scaunul vehiculului în conformitate cu punctul 4 de mai jos. Punctul „H” este situat în centrul liniei mediane a dispozitivului care se află între punctele de observare ale punctului „H” situate pe fiecare parte a manechinului 3-D H. Punctul „H” corespunde teoretic punctului „R” (pentru toleranţe, a se vedea punctul 3.2.2 de mai jos). Odată determinat în conformitate cu procedura descrisă la punctul 4, punctul „H” este considerat ca fiind fix în raport cu structura scaunului şi se deplasează împreună cu aceasta atunci când se reglează scaunul;

| 2.4. | „punctul «R»” sau „punctul de şedere de referinţă” înseamnă un punct definit pe planurile constructorului vehiculului pentru fiecare poziţie de şedere şi stabilit în raport cu sistemul de referinţă tridimensional; |
| --- | --- |

2.4.

„punctul «R»” sau „punctul de şedere de referinţă” înseamnă un punct definit pe planurile constructorului vehiculului pentru fiecare poziţie de şedere şi stabilit în raport cu sistemul de referinţă tridimensional;

| 2.5. | „linia trunchiului” înseamnă linia mediană a sondei manechinului 3-D H atunci când sonda se află în poziţia cea mai retrasă spre spate; |
| --- | --- |

2.5.

„linia trunchiului” înseamnă linia mediană a sondei manechinului 3-D H atunci când sonda se află în poziţia cea mai retrasă spre spate;

| 2.6. | „unghiul real al trunchiului” înseamnă unghiul măsurat între o linie verticală care trece prin punctul „H” şi linia trunchiului, folosind cvadrantul unghiului spatelui manechinului 3-D H. Unghiul real al trunchiului corespunde teoretic unghiului prevăzut al trunchiului (pentru toleranţe a se vedea punctul 3.2.2 de mai jos); |
| --- | --- |

2.6.

„unghiul real al trunchiului” înseamnă unghiul măsurat între o linie verticală care trece prin punctul „H” şi linia trunchiului, folosind cvadrantul unghiului spatelui manechinului 3-D H. Unghiul real al trunchiului corespunde teoretic unghiului prevăzut al trunchiului (pentru toleranţe a se vedea punctul 3.2.2 de mai jos);

| 2.7. | „unghiul prevăzut al trunchiului” înseamnă unghiul măsurat între o linie verticală care trece prin punctul „R” şi linia trunchiului într-o poziţie care corespunde poziţiei spătarului scaunului prevăzute de constructorul vehiculului; |
| --- | --- |

2.7.

„unghiul prevăzut al trunchiului” înseamnă unghiul măsurat între o linie verticală care trece prin punctul „R” şi linia trunchiului într-o poziţie care corespunde poziţiei spătarului scaunului prevăzute de constructorul vehiculului;

| 2.8. | „planul median al ocupantului” (C/LO) înseamnă planul median al manechinului 3-D H aşezat în fiecare poziţie prevăzută; el este reprezentat de coordonata punctului „H” pe axa „Y”. Pentru scaunele individuale, planul median al scaunului coincide cu planul median al ocupantului. Pentru celelalte scaune, planul median al ocupantului este specificat de către constructor; |
| --- | --- |

2.8.

„planul median al ocupantului” (C/LO) înseamnă planul median al manechinului 3-D H aşezat în fiecare poziţie prevăzută; el este reprezentat de coordonata punctului „H” pe axa „Y”. Pentru scaunele individuale, planul median al scaunului coincide cu planul median al ocupantului. Pentru celelalte scaune, planul median al ocupantului este specificat de către constructor;

| 2.9. | „sistem de referinţă tridimensional” înseamnă un sistem astfel cum este descris în apendicele 2 la prezenta anexă; |
| --- | --- |

2.9.

„sistem de referinţă tridimensional” înseamnă un sistem astfel cum este descris în apendicele 2 la prezenta anexă;

| 2.10. | „puncte de reper” reprezintă repere fizice (găuri, suprafeţe, semne sau crestături) pe caroseria vehiculului, astfel cum sunt definite de către constructor; |
| --- | --- |

2.10.

„puncte de reper” reprezintă repere fizice (găuri, suprafeţe, semne sau crestături) pe caroseria vehiculului, astfel cum sunt definite de către constructor;

| 2.11. | „asieta vehiculului” înseamnă poziţia vehiculului definită de coordonatele punctelor de reper în sistemul de referinţă tridimensional. |
| --- | --- |

2.11.

„asieta vehiculului” înseamnă poziţia vehiculului definită de coordonatele punctelor de reper în sistemul de referinţă tridimensional.

3.   CERINŢE

3.1.   Prezentarea datelor

Pentru fiecare poziţie pentru care sunt solicitate date de referinţă pentru a demonstra conformitatea cu dispoziţiile prezentei directive, trebuie prezentate toate sau o selecţie corespunzătoare a următoarelor date, sub forma indicată în apendicele 3 la prezenta anexă:

| 3.1.1. | coordonatele punctului „R” în raport cu sistemul de referinţă tridimensional; |
| --- | --- |

3.1.1.

coordonatele punctului „R” în raport cu sistemul de referinţă tridimensional;

| 3.1.2. | unghiul prevăzut al trunchiului; |
| --- | --- |

3.1.2.

unghiul prevăzut al trunchiului;

| 3.1.3. | toate indicaţiile necesare reglării scaunului (dacă este reglabil) până la poziţia de măsurare stabilită la punctul 4.3 de mai jos. |
| --- | --- |

3.1.3.

toate indicaţiile necesare reglării scaunului (dacă este reglabil) până la poziţia de măsurare stabilită la punctul 4.3 de mai jos.

3.2.   Relaţia dintre măsurători şi specificaţiile proiectate

| 3.2.1. | Coordonatele punctului „H” şi valoarea reală a unghiului trunchiului obţinute prin procedura stabilită la punctul 4 de mai jos se compară cu coordonatele punctului „R”, respectiv cu unghiul prevăzut al trunchiului indicat de constructorul vehiculului. |
| --- | --- |

3.2.1.

Coordonatele punctului „H” şi valoarea reală a unghiului trunchiului obţinute prin procedura stabilită la punctul 4 de mai jos se compară cu coordonatele punctului „R”, respectiv cu unghiul prevăzut al trunchiului indicat de constructorul vehiculului.

| 3.2.2. | Poziţiile relative ale punctului „R” şi „H” şi relaţia dintre unghiul prevăzut al trunchiului şi unghiul real al trunchiului se consideră satisfăcătoare pentru poziţia de şedere în cauză dacă punctul „H”, astfel cum este definit prin coordonatele sale, se situează într-un pătrat cu latura de 50 mm cu laturi orizontale şi verticale ale căror diagonale se intersectează în punctul „R” şi dacă unghiul real al trunchiului diferă cu cel mult 5o de unghiul prevăzut al trunchiului. |
| --- | --- |

3.2.2.

Poziţiile relative ale punctului „R” şi „H” şi relaţia dintre unghiul prevăzut al trunchiului şi unghiul real al trunchiului se consideră satisfăcătoare pentru poziţia de şedere în cauză dacă punctul „H”, astfel cum este definit prin coordonatele sale, se situează într-un pătrat cu latura de 50 mm cu laturi orizontale şi verticale ale căror diagonale se intersectează în punctul „R” şi dacă unghiul real al trunchiului diferă cu cel mult 5o de unghiul prevăzut al trunchiului.

| 3.2.3. | Dacă sunt întrunite aceste condiţii, punctul „R” şi unghiul prevăzut al trunchiului se folosesc pentru a demonstra conformitatea cu dispoziţiile prezentului regulament. |
| --- | --- |

3.2.3.

Dacă sunt întrunite aceste condiţii, punctul „R” şi unghiul prevăzut al trunchiului se folosesc pentru a demonstra conformitatea cu dispoziţiile prezentului regulament.

| 3.2.4. | În cazul în care punctul „H” sau unghiul real al trunchiului nu îndeplinesc cerinţele punctului 3.2.2 de mai sus, punctul „H” şi unghiul real al trunchiului se stabilesc de încă două ori (de trei ori în total). Dacă rezultatele a două dintre aceste trei operaţii îndeplinesc cerinţele, se aplică dispoziţiile de la punctul 3.2.3 de mai sus. |
| --- | --- |

3.2.4.

În cazul în care punctul „H” sau unghiul real al trunchiului nu îndeplinesc cerinţele punctului 3.2.2 de mai sus, punctul „H” şi unghiul real al trunchiului se stabilesc de încă două ori (de trei ori în total). Dacă rezultatele a două dintre aceste trei operaţii îndeplinesc cerinţele, se aplică dispoziţiile de la punctul 3.2.3 de mai sus.

| 3.2.5. | În cazul în care rezultatele a cel puţin două dintre cele trei operaţii descrise la punctul 3.2.4 de mai sus nu îndeplinesc cerinţele punctului 3.2.2 de mai sus sau dacă nu pot fi verificate deoarece constructorul nu a pus la dispoziţie informaţii referitoare la poziţia punctului „R” sau la unghiul prevăzut al trunchiului, centrul de greutate al celor trei puncte măsurate sau media celor trei unghiuri măsurate se folosesc şi se consideră ca fiind aplicabile în toate cazurile în care punctul „R” sau unghiul prevăzut al trunchiului sunt menţionate în prezentul regulament. |
| --- | --- |

3.2.5.

În cazul în care rezultatele a cel puţin două dintre cele trei operaţii descrise la punctul 3.2.4 de mai sus nu îndeplinesc cerinţele punctului 3.2.2 de mai sus sau dacă nu pot fi verificate deoarece constructorul nu a pus la dispoziţie informaţii referitoare la poziţia punctului „R” sau la unghiul prevăzut al trunchiului, centrul de greutate al celor trei puncte măsurate sau media celor trei unghiuri măsurate se folosesc şi se consideră ca fiind aplicabile în toate cazurile în care punctul „R” sau unghiul prevăzut al trunchiului sunt menţionate în prezentul regulament.

4.   PROCEDURA DE DETERMINARE A PUNCTULUI „H” ŞI A UNGHIULUI REAL AL TRUNCHIULUI

| 4.1. | Vehiculul trebuie precondiţionat la o temperatură de 20 ± 10 oC, la latitudinea constructorului, pentru a se asigura faptul că materialul scaunului ajunge la temperatura camerei. Dacă pe scaunul care urmează a fi verificat nu s-a mai stat, atunci o persoană sau un dispozitiv de 70-80 kg se va aşeza de două ori timp de câte un minut pentru a îndoi tapiţeria şi spatele scaunului. La cererea constructorului, toate ansamblurile scaunului rămân neîncărcate timp de minimum 30 de minute înainte de instalarea manechinului 3-D H. |
| --- | --- |

4.1.

Vehiculul trebuie precondiţionat la o temperatură de 20 ± 10 oC, la latitudinea constructorului, pentru a se asigura faptul că materialul scaunului ajunge la temperatura camerei. Dacă pe scaunul care urmează a fi verificat nu s-a mai stat, atunci o persoană sau un dispozitiv de 70-80 kg se va aşeza de două ori timp de câte un minut pentru a îndoi tapiţeria şi spatele scaunului. La cererea constructorului, toate ansamblurile scaunului rămân neîncărcate timp de minimum 30 de minute înainte de instalarea manechinului 3-D H.

| 4.2. | Vehiculul trebuie să aibă asieta definită în conformitate cu punctul 2.11 de mai sus. |
| --- | --- |

4.2.

Vehiculul trebuie să aibă asieta definită în conformitate cu punctul 2.11 de mai sus.

| 4.3. | Dacă este reglabil, scaunul trebuie fixat mai întâi în cea mai retrasă poziţie normală de conducere sau de utilizare, conform indicaţiilor constructorului vehiculului, luând în considerare doar reglarea longitudinală a scaunului, excluzând cursa scaunului utilizată în alte scopuri decât poziţiile normale pentru conducere sau utilizare. Dacă există alte moduri de reglare a scaunelor (vertical, unghiular, al spătarului etc.), acestea se reglează în poziţia specificată de constructorul vehiculului. Pentru scaunele cu suspensie, poziţia verticală trebuie să fie fixată rigid corespunzător poziţiei normale de conducere specificate de constructor. |
| --- | --- |

4.3.

Dacă este reglabil, scaunul trebuie fixat mai întâi în cea mai retrasă poziţie normală de conducere sau de utilizare, conform indicaţiilor constructorului vehiculului, luând în considerare doar reglarea longitudinală a scaunului, excluzând cursa scaunului utilizată în alte scopuri decât poziţiile normale pentru conducere sau utilizare. Dacă există alte moduri de reglare a scaunelor (vertical, unghiular, al spătarului etc.), acestea se reglează în poziţia specificată de constructorul vehiculului. Pentru scaunele cu suspensie, poziţia verticală trebuie să fie fixată rigid corespunzător poziţiei normale de conducere specificate de constructor.

| 4.4. | Zona poziţiei de şedere cu care intră în contact manechinul 3-D H trebuie acoperită cu o ţesătură de muselină de mărime suficientă şi cu textura corespunzătoare, descrisă ca ţesătură de bumbac uniformă cu 18,9 fire pe cm2 şi cântărind 0,228 kg/m2 sau material tricotat sau neţesut cu caracteristici echivalente. În cazul în care testul este efectuat în afara vehiculului, baza pe care este amplasat scaunul trebuie să aibă aceleaşi caracteristici esenţiale (2) ca şi podeaua vehiculului în care se foloseşte scaunul. |
| --- | --- |

4.4.

Zona poziţiei de şedere cu care intră în contact manechinul 3-D H trebuie acoperită cu o ţesătură de muselină de mărime suficientă şi cu textura corespunzătoare, descrisă ca ţesătură de bumbac uniformă cu 18,9 fire pe cm2 şi cântărind 0,228 kg/m2 sau material tricotat sau neţesut cu caracteristici echivalente. În cazul în care testul este efectuat în afara vehiculului, baza pe care este amplasat scaunul trebuie să aibă aceleaşi caracteristici esenţiale (2) ca şi podeaua vehiculului în care se foloseşte scaunul.

| 4.5. | Ansamblul scaun şi spate al manechinului 3-D H trebuie plasat în aşa fel încât planul median al ocupantului (C/LO) să coincidă cu planul median al manechinului 3-D H. La solicitarea constructorului, manechinul 3-D H poate fi deplasat spre interior faţă de C/LO dacă manechinul 3-D H este situat atât de mult în afară încât marginea scaunului nu permite echilibrarea manechinului 3-D H. |
| --- | --- |

4.5.

Ansamblul scaun şi spate al manechinului 3-D H trebuie plasat în aşa fel încât planul median al ocupantului (C/LO) să coincidă cu planul median al manechinului 3-D H. La solicitarea constructorului, manechinul 3-D H poate fi deplasat spre interior faţă de C/LO dacă manechinul 3-D H este situat atât de mult în afară încât marginea scaunului nu permite echilibrarea manechinului 3-D H.

| 4.6. | Se ataşează ansamblurile labelor picioarelor şi ale elementelor inferioare ale piciorului la ansamblul de şezut al manechinului, fie în mod individual, fie folosind bara T şi ansamblul elementelor inferioare ale piciorului. O linie care trece prin punctele de observare a punctului „H” trebuie să fie paralelă cu solul şi perpendiculară pe planul median longitudinal al scaunului. |
| --- | --- |

4.6.

Se ataşează ansamblurile labelor picioarelor şi ale elementelor inferioare ale piciorului la ansamblul de şezut al manechinului, fie în mod individual, fie folosind bara T şi ansamblul elementelor inferioare ale piciorului. O linie care trece prin punctele de observare a punctului „H” trebuie să fie paralelă cu solul şi perpendiculară pe planul median longitudinal al scaunului.

| 4.7. | Poziţia tălpilor şi a picioarelor manechinului 3-D H se reglează după cum urmează: |
| --- | --- |

4.7.

Poziţia tălpilor şi a picioarelor manechinului 3-D H se reglează după cum urmează:

4.7.1.   Poziţiile de şedere determinate: şoferul şi pasagerul din faţă de la margine

| 4.7.1.1. | Atât ansamblul labelor picioarelor, cât şi cel al picioarelor trebuie deplasate în faţă astfel încât labele picioarelor să aibă o poziţie naturală pe podea, dacă este necesar, între pedale. Dacă este posibil, laba piciorului stâng trebuie aşezată la aproximativ aceeaşi distanţă de partea stângă a planului median al manechinului 3-D H la care se află laba piciorului drept de partea dreaptă. Nivela cu bulă de aer cu ajutorul căreia se verifică orientarea transversală a manechinului 3-D H se poziţionează orizontal prin reglarea componentei de reazem, dacă este necesar, sau prin reglarea ansamblurilor labelor picioarelor şi al picioarelor în poziţie retrasă. Linia care trece prin punctele de observare a punctului „H” trebuie menţinută perpendicular pe planul median longitudinal al scaunului. |
| --- | --- |

4.7.1.1.

Atât ansamblul labelor picioarelor, cât şi cel al picioarelor trebuie deplasate în faţă astfel încât labele picioarelor să aibă o poziţie naturală pe podea, dacă este necesar, între pedale. Dacă este posibil, laba piciorului stâng trebuie aşezată la aproximativ aceeaşi distanţă de partea stângă a planului median al manechinului 3-D H la care se află laba piciorului drept de partea dreaptă. Nivela cu bulă de aer cu ajutorul căreia se verifică orientarea transversală a manechinului 3-D H se poziţionează orizontal prin reglarea componentei de reazem, dacă este necesar, sau prin reglarea ansamblurilor labelor picioarelor şi al picioarelor în poziţie retrasă. Linia care trece prin punctele de observare a punctului „H” trebuie menţinută perpendicular pe planul median longitudinal al scaunului.

| 4.7.1.2. | Dacă piciorul stâng nu poate fi ţinut paralel cu piciorul drept şi laba piciorului stâng nu poate fi susţinută de structură, se mişcă laba piciorului stâng până când este susţinută. Trebuie menţinută alinierea punctelor de observare. |
| --- | --- |

4.7.1.2.

Dacă piciorul stâng nu poate fi ţinut paralel cu piciorul drept şi laba piciorului stâng nu poate fi susţinută de structură, se mişcă laba piciorului stâng până când este susţinută. Trebuie menţinută alinierea punctelor de observare.

4.7.2.   Poziţiile de şedere determinate: scaunele din spate de la margine

Pentru scaunele din spate sau cele auxiliare, picioarele sunt aşezate conform specificaţiilor constructorului. Dacă labele picioarelor se sprijină pe părţi ale podelei situate la niveluri diferite, laba piciorului care intră prima în contact cu scaunul din faţă serveşte ca referinţă, iar cealaltă trebuie aşezată astfel încât nivela care determină orientarea transversală a scaunului să se situeze pe orizontală.

| 4.7.3. | Alte poziţii de şedere determinate:
  Trebuie urmată procedura generală menţionată la punctul 4.7.1 de mai sus cu excepţia faptului că labele picioarelor trebuie aşezate conform specificaţiilor constructorului vehiculului. |
| --- | --- |

4.7.3.

Alte poziţii de şedere determinate:

Trebuie urmată procedura generală menţionată la punctul 4.7.1 de mai sus cu excepţia faptului că labele picioarelor trebuie aşezate conform specificaţiilor constructorului vehiculului.

| 4.8. | Se pun greutăţile coapselor şi ale elementelor inferioare şi se echilibrează manechinul 3-D H. |
| --- | --- |

4.8.

Se pun greutăţile coapselor şi ale elementelor inferioare şi se echilibrează manechinul 3-D H.

| 4.9. | Se înclină elementul spatelui spate spre opritorul din faţă şi se îndepărtează manechinul 3-D H de spatele scaunului folosind bara T. Se repoziţionează manechinul 3-D H pe scaun printr-una din următoarele metode: |
| --- | --- |

4.9.

Se înclină elementul spatelui spate spre opritorul din faţă şi se îndepărtează manechinul 3-D H de spatele scaunului folosind bara T. Se repoziţionează manechinul 3-D H pe scaun printr-una din următoarele metode:

| 4.9.1. | Dacă manechinul 3-D H tinde să alunece înapoi, se foloseşte următoarea procedură. Se permite manechinului 3-D H să alunece înapoi până când nu mai este necesară aplicarea asupra barei T a unei forţe orizontale îndreptate înainte pentru a împiedica mişcarea, respectiv până când componenta de reazem intră în contact cu spătarul scaunului. Dacă este nevoie, se repoziţionează elementul inferior al piciorului. |
| --- | --- |

4.9.1.

Dacă manechinul 3-D H tinde să alunece înapoi, se foloseşte următoarea procedură. Se permite manechinului 3-D H să alunece înapoi până când nu mai este necesară aplicarea asupra barei T a unei forţe orizontale îndreptate înainte pentru a împiedica mişcarea, respectiv până când componenta de reazem intră în contact cu spătarul scaunului. Dacă este nevoie, se repoziţionează elementul inferior al piciorului.

| 4.9.2. | Dacă manechinul 3-D H nu tinde să alunece înapoi, se foloseşte următoarea procedură. Se împinge înapoi manechinul 3-D H prin aplicarea asupra barei T a unei forţe orizontale îndreptate înapoi până când componenta de reazem intră în contact cu spătarul scaunului (a se vedea figura 2 din apendicele 1 la prezenta anexă). |
| --- | --- |

4.9.2.

Dacă manechinul 3-D H nu tinde să alunece înapoi, se foloseşte următoarea procedură. Se împinge înapoi manechinul 3-D H prin aplicarea asupra barei T a unei forţe orizontale îndreptate înapoi până când componenta de reazem intră în contact cu spătarul scaunului (a se vedea figura 2 din apendicele 1 la prezenta anexă).

| 4.10. | Se aplică o forţă de 100 ± 10 N asupra ansamblului care cuprinde şezutul şi spatele manechinului 3-D H la intersecţia cvadrantului unghiului şoldului cu locaşul barei T. Direcţia de aplicare a forţei trebuie menţinută de-a lungul unei linii care trece prin intersecţia menţionată anterior spre un punct situat chiar deasupra locaşului barei de coapsă (a se vedea figura 2 din apendicele 1 la prezenta anexă). Apoi se reaşază cu atenţie componenta de spate pe spătarul scaunului. Pe întreaga durată a acestei proceduri trebuie să se lucreze cu atenţie pentru a împiedica alunecarea înainte a manechinului 3-D H. |
| --- | --- |

4.10.

Se aplică o forţă de 100 ± 10 N asupra ansamblului care cuprinde şezutul şi spatele manechinului 3-D H la intersecţia cvadrantului unghiului şoldului cu locaşul barei T. Direcţia de aplicare a forţei trebuie menţinută de-a lungul unei linii care trece prin intersecţia menţionată anterior spre un punct situat chiar deasupra locaşului barei de coapsă (a se vedea figura 2 din apendicele 1 la prezenta anexă). Apoi se reaşază cu atenţie componenta de spate pe spătarul scaunului. Pe întreaga durată a acestei proceduri trebuie să se lucreze cu atenţie pentru a împiedica alunecarea înainte a manechinului 3-D H.

| 4.11. | Se pun greutăţile feselor dreaptă şi stângă şi apoi alternativ cele opt greutăţi ale trunchiului. Se menţine echilibrul manechinului 3-D H. |
| --- | --- |

4.11.

Se pun greutăţile feselor dreaptă şi stângă şi apoi alternativ cele opt greutăţi ale trunchiului. Se menţine echilibrul manechinului 3-D H.

| 4.12. | Se înclină componenta de spate în faţă pentru a elibera presiunea asupra spătarului scaunului. Manechinul 3-D H se balansează dintr-o parte în alta pe un arc de 10o (5o de fiecare parte a planului median vertical) în trei cicluri complete pentru a elibera orice frecare acumulată între manechinul 3-D H şi scaun.
  În timpul acţiunii de balansare, bara T a manechinului 3-D H poate tinde să se deplaseze faţă de alinierea orizontală şi verticală specificată. De aceea, bara T trebuie reţinută prin aplicarea unei forţe laterale corespunzătoare în timpul mişcărilor de balansare. Reţinerea barei T şi balansarea manechinului 3-D H trebuie făcute cu atenţie pentru a evita aplicarea unor forţe exterioare necorespunzătoare pe direcţie verticală sau înainte şi înapoi.
  Labele picioarelor manechinului 3-D H nu trebuie ţinute în timpul acestei etape. Dacă acestea îşi schimbă poziţia, ar trebui lăsate pentru moment în acea poziţie.
  Se reaşază cu atenţie componenta de spate pe spătarul scaunului şi se verifică cele două nivele cu bulă de aer pentru poziţia zero. Dacă în timpul operaţiei de balansare a manechinului 3-D H labele picioarelor şi-au schimbat poziţia, acestea trebuie repoziţionate după cum urmează: | În mod alternativ, se ridică fiecare labă a piciorului de la podea, cât mai puţin posibil, până când aceasta nu se mai mişcă. În timpul acestei ridicări, labele picioarelor trebuie să fie libere să se rotească şi nu se aplică forţe spre înainte sau lateral. Atunci când fiecare labă a piciorului este reaşezată în poziţie, călcâiul trebuie să fie în contact cu structura desemnată în acest scop. |
| --- | --- | --- |

4.12.

Se înclină componenta de spate în faţă pentru a elibera presiunea asupra spătarului scaunului. Manechinul 3-D H se balansează dintr-o parte în alta pe un arc de 10o (5o de fiecare parte a planului median vertical) în trei cicluri complete pentru a elibera orice frecare acumulată între manechinul 3-D H şi scaun.

În timpul acţiunii de balansare, bara T a manechinului 3-D H poate tinde să se deplaseze faţă de alinierea orizontală şi verticală specificată. De aceea, bara T trebuie reţinută prin aplicarea unei forţe laterale corespunzătoare în timpul mişcărilor de balansare. Reţinerea barei T şi balansarea manechinului 3-D H trebuie făcute cu atenţie pentru a evita aplicarea unor forţe exterioare necorespunzătoare pe direcţie verticală sau înainte şi înapoi.

Labele picioarelor manechinului 3-D H nu trebuie ţinute în timpul acestei etape. Dacă acestea îşi schimbă poziţia, ar trebui lăsate pentru moment în acea poziţie.

Se reaşază cu atenţie componenta de spate pe spătarul scaunului şi se verifică cele două nivele cu bulă de aer pentru poziţia zero. Dacă în timpul operaţiei de balansare a manechinului 3-D H labele picioarelor şi-au schimbat poziţia, acestea trebuie repoziţionate după cum urmează:

În mod alternativ, se ridică fiecare labă a piciorului de la podea, cât mai puţin posibil, până când aceasta nu se mai mişcă. În timpul acestei ridicări, labele picioarelor trebuie să fie libere să se rotească şi nu se aplică forţe spre înainte sau lateral. Atunci când fiecare labă a piciorului este reaşezată în poziţie, călcâiul trebuie să fie în contact cu structura desemnată în acest scop.

| | Se verifică nivela laterală cu bulă de aer pentru poziţia zero; dacă este necesar, se aplică o forţă laterală asupra părţii superioare a componentei de spate, suficientă pentru a echilibra componenta de reazem a manechinului 3-D H pe scaun. |
| --- | --- |

Se verifică nivela laterală cu bulă de aer pentru poziţia zero; dacă este necesar, se aplică o forţă laterală asupra părţii superioare a componentei de spate, suficientă pentru a echilibra componenta de reazem a manechinului 3-D H pe scaun.

| 4.13. | Atunci când se ţine bara T pentru a împiedica alunecarea în faţă a manechinului 3-D H pe perna scaunului, se procedează după cum urmează:






  (a) | se reaşază componenta de spate pe spătarul scaunului; |
| --- | --- | --- |

4.13.

Atunci când se ţine bara T pentru a împiedica alunecarea în faţă a manechinului 3-D H pe perna scaunului, se procedează după cum urmează:

(a)

se reaşază componenta de spate pe spătarul scaunului;

| (b) | alternativ, se aplică şi se eliberează o forţă orizontală orientată înapoi, care nu depăşeşte 25 N, asupra barei unghiului spatelui la o înălţime corespunzătoare aproximativ centrului greutăţilor trunchiului până când cvadrantul unghiului şoldului indică obţinerea unei poziţii stabile după încetarea exercitării presiunii. Se procedează cu atenţie pentru a evita aplicarea unor forţe exterioare orientate în jos sau lateral asupra manechinului 3-D H. Dacă este necesară o nouă echilibrare a manechinului 3-D H, se roteşte componenta de spate înainte, se reechilibrează şi se repetă procedura de la punctul 4.12. |
| --- | --- |

(b)

alternativ, se aplică şi se eliberează o forţă orizontală orientată înapoi, care nu depăşeşte 25 N, asupra barei unghiului spatelui la o înălţime corespunzătoare aproximativ centrului greutăţilor trunchiului până când cvadrantul unghiului şoldului indică obţinerea unei poziţii stabile după încetarea exercitării presiunii. Se procedează cu atenţie pentru a evita aplicarea unor forţe exterioare orientate în jos sau lateral asupra manechinului 3-D H. Dacă este necesară o nouă echilibrare a manechinului 3-D H, se roteşte componenta de spate înainte, se reechilibrează şi se repetă procedura de la punctul 4.12.

| 4.14. | Se efectuează toate măsurătorile: |
| --- | --- |

4.14.

Se efectuează toate măsurătorile:

| 4.14.1. | Coordonatele punctului „H” se măsoară în raport cu sistemul tridimensional de referinţă. |
| --- | --- |

4.14.1.

Coordonatele punctului „H” se măsoară în raport cu sistemul tridimensional de referinţă.

| 4.14.2. | Unghiul real al trunchiului se citeşte pe cvadrantul unghiului spatelui de pe manechinul 3-D H cu sonda în poziţia maximă spre înapoi. |
| --- | --- |

4.14.2.

Unghiul real al trunchiului se citeşte pe cvadrantul unghiului spatelui de pe manechinul 3-D H cu sonda în poziţia maximă spre înapoi.

| 4.15. | Dacă se doreşte o reinstalare a manechinului 3-D H, ansamblul scaunului trebuie să stea neîncărcat timp de cel puţin 30 de minute înainte de reinstalare. Manechinul 3-D H nu ar trebui lăsat încărcat pe ansamblul scaunului mai mult decât timpul necesar efectuării testului. |
| --- | --- |

4.15.

Dacă se doreşte o reinstalare a manechinului 3-D H, ansamblul scaunului trebuie să stea neîncărcat timp de cel puţin 30 de minute înainte de reinstalare. Manechinul 3-D H nu ar trebui lăsat încărcat pe ansamblul scaunului mai mult decât timpul necesar efectuării testului.

| 4.16. | Dacă scaunele de pe acelaşi rând pot fi considerate similare (banchete, scaune identice etc.), se determină doar un punct „H” şi un „unghi real al trunchiului” pentru fiecare rând de scaune, manechinul 3-D H descris în apendicele 1 la prezenta anexă fiind aşezat într-un loc considerat a fi reprezentativ pentru rândul respectiv. Acest loc este: |
| --- | --- |

4.16.

Dacă scaunele de pe acelaşi rând pot fi considerate similare (banchete, scaune identice etc.), se determină doar un punct „H” şi un „unghi real al trunchiului” pentru fiecare rând de scaune, manechinul 3-D H descris în apendicele 1 la prezenta anexă fiind aşezat într-un loc considerat a fi reprezentativ pentru rândul respectiv. Acest loc este:

| 4.16.1. | în cazul rândului din faţă, scaunul conducătorului auto; |
| --- | --- |

4.16.1.

în cazul rândului din faţă, scaunul conducătorului auto;

| 4.16.2. | în cazul rândului sau rândurilor din spate, un scaun de la margine. |
| --- | --- |

4.16.2.

în cazul rândului sau rândurilor din spate, un scaun de la margine.

---

(1)  În orice poziţie de şedere, alta decât cea din locurile din faţă, în care punctul „H” nu poate fi determinat folosind manechinul tridimensional pentru determinarea punctului „H” sau alte proceduri, punctul „R” indicat de constructor poate fi luat drept referinţă de autorităţile competente, dacă acestea consideră necesar.

(2)  Unghiul de înclinaţie, diferenţa de înălţime cu montarea pe soclu, textura suprafeţei etc.

Apendicele 1

DESCRIEREA MANECHINULUI TRIDIMENSIONAL PENTRU DETERMINAREA PUNCTULUI „H” (1)

(manechinul 3-D H)

1.   COMPONENTE DE SPATE ŞI DE REAZEM

Componentele de spate şi de reazem sunt construite din plastic armat şi metal; ele imită trunchiul şi coapsa umană şi sunt articulate mecanic în punctul „H”. Pentru măsurarea unghiului real al trunchiului, la sonda articulată la punctul „H” este montat un cvadrant. O tijă reglabilă a coapsei, ataşată la componenta de reazem, stabileşte linia mediană a coapsei şi serveşte ca linie de referinţă pentru cvadrantul unghiului şoldului.

2.   ELEMENTELE CORPULUI ŞI ALE PICIOARELOR

Segmentele inferioare ale picioarelor sunt conectate la ansamblul componentei de reazem prin bara în T de articulare a genunchilor, care este o extensie laterală a tijei reglabile a coapsei. În segmentele inferioare ale picioarelor sunt încorporaţi cvadranţi pentru măsurarea unghiurilor genunchilor. Ansamblurile pantofilor şi labelor picioarelor sunt calibrate pentru măsurarea unghiului labelor picioarelor. Două nivele cu bulă de aer orientează dispozitivul în spaţiu. Greutăţile corpului sunt plasate în centrele de greutate corespunzătoare pentru a obţine o apăsare a scaunului echivalentă cu cea produsă de un bărbat de 76 kg. Este necesar să se verifice ca toate articulaţiile manechinului 3-D H să se mişte liber şi fără fricţiuni semnificative.

Figura 1

Denumirea componentelor manechinului 3-D H

Image

Figura 2

Dimensiunile elementelor manechinului 3-D H şi distribuirea greutăţii

Image

---

(1)  Pentru detalii privind construcţia manechinului 3-D H, adresaţi-vă Societăţii Inginerilor de Autovehicule (SAE), 400 Commonwealth Drive, Warrendale, Pennsylvania 15096, Statele Unite ale Americii.

Aparatul corespunde celui descris în standardul ISO 6549:1980.

Apendicele 2

SISTEMUL DE REFERINŢĂ TRIDIMENSIONAL

| 1. | Sistemul de referinţă tridimensional este definit de trei planuri ortogonale stabilite de constructorul vehiculului (a se vedea figura) (1). |
| --- | --- |

1.

Sistemul de referinţă tridimensional este definit de trei planuri ortogonale stabilite de constructorul vehiculului (a se vedea figura) (1).

| 2. | Asieta vehiculului este stabilită prin aşezarea vehiculului pe suprafaţa de susţinere, astfel încât coordonatele punctelor de reper să corespundă valorilor indicate de constructor. |
| --- | --- |

2.

Asieta vehiculului este stabilită prin aşezarea vehiculului pe suprafaţa de susţinere, astfel încât coordonatele punctelor de reper să corespundă valorilor indicate de constructor.

| 3. | Coordonatele punctelor „R” şi „H” sunt stabilite în raport cu punctele de reper definite de constructorul vehiculului. |
| --- | --- |

3.

Coordonatele punctelor „R” şi „H” sunt stabilite în raport cu punctele de reper definite de constructorul vehiculului.

Figură

Sistemul de referinţă tridimensional

Image

---

(1)  Sistemul de referinţă corespunde standardului ISO 4130:1978.

Apendicele 3

DATE DE REFERINŢĂ PRIVIND POZIŢIILE DE ŞEDERE

1.   CODIFICAREA DATELOR DE REFERINŢĂ

Datele de referinţă sunt enumerate consecutiv pentru fiecare poziţie de şedere. Poziţiile de şedere sunt identificate printr-un cod format din două caractere. Primul caracter este o cifră arabă şi desemnează rândul de scaune, numărând din faţa spre spatele vehiculului. Al doilea caracter este o majusculă care desemnează poziţia într-un rând, privind în sensul deplasării înainte a vehiculului; se folosesc următoarele litere:

| L | = | stânga, |
| --- | --- | --- |
| C | = | centru, |
| R | = | dreapta |

L

=

stânga,

C

=

centru,

R

=

dreapta

2.   DESCRIEREA ASIETEI VEHICULULUI

| 2.1. | Coordonatele punctelor de reper
  X ..............................
  Y ..............................
  Z .............................. |
| --- | --- |

2.1.

Coordonatele punctelor de reper

X ..............................

Y ..............................

Z ..............................

3.   LISTA DATELOR DE REFERINŢĂ

| 3.1. | Poziţie de şedere: .............................. |
| --- | --- |

3.1.

Poziţie de şedere: ..............................

| 3.1.1. | Coordonatele punctului „R”
  X ..............................
  Y ..............................
  Z .............................. |
| --- | --- |

3.1.1.

Coordonatele punctului „R”

X ..............................

Y ..............................

Z ..............................

| 3.1.2. | Unghiul prevăzut al trunchiului: .............................. |
| --- | --- |

3.1.2.

Unghiul prevăzut al trunchiului: ..............................

| 3.1.3. | Specificaţii pentru reglarea scaunului (1)

  orizontal: ..............................
  vertical: ..............................
  unghiular: ..............................
  unghiul trunchiului: .............................. |
| --- | --- |

3.1.3.

Specificaţii pentru reglarea scaunului (1)

orizontal: ..............................

vertical: ..............................

unghiular: ..............................

unghiul trunchiului: ..............................

Notă: Datele de referinţă pentru următoarele poziţii se trec pe listă la punctele 3.2, 3.3 etc.

---

(1)  A se tăia menţiunile inutile.

---

ANEXA 4

PROCEDURA TESTULUI DE COLIZIUNE

1.   ECHIPAMENTE

1.1.   Zona de testare

Zona de testare trebuie să fie de dimensiuni suficiente pentru instalarea sistemului de propulsie a barierei mobile deformabile şi pentru a permite, după impact, deplasarea vehiculului care intră în impact şi instalarea echipamentelor de testare. Perimetrul în care are loc impactul vehiculului şi deplasarea trebuie să fie orizontal, plan şi fără inegalităţi, reprezentativ pentru o suprafaţă carosabilă normală, uscată şi regulată.

2.   CONDIŢII DE TESTARE

| 2.1. | Vehiculul supus testului trebuie să fie staţionar. |
| --- | --- |

2.1.

Vehiculul supus testului trebuie să fie staţionar.

| 2.2. | Bariera mobilă deformabilă trebuie să prezinte caracteristicile stabilite în anexa 5 la prezentul regulament. Cerinţele de examinare a acestor caracteristici sunt incluse în apendicele la anexa 5. Bariera mobilă deformabilă trebuie să fie echipată cu un dispozitiv adecvat pentru a preveni un al doilea impact cu vehiculul lovit. |
| --- | --- |

2.2.

Bariera mobilă deformabilă trebuie să prezinte caracteristicile stabilite în anexa 5 la prezentul regulament. Cerinţele de examinare a acestor caracteristici sunt incluse în apendicele la anexa 5. Bariera mobilă deformabilă trebuie să fie echipată cu un dispozitiv adecvat pentru a preveni un al doilea impact cu vehiculul lovit.

| 2.3. | Traiectoria planului vertical longitudinal median al barierei mobile deformabile trebuie să fie perpendiculară pe planul vertical longitudinal median al vehiculului intrat în impact. |
| --- | --- |

2.3.

Traiectoria planului vertical longitudinal median al barierei mobile deformabile trebuie să fie perpendiculară pe planul vertical longitudinal median al vehiculului intrat în impact.

| 2.4. | Planul vertical longitudinal median al barierei deformabile mobile trebuie să coincidă, cu o abatere de circa ± 25 mm, cu un plan transversal vertical care trece prin punctul „R” al scaunului din faţă amplasat pe partea lovită a vehiculului testat. Planul orizontal median limitat de planurile verticale laterale tangente la extremităţile părţii frontale trebuie să fie, în momentul impactului, încadrat de două planuri determinate înaintea testului şi situate cu 25 mm deasupra şi dedesubtul planului definit anterior. |
| --- | --- |

2.4.

Planul vertical longitudinal median al barierei deformabile mobile trebuie să coincidă, cu o abatere de circa ± 25 mm, cu un plan transversal vertical care trece prin punctul „R” al scaunului din faţă amplasat pe partea lovită a vehiculului testat. Planul orizontal median limitat de planurile verticale laterale tangente la extremităţile părţii frontale trebuie să fie, în momentul impactului, încadrat de două planuri determinate înaintea testului şi situate cu 25 mm deasupra şi dedesubtul planului definit anterior.

| 2.5. | Aparatura de măsurare trebuie să fie conformă cu standardul ISO 6487:1987, în absenţa unor dispoziţii contrare ale prezentului regulament. |
| --- | --- |

2.5.

Aparatura de măsurare trebuie să fie conformă cu standardul ISO 6487:1987, în absenţa unor dispoziţii contrare ale prezentului regulament.

| 2.6. | Temperatura stabilizată a manechinului de testare în momentul testului la coliziune laterală trebuie să fie de 22 ± 4 oC. |
| --- | --- |

2.6.

Temperatura stabilizată a manechinului de testare în momentul testului la coliziune laterală trebuie să fie de 22 ± 4 oC.

3.   VITEZA DE TESTARE

Viteza barierei deformabile mobile în momentul impactului trebuie să fie de 50 ± 1 km/h. Această viteză trebuie să fie stabilizată la cel puţin 0,5 m înainte de impact. Precizia măsurătorii: 1 %. Cu toate acestea, dacă testul a fost efectuat la o viteză de impact mai mare şi vehiculul a întrunit cerinţele, testul este considerat satisfăcător.

4.   STAREA VEHICULULUI

4.1.   Specificaţii generale

Vehiculul de testare trebuie să fie reprezentativ pentru producţia în serie, să includă toate echipamentele prevăzute în mod normal şi să fie în stare normală de funcţionare. Se pot omite sau înlocui unele componente prin mase echivalente acolo unde omiterea sau substituţia respectivă nu are absolut niciun efect asupra rezultatelor testului.

4.2.   Specificaţii privind echiparea vehiculului

Vehiculul de testare trebuie să posede toate echipamentele sau accesoriile opţionale care pot să influenţeze rezultatele testului.

4.3.   Masa vehiculului

| 4.3.1. | Vehiculul de testare trebuie să aibă masa de referinţă definită la punctul 2.10 din prezentul regulament. Masa vehiculului se ajustează la masa de referinţă cu o toleranţă de ± 1 %. |
| --- | --- |

4.3.1.

Vehiculul de testare trebuie să aibă masa de referinţă definită la punctul 2.10 din prezentul regulament. Masa vehiculului se ajustează la masa de referinţă cu o toleranţă de ± 1 %.

| 4.3.2. | Rezervorul de carburant trebuie să fie umplut cu apă într-o cantitate reprezentând 90 % din masa încărcăturii totale de carburant specificate de constructor. |
| --- | --- |

4.3.2.

Rezervorul de carburant trebuie să fie umplut cu apă într-o cantitate reprezentând 90 % din masa încărcăturii totale de carburant specificate de constructor.

| 4.3.3. | Toate celelalte sisteme (frâne, sistemul de răcire etc.) pot să fie goale; în acest caz, masa lichidelor trebuie să fie compensată. |
| --- | --- |

4.3.3.

Toate celelalte sisteme (frâne, sistemul de răcire etc.) pot să fie goale; în acest caz, masa lichidelor trebuie să fie compensată.

| 4.3.4. | Dacă masa aparaturii de măsurat de la bordul vehiculului depăşeşte cele 25 kg permise, aceasta poate fi compensată prin reduceri care să nu aibă un efect semnificativ asupra rezultatelor testului. |
| --- | --- |

4.3.4.

Dacă masa aparaturii de măsurat de la bordul vehiculului depăşeşte cele 25 kg permise, aceasta poate fi compensată prin reduceri care să nu aibă un efect semnificativ asupra rezultatelor testului.

| 4.3.5. | Masa aparaturii de măsurat nu trebuie să modifice sarcina de referinţă pe fiecare osie cu mai mult de 5 %, fiecare variaţie nedepăşind 20 kg. |
| --- | --- |

4.3.5.

Masa aparaturii de măsurat nu trebuie să modifice sarcina de referinţă pe fiecare osie cu mai mult de 5 %, fiecare variaţie nedepăşind 20 kg.

5.   PREGĂTIREA VEHICULULUI

| 5.1. | Geamurile laterale trebuie să fie închise, cel puţin pe partea impactului. |
| --- | --- |

5.1.

Geamurile laterale trebuie să fie închise, cel puţin pe partea impactului.

| 5.2. | Portierele trebuie să fie închise, dar nu încuiate. |
| --- | --- |

5.2.

Portierele trebuie să fie închise, dar nu încuiate.

| 5.3. | Transmisia trebuie să fie în punctul mort, iar frâna de mână neacţionată. |
| --- | --- |

5.3.

Transmisia trebuie să fie în punctul mort, iar frâna de mână neacţionată.

| 5.4. | Reglajele scaunelor, dacă există, trebuie să fie cele specificate de constructorul vehiculului. |
| --- | --- |

5.4.

Reglajele scaunelor, dacă există, trebuie să fie cele specificate de constructorul vehiculului.

| 5.5. | Scaunul pe care este aşezat manechinul şi elementele sale, dacă este reglabil, trebuie reglat după cum urmează: |
| --- | --- |

5.5.

Scaunul pe care este aşezat manechinul şi elementele sale, dacă este reglabil, trebuie reglat după cum urmează:

| 5.5.1. | Maneta de reglare longitudinală este plasată astfel încât mecanismul de blocare să asigure poziţia cea mai apropiată de poziţia medie, între poziţia cea mai din faţă şi cea mai din spate; dacă această poziţie se află între două caneluri, se utilizează cea mai din spate. |
| --- | --- |

5.5.1.

Maneta de reglare longitudinală este plasată astfel încât mecanismul de blocare să asigure poziţia cea mai apropiată de poziţia medie, între poziţia cea mai din faţă şi cea mai din spate; dacă această poziţie se află între două caneluri, se utilizează cea mai din spate.

| 5.5.2. | Tetiera este reglată în înălţime astfel încât suprafaţa superioară să se afle la acelaşi nivel cu centrul de greutate al capului manechinului; dacă acest lucru nu este posibil, tetiera trebuie să fie în poziţia cea mai de sus posibilă. |
| --- | --- |

5.5.2.

Tetiera este reglată în înălţime astfel încât suprafaţa superioară să se afle la acelaşi nivel cu centrul de greutate al capului manechinului; dacă acest lucru nu este posibil, tetiera trebuie să fie în poziţia cea mai de sus posibilă.

| 5.5.3. | În absenţa unor specificaţii contrare ale constructorului, spătarul scaunului trebuie fixat astfel încât linia de referinţă a trunchiului manechinului tridimensional pentru determinarea punctului „H” să se afle într-un unghi de 25o ± 1o spre spate. |
| --- | --- |

5.5.3.

În absenţa unor specificaţii contrare ale constructorului, spătarul scaunului trebuie fixat astfel încât linia de referinţă a trunchiului manechinului tridimensional pentru determinarea punctului „H” să se afle într-un unghi de 25o ± 1o spre spate.

| 5.5.4. | Toate celelalte reglări ale scaunului trebuie să fie în poziţia mediană a cursei, totuşi, reglarea în înălţime trebuie să se afle în punctul corespunzător scaunului fix, dacă tipul de vehicul este echipat cu scaune fixe şi reglabile. Dacă nu există poziţii de blocare în punctele mediane respective ale culisării, se utilizează poziţiile imediat următoare din spate, de jos sau din exteriorul punctelor mediane. Pentru reglări rotative (de înclinare), „în spate” înseamnă direcţia de reglare care deplasează capul manechinului spre spate. Dacă manechinul iese în afara volumului normal al pasagerului, de exemplu cu capul în căptuşeala plafonului, atunci trebuie să se prevadă un spaţiu de 1 cm utilizând reglările suplimentare, respectiv ale unghiul spătarului scaunului sau reglajul longitudinal, în această ordine. |
| --- | --- |

5.5.4.

Toate celelalte reglări ale scaunului trebuie să fie în poziţia mediană a cursei, totuşi, reglarea în înălţime trebuie să se afle în punctul corespunzător scaunului fix, dacă tipul de vehicul este echipat cu scaune fixe şi reglabile. Dacă nu există poziţii de blocare în punctele mediane respective ale culisării, se utilizează poziţiile imediat următoare din spate, de jos sau din exteriorul punctelor mediane. Pentru reglări rotative (de înclinare), „în spate” înseamnă direcţia de reglare care deplasează capul manechinului spre spate. Dacă manechinul iese în afara volumului normal al pasagerului, de exemplu cu capul în căptuşeala plafonului, atunci trebuie să se prevadă un spaţiu de 1 cm utilizând reglările suplimentare, respectiv ale unghiul spătarului scaunului sau reglajul longitudinal, în această ordine.

| 5.6. | În absenţa unor specificaţii contrare ale constructorului, celelalte scaune din faţă trebuie să fie reglate, dacă este posibil, în aceeaşi poziţie ca şi scaunul în care se află manechinul. |
| --- | --- |

5.6.

În absenţa unor specificaţii contrare ale constructorului, celelalte scaune din faţă trebuie să fie reglate, dacă este posibil, în aceeaşi poziţie ca şi scaunul în care se află manechinul.

| 5.7. | Dacă volanul este reglabil, toate reglajele trebuie poziţionate în punctul de mijloc al cursei lor. |
| --- | --- |

5.7.

Dacă volanul este reglabil, toate reglajele trebuie poziţionate în punctul de mijloc al cursei lor.

| 5.8. | Pneurile trebuie umflate la presiunea specificată de constructorul vehiculului. |
| --- | --- |

5.8.

Pneurile trebuie umflate la presiunea specificată de constructorul vehiculului.

| 5.9. | Vehiculul de testare trebuie poziţionat orizontal faţă de axa de rulare şi menţinut în această poziţie prin suporturi până când manechinul de testare la coliziune laterală este aşezat la locul stabilit şi după ce au fost făcute toate pregătirile. |
| --- | --- |

5.9.

Vehiculul de testare trebuie poziţionat orizontal faţă de axa de rulare şi menţinut în această poziţie prin suporturi până când manechinul de testare la coliziune laterală este aşezat la locul stabilit şi după ce au fost făcute toate pregătirile.

| 5.10. | Vehiculul trebuie să se afle în poziţie normală în condiţiile stabilite la punctul 4.3. Vehiculele cu suspensie care permit reglarea gărzii la sol trebuie testate în condiţii normale de utilizare la 50 km/h conform specificaţiilor constructorului. Aceste condiţii se asigură cu ajutorul unor suporturi suplimentare, dacă este necesar, dar aceste suporturi nu trebuie să influenţeze comportamentul vehiculului testat în timpul impactului. |
| --- | --- |

5.10.

Vehiculul trebuie să se afle în poziţie normală în condiţiile stabilite la punctul 4.3. Vehiculele cu suspensie care permit reglarea gărzii la sol trebuie testate în condiţii normale de utilizare la 50 km/h conform specificaţiilor constructorului. Aceste condiţii se asigură cu ajutorul unor suporturi suplimentare, dacă este necesar, dar aceste suporturi nu trebuie să influenţeze comportamentul vehiculului testat în timpul impactului.

6.   MANECHINUL DE TESTARE LA COLIZIUNE LATERALĂ ŞI INSTALAREA ACESTUIA

| 6.1. | Manechinul de testare la coliziune laterală trebuie să respecte specificaţiile din anexa 6 şi să fie instalat pe scaunul din faţă pe partea impactului conform procedurii stabilite în anexa 7 la prezentul regulament. |
| --- | --- |

6.1.

Manechinul de testare la coliziune laterală trebuie să respecte specificaţiile din anexa 6 şi să fie instalat pe scaunul din faţă pe partea impactului conform procedurii stabilite în anexa 7 la prezentul regulament.

| 6.2. | Se folosesc centurile de siguranţă sau alte sisteme de reţinere specificate pentru vehicul. Centurile trebuie să aparţină unui tip omologat, în conformitate cu Regulamentul nr. 16 şi cu alte cerinţe echivalente, şi montate pe ancoraje în conformitate cu dispoziţiile Regulamentului nr. 14 şi cu alte cerinţe echivalente. |
| --- | --- |

6.2.

Se folosesc centurile de siguranţă sau alte sisteme de reţinere specificate pentru vehicul. Centurile trebuie să aparţină unui tip omologat, în conformitate cu Regulamentul nr. 16 şi cu alte cerinţe echivalente, şi montate pe ancoraje în conformitate cu dispoziţiile Regulamentului nr. 14 şi cu alte cerinţe echivalente.

| 6.3. | Centura de siguranţă sau sistemele de reţinere trebuie să fie reglate pentru a se potrivi manechinului în conformitate cu instrucţiunile constructorului; dacă aceste instrucţiuni lipsesc, reglajul înălţimii trebuie fixat în poziţie mediană; dacă această poziţie nu este posibilă, se utilizează poziţia imediat inferioară. |
| --- | --- |

6.3.

Centura de siguranţă sau sistemele de reţinere trebuie să fie reglate pentru a se potrivi manechinului în conformitate cu instrucţiunile constructorului; dacă aceste instrucţiuni lipsesc, reglajul înălţimii trebuie fixat în poziţie mediană; dacă această poziţie nu este posibilă, se utilizează poziţia imediat inferioară.

7.   MĂSURĂTORI DE EFECTUAT ASUPRA MANECHINULUI DE TESTARE LA COLIZIUNE LATERALĂ

| 7.1. | Se înregistrează valorile indicate de următoarele aparate de măsurare. |
| --- | --- |

7.1.

Se înregistrează valorile indicate de următoarele aparate de măsurare.

7.1.1.   Măsurători la nivelul capului manechinului

Acceleraţia triaxială rezultantă din centrul de greutate al capului. Canalul de măsură la nivelul capului trebuie să fie conform cu ISO 6487:1987 cu următoarele valori:

CFC: 1 000 Hz şi

CAC: 150 g

7.1.2.   Măsurători la nivelul toracelui manechinului

Cele trei canale de măsurare a deformării cutiei toracice trebuie fie conforme cu ISO 6487:1987

CFC: 1 000 Hz

CAC: 60 mm

7.1.3.   Măsurători la nivelul bazinului manechinului

Canalul de măsurare a forţei aplicate bazinului trebuie să fie conform cu ISO 6487:1987

CFC: 1 000 Hz

CAC: 15 kN

7.1.4.   Măsurători la nivelul abdomenului manechinului

Canalele de măsură a forţei aplicate abdomenului trebuie să fie conforme cu ISO 6487:1987

CFC: 1 000 Hz

CAC: 5 kN

Apendicele 1

DETERMINAREA CRITERIILOR DE PERFORMANŢĂ

Rezultatele solicitate ale testelor sunt specificate în punctul 5.2 din prezentul regulament.

1.   CRITERII DE PERFORMANŢĂ CAP (HPC)

Atunci când are loc un contact cu capul, acest criteriu de performanţă se calculează pentru durata totală dintre contactul iniţial şi ultimul moment al contactului.

HPC este valoarea maximă a expresiei:

Formula

unde a este acceleraţia rezultantă din centrul de greutate al capului în metri pe secundă împărţită la 9,81 înregistrată în funcţie de timp şi filtrată prin canalul cu clasa de frecvenţă de 1 000 Hz; t1 şi t2 sunt oricare două momente dintre contactul iniţial şi ultimul moment al contactului final.

2.   CRITERIILE DE PERFORMANŢĂ TORACE

| 2.1. | Deformarea cutiei toracice: deformarea cutiei toracice este valoarea maximă a deformaţiei la nivelul oricărei coaste, determinată de traductoarele de deplasare a toracelui, al căror semnal este filtrat prin canalul cu clasa de frecvenţă de 180 Hz. |
| --- | --- |

2.1.

Deformarea cutiei toracice: deformarea cutiei toracice este valoarea maximă a deformaţiei la nivelul oricărei coaste, determinată de traductoarele de deplasare a toracelui, al căror semnal este filtrat prin canalul cu clasa de frecvenţă de 180 Hz.

| 2.2. | Criteriul referitor la viscere: reacţia maximă de răspuns a viscerelor este valoarea maximă a VC la nivelul oricărei coaste, care se calculează din rezultatul instantaneu al compresiei relative a toracelui în ceea ce priveşte jumătatea de cutie toracică şi viteza de comprimare obţinută prin diferenţierea compresiei, filtrată prin canalul cu clasa de frecvenţă de 180 Hz. În scopul acestui calcul, lăţimea standard a unei jumătăţi a cutiei toracice este de 140 mm.



  unde D (metri) = deformarea coastelor
  Algoritmul de calcul utilizat este stabilit în anexa 4 apendicele 2. |
| --- | --- |

2.2.

Criteriul referitor la viscere: reacţia maximă de răspuns a viscerelor este valoarea maximă a VC la nivelul oricărei coaste, care se calculează din rezultatul instantaneu al compresiei relative a toracelui în ceea ce priveşte jumătatea de cutie toracică şi viteza de comprimare obţinută prin diferenţierea compresiei, filtrată prin canalul cu clasa de frecvenţă de 180 Hz. În scopul acestui calcul, lăţimea standard a unei jumătăţi a cutiei toracice este de 140 mm.

Formula

unde D (metri) = deformarea coastelor

Algoritmul de calcul utilizat este stabilit în anexa 4 apendicele 2.

3.   CRITERIUL PROTECŢIEI ABDOMINALE

Forţa maximă asupra abdomenului este valoarea maximă a sumei celor trei forţe măsurate de trei traductoare de forţă montate la 39 mm sub suprafaţa părţii de impact, CFC 600 Hz.

4.   CRITERIUL DE PERFORMANŢĂ A BAZINULUI

Forţa maximă asupra simfizei pubiene (PSPF) este forţa maximă măsurată de un traductor de forţă la simfiza pubiană a bazinului, filtrată prin canalul cu clasa de frecvenţă de 600 Hz.

Apendicele 2

PROCEDURA DE CALCUL A CRITERIULUI REFERITOR LA VISCERE PENTRU EUROSID 1

Criteriul referitor la viscere VC se calculează ca rezultat instantaneu al compresiei şi al ratei de deformare a toracelui. Ambele sunt derivate din măsurarea deformării la nivelul toracelui. Deformarea la nivelul toracelui se filtrează o singură dată prin canalul cu clasa de frecvenţă de 180. Compresia în momentul (t) se calculează ca deviaţie de la acest semnal filtrat exprimat ca proporţie a semilăţimii cutei toracice EUROSID 1, măsurat pe coastele de metal (0,14 m):

Formula

Viteza de deformare toracică în momentul (t) se calculează din deformarea filtrată ca:

Formula

unde D(t) este deformarea în momentul (t) în metri şi ∂t este intervalul de timp în secunde dintre măsurătorile deformării. Valoarea maximă a lui ∂t trebuie să fie de 1,25 × 10-4 secunde.

Procedura de calcul este cuprinsă în diagrama de mai jos:

Image

---

ANEXA 5

CARACTERISTICILE BARIEREI MOBILE DEFORMABILE

1.   CARACTERISTICILE BARIEREI MOBILE DEFORMABILE

| 1.1. | Bariera mobilă deformabilă (BMD) cuprinde atât un element de impact, cât şi un cărucior. |
| --- | --- |

1.1.

Bariera mobilă deformabilă (BMD) cuprinde atât un element de impact, cât şi un cărucior.

| 1.2. | Masa totală trebuie să fie de 950 ± 20 kg. |
| --- | --- |

1.2.

Masa totală trebuie să fie de 950 ± 20 kg.

| 1.3. | Centrul de greutate trebuie să fie situat în planul vertical longitudinal median cu o precizie de 10 mm, cu 1 000 ± 30 mm în spatele osiei frontale şi cu 500 ± 30 mm deasupra pământului. |
| --- | --- |

1.3.

Centrul de greutate trebuie să fie situat în planul vertical longitudinal median cu o precizie de 10 mm, cu 1 000 ± 30 mm în spatele osiei frontale şi cu 500 ± 30 mm deasupra pământului.

| 1.4. | Distanţa dintre faţa frontală a elementului de impact şi centrul de greutate al barierei trebuie să fie de 2 000 ± 30 mm. |
| --- | --- |

1.4.

Distanţa dintre faţa frontală a elementului de impact şi centrul de greutate al barierei trebuie să fie de 2 000 ± 30 mm.

| 1.5. | Garda la sol a elementului de impact trebuie să fie de 300 ± 5 mm măsurată în condiţii de staţionare de la marginea de jos a plăcii frontale, înainte de impact. |
| --- | --- |

1.5.

Garda la sol a elementului de impact trebuie să fie de 300 ± 5 mm măsurată în condiţii de staţionare de la marginea de jos a plăcii frontale, înainte de impact.

| 1.6. | Ecartamentul faţă şi spate al căruciorului trebuie să fie de 1 500 ± 10 mm. |
| --- | --- |

1.6.

Ecartamentul faţă şi spate al căruciorului trebuie să fie de 1 500 ± 10 mm.

| 1.7. | Ampatamentul căruciorului trebuie să fie de 3 000 ± 10 mm. |
| --- | --- |

1.7.

Ampatamentul căruciorului trebuie să fie de 3 000 ± 10 mm.

2.   CARACTERISTICILE ELEMENTULUI DE IMPACT

Elementul de impact este format din şase blocuri independente în formă de fagure de aluminiu care a fost realizat pentru a da un nivel de forţă crescător în mod progresiv cu o deformare crescândă (a se vedea punctul 2.1). Suprafeţele de aluminiu din faţă şi din spate sunt ataşate blocurilor în formă de fagure de aluminiu.

2.1.   Blocuri în formă de fagure

2.1.1.   Caracteristici geometrice

| 2.1.1.1. | Elementul de impact constă din 6 zone unite ale căror formă şi poziţionare sunt prezentate în figurile 1 şi 2. Potrivit acestor figuri, zonele sunt de 500 ± 5 mm × 250 ± 3 mm. Valoarea de 500 mm ar trebui să fie măsurată în direcţia W şi cea de 250 mm în direcţia L a construcţiei sub formă de fagure de aluminiu (a se vedea figura 3). |
| --- | --- |

2.1.1.1.

Elementul de impact constă din 6 zone unite ale căror formă şi poziţionare sunt prezentate în figurile 1 şi 2. Potrivit acestor figuri, zonele sunt de 500 ± 5 mm × 250 ± 3 mm. Valoarea de 500 mm ar trebui să fie măsurată în direcţia W şi cea de 250 mm în direcţia L a construcţiei sub formă de fagure de aluminiu (a se vedea figura 3).

| 2.1.1.2. | Elementul de impact este împărţit în 2 rânduri. Rândul de jos este înalt de 250 ± 3 mm şi adânc de 500 ± 2 mm după preimpact (a se vedea punctul 2.1.2) şi mai adânc decât rândul de sus cu 60 ± 2 mm. |
| --- | --- |

2.1.1.2.

Elementul de impact este împărţit în 2 rânduri. Rândul de jos este înalt de 250 ± 3 mm şi adânc de 500 ± 2 mm după preimpact (a se vedea punctul 2.1.2) şi mai adânc decât rândul de sus cu 60 ± 2 mm.

| 2.1.1.3. | Blocurile trebuie să fie centrate pe cele şase zone definite în figura 1 şi fiecare bloc (inclusiv celulele incomplete) ar trebui să acopere complet suprafaţa definită pentru fiecare zonă). |
| --- | --- |

2.1.1.3.

Blocurile trebuie să fie centrate pe cele şase zone definite în figura 1 şi fiecare bloc (inclusiv celulele incomplete) ar trebui să acopere complet suprafaţa definită pentru fiecare zonă).

2.1.2.   Preimpact

| 2.1.2.1. | Preimpactul trebuie realizat pe suprafaţa fagurelui căruia îi sunt ataşate plăcile frontale. |
| --- | --- |

2.1.2.1.

Preimpactul trebuie realizat pe suprafaţa fagurelui căruia îi sunt ataşate plăcile frontale.

| 2.1.2.2. | Înainte de testare, blocurile 1, 2 şi 3 trebuie să fie zdrobite cu 10 ± 2 mm pe suprafaţa superioară pentru a obţine o adâncime de 500 ± 2 mm (figura 2). |
| --- | --- |

2.1.2.2.

Înainte de testare, blocurile 1, 2 şi 3 trebuie să fie zdrobite cu 10 ± 2 mm pe suprafaţa superioară pentru a obţine o adâncime de 500 ± 2 mm (figura 2).

| 2.1.2.3. | Înainte de testare, blocurile 4, 5 şi 6 trebuie să fie zdrobite cu 10 ± 2 mm pe suprafaţa superioară pentru a obţine o adâncime de 440 ± 2 mm. |
| --- | --- |

2.1.2.3.

Înainte de testare, blocurile 4, 5 şi 6 trebuie să fie zdrobite cu 10 ± 2 mm pe suprafaţa superioară pentru a obţine o adâncime de 440 ± 2 mm.

2.1.3.   Caracteristicile materialului

| 2.1.3.1. | Dimensiunile celulei sunt de 19 mm ± 10 la sută pentru fiecare bloc (a se vedea figura 4). |
| --- | --- |

2.1.3.1.

Dimensiunile celulei sunt de 19 mm ± 10 la sută pentru fiecare bloc (a se vedea figura 4).

| 2.1.3.2. | Celulele trebuie să fie alcătuite din aluminiu 3003 pentru rândul de sus. |
| --- | --- |

2.1.3.2.

Celulele trebuie să fie alcătuite din aluminiu 3003 pentru rândul de sus.

| 2.1.3.3. | Celulele trebuie să fie alcătuite din aluminiu 5052 pentru rândul de jos. |
| --- | --- |

2.1.3.3.

Celulele trebuie să fie alcătuite din aluminiu 5052 pentru rândul de jos.

| 2.1.3.4. | Blocurile sub formă de fagure de aluminiu trebuie prelucrate în aşa fel încât curba forţei deformatoare în momentul impactului în condiţii de staţionare (conform procedurii stabilite la punctul 2.1.4) să fie între limitele stabilite pentru fiecare din cele şase blocuri din apendicele 1 la prezenta anexă. Mai mult, materialul prelucrat în formă de fagure folosit pentru blocurile în formă de fagure care trebuie folosite pentru fabricarea barierei ar trebui curăţat în vederea îndepărtării oricărui reziduu care ar fi putut fi produs în timpul prelucrării materialului brut. |
| --- | --- |

2.1.3.4.

Blocurile sub formă de fagure de aluminiu trebuie prelucrate în aşa fel încât curba forţei deformatoare în momentul impactului în condiţii de staţionare (conform procedurii stabilite la punctul 2.1.4) să fie între limitele stabilite pentru fiecare din cele şase blocuri din apendicele 1 la prezenta anexă. Mai mult, materialul prelucrat în formă de fagure folosit pentru blocurile în formă de fagure care trebuie folosite pentru fabricarea barierei ar trebui curăţat în vederea îndepărtării oricărui reziduu care ar fi putut fi produs în timpul prelucrării materialului brut.

| 2.1.3.5. | Masa blocurilor din fiecare lot nu trebuie să difere cu mai mult de 5 procente de masa blocului principal stabilită pentru lotul respectiv. |
| --- | --- |

2.1.3.5.

Masa blocurilor din fiecare lot nu trebuie să difere cu mai mult de 5 procente de masa blocului principal stabilită pentru lotul respectiv.

2.1.4.   Teste statice

| 2.1.4.1. | Se testează un eşantion luat din fiecare lot de material prelucrat sub formă de faguri în conformitate cu procedura de testare statică descrisă la punctul 5. |
| --- | --- |

2.1.4.1.

Se testează un eşantion luat din fiecare lot de material prelucrat sub formă de faguri în conformitate cu procedura de testare statică descrisă la punctul 5.

| 2.1.4.2. | Forţa de compresie pentru fiecare bloc testat este cuprinsă între limitele pentru raportul forţă-deformare definite în apendicele 1. Culoarele forţă-deformare statice sunt stabilite pentru fiecare bloc al barierei. |
| --- | --- |

2.1.4.2.

Forţa de compresie pentru fiecare bloc testat este cuprinsă între limitele pentru raportul forţă-deformare definite în apendicele 1. Culoarele forţă-deformare statice sunt stabilite pentru fiecare bloc al barierei.

2.1.5.   Testul dinamic

| 2.1.5.1. | Caracteristicile deformării dinamice stabilite în momentul impactului în conformitate cu protocolul descris la punctul 6. |
| --- | --- |

2.1.5.1.

Caracteristicile deformării dinamice stabilite în momentul impactului în conformitate cu protocolul descris la punctul 6.

| 2.1.5.2. | O abatere de la limitele culoarelor forţă-deformare ce caracterizează rigiditatea elementului de impact – în conformitate cu apendicele 2 – poate fi permisă cu condiţia ca: |
| --- | --- |

2.1.5.2.

O abatere de la limitele culoarelor forţă-deformare ce caracterizează rigiditatea elementului de impact – în conformitate cu apendicele 2 – poate fi permisă cu condiţia ca:

| 2.1.5.2.1. | abaterea să apară după începerea impactului şi înainte ca deformarea elementului de impact să fie egală cu 150 mm; |
| --- | --- |

2.1.5.2.1.

abaterea să apară după începerea impactului şi înainte ca deformarea elementului de impact să fie egală cu 150 mm;

| 2.1.5.2.2. | abaterea să nu depăşească 50 % din cea mai apropiată limită instantanee prevăzută pentru culoar; |
| --- | --- |

2.1.5.2.2.

abaterea să nu depăşească 50 % din cea mai apropiată limită instantanee prevăzută pentru culoar;

| 2.1.5.2.3. | fiecare deformare corespunzătoare fiecărei abateri să nu depăşească 35 mm din deformare, iar suma acestor deformări să nu depăşească 70 mm (a se vedea apendicele 2 la prezenta anexă); |
| --- | --- |

2.1.5.2.3.

fiecare deformare corespunzătoare fiecărei abateri să nu depăşească 35 mm din deformare, iar suma acestor deformări să nu depăşească 70 mm (a se vedea apendicele 2 la prezenta anexă);

| 2.1.5.2.4. | suma energiei derivate din abaterea în afara culoarului să nu depăşească 5 % din energia totală pentru blocul respectiv. |
| --- | --- |

2.1.5.2.4.

suma energiei derivate din abaterea în afara culoarului să nu depăşească 5 % din energia totală pentru blocul respectiv.

| 2.1.5.3. | Blocurile 1 şi 3 sunt identice. Rigiditatea lor este de aşa natură încât curbele lor de forţă-deformare se înscriu în limitele prezentate la figura 2a. |
| --- | --- |

2.1.5.3.

Blocurile 1 şi 3 sunt identice. Rigiditatea lor este de aşa natură încât curbele lor de forţă-deformare se înscriu în limitele prezentate la figura 2a.

| 2.1.5.4. | Blocurile 5 şi 6 sunt identice. Rigiditatea lor este de aşa natură încât curbele lor forţă-deformare se înscriu în limitele prezentate la figura 2d. |
| --- | --- |

2.1.5.4.

Blocurile 5 şi 6 sunt identice. Rigiditatea lor este de aşa natură încât curbele lor forţă-deformare se înscriu în limitele prezentate la figura 2d.

| 2.1.5.5. | Rigiditatea blocului 2 este de aşa natură încât curba lui forţă-deformare se înscrie în limitele prezentate la figura 2b. |
| --- | --- |

2.1.5.5.

Rigiditatea blocului 2 este de aşa natură încât curba lui forţă-deformare se înscrie în limitele prezentate la figura 2b.

| 2.1.5.6. | Rigiditatea blocului 4 este de aşa natură încât curba lui forţă-deformare se înscrie în limitele prezentate la figura 2c. |
| --- | --- |

2.1.5.6.

Rigiditatea blocului 4 este de aşa natură încât curba lui forţă-deformare se înscrie în limitele prezentate la figura 2c.

| 2.1.5.7. | Curba forţă-deformare a ansamblului elementului de impact se înscrie în limitele prezentate la figura 2e. |
| --- | --- |

2.1.5.7.

Curba forţă-deformare a ansamblului elementului de impact se înscrie în limitele prezentate la figura 2e.

| 2.1.5.8. | Curbele forţă-deformare sunt verificate printr-un test descris în anexa 5 punctul 6 constând dintr-un impact al barierei cu un perete dinamometric la o viteză de 35 ±0,5 km/h. |
| --- | --- |

2.1.5.8.

Curbele forţă-deformare sunt verificate printr-un test descris în anexa 5 punctul 6 constând dintr-un impact al barierei cu un perete dinamometric la o viteză de 35 ±0,5 km/h.

| 2.1.5.9. | Energia disipată (1) la nivelul blocurilor 1 şi 3 în timpul testului trebuie să fie egală cu 9,5 ± 2 kJ pentru blocurile respective. |
| --- | --- |

2.1.5.9.

Energia disipată (1) la nivelul blocurilor 1 şi 3 în timpul testului trebuie să fie egală cu 9,5 ± 2 kJ pentru blocurile respective.

| 2.1.5.10. | Energia disipată la nivelul blocurilor 5 şi 6 trebuie să fie egală cu 3,5 ± 1 kJ pentru blocurile respective. |
| --- | --- |

2.1.5.10.

Energia disipată la nivelul blocurilor 5 şi 6 trebuie să fie egală cu 3,5 ± 1 kJ pentru blocurile respective.

| 2.1.5.11. | Energia disipată la nivelul blocului 4 trebuie să fie egală cu 4 ± 1 kJ. |
| --- | --- |

2.1.5.11.

Energia disipată la nivelul blocului 4 trebuie să fie egală cu 4 ± 1 kJ.

| 2.1.5.12. | Energia disipată la nivelul blocului 2 trebuie să fie egală cu 15 ± 2 kJ. |
| --- | --- |

2.1.5.12.

Energia disipată la nivelul blocului 2 trebuie să fie egală cu 15 ± 2 kJ.

| 2.1.5.13. | Energia totală disipată în timpul impactului trebuie să fie egală cu 45 ± 3kJ. |
| --- | --- |

2.1.5.13.

Energia totală disipată în timpul impactului trebuie să fie egală cu 45 ± 3kJ.

| 2.1.5.14. | Deformarea maximă a elementului de impact de la punctul primului său contact, calculată prin integrarea datelor accelerometrelor în conformitate cu punctul 6.6.3, trebuie să fie egală cu 330 ± 20 mm. |
| --- | --- |

2.1.5.14.

Deformarea maximă a elementului de impact de la punctul primului său contact, calculată prin integrarea datelor accelerometrelor în conformitate cu punctul 6.6.3, trebuie să fie egală cu 330 ± 20 mm.

| 2.1.5.15. | Deformarea statică finală reziduală măsurată după efectuarea testului dinamic la nivelul B (figura 2) trebuie să fie egală cu 310 ± 20 mm. |
| --- | --- |

2.1.5.15.

Deformarea statică finală reziduală măsurată după efectuarea testului dinamic la nivelul B (figura 2) trebuie să fie egală cu 310 ± 20 mm.

2.2.   Plăcile din faţă

2.2.1.   Caracteristici geometrice

| 2.2.1.1. | Plăcile din faţă sunt largi de 1 500 ± 1 mm şi înalte de 250 ± 1 mm. Grosimea este de 0,5±0,06 mm. |
| --- | --- |

2.2.1.1.

Plăcile din faţă sunt largi de 1 500 ± 1 mm şi înalte de 250 ± 1 mm. Grosimea este de 0,5±0,06 mm.

| 2.2.1.2. | Asamblate, dimensiunile totale ale elementului de impact (definite în figura 2) au o lărgime de 1 500±2,5 mm şi o înălţime de 500 ±2,5 mm. |
| --- | --- |

2.2.1.2.

Asamblate, dimensiunile totale ale elementului de impact (definite în figura 2) au o lărgime de 1 500±2,5 mm şi o înălţime de 500 ±2,5 mm.

| 2.2.1.3. | Marginea superioară a plăcii de jos şi marginea inferioară a plăcii de sus din faţă trebuie aliniate în limita a 4 mm. |
| --- | --- |

2.2.1.3.

Marginea superioară a plăcii de jos şi marginea inferioară a plăcii de sus din faţă trebuie aliniate în limita a 4 mm.

2.2.2.   Caracteristicile materialului

| 2.2.2.1. | Plăcile din faţă sunt fabricate din aluminiu din seriile de la AlMg2 până la AlMg3 cu prelungire de ≥ 12 procente şi un UTS de ≥ 175 N/mm2. |
| --- | --- |

2.2.2.1.

Plăcile din faţă sunt fabricate din aluminiu din seriile de la AlMg2 până la AlMg3 cu prelungire de ≥ 12 procente şi un UTS de ≥ 175 N/mm2.

2.3.   Placa din spate

2.3.1.   Caracteristici geometrice

| 2.3.1.1. | Caracteristicile geometrice sunt în conformitate cu figurile 5 şi 6. |
| --- | --- |

2.3.1.1.

Caracteristicile geometrice sunt în conformitate cu figurile 5 şi 6.

2.3.2.   Caracteristicile materialului

| 2.3.2.1. | Placa din spate constă dintr-o foiţă de aluminiu de 3 mm. Placa din spate este fabricată din aluminiu din seriile de la AlMg2 până la AlMg3 cu o duritate între 50 şi 65 HBS. Această placă este prevăzută cu găuri pentru aerisire: amplasarea, diametrul şi înclinaţia sunt arătate în figurile 5 şi 7. |
| --- | --- |

2.3.2.1.

Placa din spate constă dintr-o foiţă de aluminiu de 3 mm. Placa din spate este fabricată din aluminiu din seriile de la AlMg2 până la AlMg3 cu o duritate între 50 şi 65 HBS. Această placă este prevăzută cu găuri pentru aerisire: amplasarea, diametrul şi înclinaţia sunt arătate în figurile 5 şi 7.

2.4.   Localizarea blocurilor în formă de fagure

| 2.4.1. | Blocurile în formă de fagure vor fi centrate în zona perforată a plăcii din spate (figura 5). |
| --- | --- |

2.4.1.

Blocurile în formă de fagure vor fi centrate în zona perforată a plăcii din spate (figura 5).

2.5.   Legătura

| 2.5.1. | Atât pentru plăcile din faţă cât şi pentru cele din spate se aplică un maximum de 0,5 kg/m2 în mod uniform direct pe placa din faţă, oferind o grosime maximă a filmului de 0,5 mm. Adezivul care trebuie folosit ar trebui să fie întotdeauna un adeziv cu două componente pe bază de poliuretan {cum este răşina Ciba Geigy XB5090/1 cu întăritor XB5304} sau echivalent. |
| --- | --- |

2.5.1.

Atât pentru plăcile din faţă cât şi pentru cele din spate se aplică un maximum de 0,5 kg/m2 în mod uniform direct pe placa din faţă, oferind o grosime maximă a filmului de 0,5 mm. Adezivul care trebuie folosit ar trebui să fie întotdeauna un adeziv cu două componente pe bază de poliuretan {cum este răşina Ciba Geigy XB5090/1 cu întăritor XB5304} sau echivalent.

| 2.5.2. | Pentru placa din spate puterea minimă a aderenţei trebuie să fie de 0,6 MPa, (87 psi), testată în conformitate cu punctul 2.4.3. |
| --- | --- |

2.5.2.

Pentru placa din spate puterea minimă a aderenţei trebuie să fie de 0,6 MPa, (87 psi), testată în conformitate cu punctul 2.4.3.

| 2.5.3. | Testele de aderenţă: |
| --- | --- |

2.5.3.

Testele de aderenţă:

| 2.5.3.1. | Pentru a măsura aderenţa adezivilor în conformitate cu ASTM C297-61 se foloseşte încercarea rezistenţei la tracţiune pe direcţie perpendiculară pe suprafaţă. |
| --- | --- |

2.5.3.1.

Pentru a măsura aderenţa adezivilor în conformitate cu ASTM C297-61 se foloseşte încercarea rezistenţei la tracţiune pe direcţie perpendiculară pe suprafaţă.

| 2.5.3.2. | Eşantionul supus testului ar trebui să fie de 100 mm × 100 mm, cu o grosime de 15 mm şi lipit de un eşantion din materialul din care este confecţionată placa ventilată din spate. Fagurele folosit ar trebui să fie reprezentativ pentru cel folosit în elementul de impact, de exemplu băiţuit chimic la un grad echivalent cu cel de lângă placa din spate din barieră, dar fără preimpact. |
| --- | --- |

2.5.3.2.

Eşantionul supus testului ar trebui să fie de 100 mm × 100 mm, cu o grosime de 15 mm şi lipit de un eşantion din materialul din care este confecţionată placa ventilată din spate. Fagurele folosit ar trebui să fie reprezentativ pentru cel folosit în elementul de impact, de exemplu băiţuit chimic la un grad echivalent cu cel de lângă placa din spate din barieră, dar fără preimpact.

2.6.   Trasabilitate

| 2.6.1. | Elementele de impact poartă numere de serie consecutive care sunt ştampilate, gravate sau fixate permanent în alt mod, din care pot fi stabilite loturile pentru blocurile individuale şi data fabricaţiei. |
| --- | --- |

2.6.1.

Elementele de impact poartă numere de serie consecutive care sunt ştampilate, gravate sau fixate permanent în alt mod, din care pot fi stabilite loturile pentru blocurile individuale şi data fabricaţiei.

2.7.   Fixarea elementului de impact

| 2.7.1. | Fixarea la cărucior trebuie să se facă în conformitate cu figura 8. Sistemul de fixare va utiliza şase şuruburi M8 şi niciun element nu va fi mai mare decât dimensiunile barierei din faţa roţilor căruciorului. Trebuie folosite distanţiere corespunzătoare între marginea inferioară a plăcii din spate şi partea din faţă a căruciorului pentru a evita aplecarea plăcii din spate când sunt strânse şuruburile de fixare. |
| --- | --- |

2.7.1.

Fixarea la cărucior trebuie să se facă în conformitate cu figura 8. Sistemul de fixare va utiliza şase şuruburi M8 şi niciun element nu va fi mai mare decât dimensiunile barierei din faţa roţilor căruciorului. Trebuie folosite distanţiere corespunzătoare între marginea inferioară a plăcii din spate şi partea din faţă a căruciorului pentru a evita aplecarea plăcii din spate când sunt strânse şuruburile de fixare.

3.   SISTEMUL DE AERISIRE

| 3.1. | Interfaţa dintre cărucior şi sistemul de aerisire trebuie să fie solidă, rigidă şi plată. Dispozitivul de aerisire face parte din cărucior şi nu din elementul de impact, aşa cum este furnizat de constructor. Caracteristicile geometrice ale dispozitivului de aerisire trebuie să fie conforme cu figura 9. |
| --- | --- |

3.1.

Interfaţa dintre cărucior şi sistemul de aerisire trebuie să fie solidă, rigidă şi plată. Dispozitivul de aerisire face parte din cărucior şi nu din elementul de impact, aşa cum este furnizat de constructor. Caracteristicile geometrice ale dispozitivului de aerisire trebuie să fie conforme cu figura 9.

| 3.2. | Procedura de instalare a dispozitivului de aerisire. |
| --- | --- |

3.2.

Procedura de instalare a dispozitivului de aerisire.

| 3.2.1. | Se instalează dispozitivul de aerisire pe placa din faţă a căruciorului. |
| --- | --- |

3.2.1.

Se instalează dispozitivul de aerisire pe placa din faţă a căruciorului.

| 3.2.2. | Se asigură că nu poate fi introdus un calibru cu o grosime de 0,5 mm în niciunul din punctele dintre dispozitivul de aerisire şi partea din faţă a căruciorului. În cazul în care există un gol mai mare de 0,5 mm, cadrul de aerisire va trebui să fie înlocuit sau ajustat pentru a nu prezenta un gol mai mare de 0,5 mm. |
| --- | --- |

3.2.2.

Se asigură că nu poate fi introdus un calibru cu o grosime de 0,5 mm în niciunul din punctele dintre dispozitivul de aerisire şi partea din faţă a căruciorului. În cazul în care există un gol mai mare de 0,5 mm, cadrul de aerisire va trebui să fie înlocuit sau ajustat pentru a nu prezenta un gol mai mare de 0,5 mm.

| 3.2.3. | Se demontează dispozitivul de aerisire din faţa căruciorului. |
| --- | --- |

3.2.3.

Se demontează dispozitivul de aerisire din faţa căruciorului.

| 3.2.4. | Se fixează un strat de plută cu o grosime de 1,0 mm pe partea din faţă a căruciorului. |
| --- | --- |

3.2.4.

Se fixează un strat de plută cu o grosime de 1,0 mm pe partea din faţă a căruciorului.

| 3.2.5. | Se montează din nou dispozitivul de aerisire pe partea din faţă a căruciorului şi se strânge pentru a evita scurgerile de aer. |
| --- | --- |

3.2.5.

Se montează din nou dispozitivul de aerisire pe partea din faţă a căruciorului şi se strânge pentru a evita scurgerile de aer.

4.   CONFORMITATEA PRODUCŢIEI

Procedurile privind conformitatea producţiei trebuie să fie conforme cu cele stabilite în apendicele 2 la acord (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), ţinând seama de următoarele cerinţe:

| 4.1. | Constructorul îşi asumă responsabilitatea pentru conformitatea procedurilor de producţie şi, în acest scop, în mod special, trebuie să respecte următoarele: |
| --- | --- |

4.1.

Constructorul îşi asumă responsabilitatea pentru conformitatea procedurilor de producţie şi, în acest scop, în mod special, trebuie să respecte următoarele:

| 4.1.1. | să asigure existenţa unor proceduri eficiente în aşa fel încât calitatea produselor să poată fi controlată; |
| --- | --- |

4.1.1.

să asigure existenţa unor proceduri eficiente în aşa fel încât calitatea produselor să poată fi controlată;

| 4.1.2. | să aibă acces la echipamentul de testare necesar inspectării conformităţii fiecărui produs; |
| --- | --- |

4.1.2.

să aibă acces la echipamentul de testare necesar inspectării conformităţii fiecărui produs;

| 4.1.3. | să asigure faptul că rezultatele testului sunt înregistrate şi că documentele rămân disponibile pentru o perioadă de zece ani după teste; |
| --- | --- |

4.1.3.

să asigure faptul că rezultatele testului sunt înregistrate şi că documentele rămân disponibile pentru o perioadă de zece ani după teste;

| 4.1.4. | să demonstreze faptul că eşantioanele testate sunt o măsură fiabilă pentru performanţa lotului (în cele ce urmează sunt oferite exemple de metode de eşantionare în conformitate cu producţia lotului); |
| --- | --- |

4.1.4.

să demonstreze faptul că eşantioanele testate sunt o măsură fiabilă pentru performanţa lotului (în cele ce urmează sunt oferite exemple de metode de eşantionare în conformitate cu producţia lotului);

| 4.1.5. | să analizeze rezultatele testelor în vederea verificării şi asigurării stabilităţii caracteristicilor barierei, permiţând variaţii pentru o producţie industrială, cum ar fi temperatura, calitatea materiei prime, timpul de imersie în substanţe chimice, concentraţia chimică, neutralizarea etc., şi controlul materialului prelucrat în vederea îndepărtării oricărui reziduu din timpul prelucrării; |
| --- | --- |

4.1.5.

să analizeze rezultatele testelor în vederea verificării şi asigurării stabilităţii caracteristicilor barierei, permiţând variaţii pentru o producţie industrială, cum ar fi temperatura, calitatea materiei prime, timpul de imersie în substanţe chimice, concentraţia chimică, neutralizarea etc., şi controlul materialului prelucrat în vederea îndepărtării oricărui reziduu din timpul prelucrării;

| 4.1.6. | să asigure faptul că toate loturile de eşantioane sau de piese supuse testării care demonstrează neconformitatea determină efectuarea altor eşantionări şi teste suplimentare. Trebuie luate toate măsurile necesare pentru a restabili conformitatea producţiei respective. |
| --- | --- |

4.1.6.

să asigure faptul că toate loturile de eşantioane sau de piese supuse testării care demonstrează neconformitatea determină efectuarea altor eşantionări şi teste suplimentare. Trebuie luate toate măsurile necesare pentru a restabili conformitatea producţiei respective.

| 4.2. | Nivelul de omologare al constructorului trebuie să atingă cel puţin standardul ISO 9002. |
| --- | --- |

4.2.

Nivelul de omologare al constructorului trebuie să atingă cel puţin standardul ISO 9002.

| 4.3. | Condiţii minime pentru controlul producţiei: deţinătorul unui acord va asigura controlul conformităţii respectând metodele descrise în cele ce urmează. |
| --- | --- |

4.3.

Condiţii minime pentru controlul producţiei: deţinătorul unui acord va asigura controlul conformităţii respectând metodele descrise în cele ce urmează.

4.4.   Exemple de eşantionare în funcţie de lot

| 4.4.1. | În cazul în care mai multe exemplare dintr-un singur tip de bloc sunt realizate dintr-un bloc original de fagure de aluminiu şi sunt toate tratate în aceeaşi baie de producţie (producţie paralelă), unul din aceste exemplare ar putea fi ales drept eşantion, în condiţia în care se asigură faptul că tratamentul este aplicat în mod uniform tuturor blocurilor. Dacă nu, poate fi necesară selectarea a mai mult de un eşantion. |
| --- | --- |

4.4.1.

În cazul în care mai multe exemplare dintr-un singur tip de bloc sunt realizate dintr-un bloc original de fagure de aluminiu şi sunt toate tratate în aceeaşi baie de producţie (producţie paralelă), unul din aceste exemplare ar putea fi ales drept eşantion, în condiţia în care se asigură faptul că tratamentul este aplicat în mod uniform tuturor blocurilor. Dacă nu, poate fi necesară selectarea a mai mult de un eşantion.

| 4.4.2. | În cazul în care un număr limitat de blocuri similare (între trei şi douăzeci, de exemplu) sunt tratate în aceeaşi baie (producţie de serie), atunci primul şi ultimul bloc tratate în aceeaşi baie, unde toate sunt construite din acelaşi bloc original de fagure de aluminiu, ar trebui considerate eşantioane reprezentative. În cazul în care primul eşantion respectă cerinţele, dar ultimul nu, ar putea fi necesară luarea unor eşantioane suplimentare din producţia anterioară până când se găseşte eşantionul care nu corespunde. Numai blocurile dintre aceste eşantioane ar trebui considerate drept aprobate. |
| --- | --- |

4.4.2.

În cazul în care un număr limitat de blocuri similare (între trei şi douăzeci, de exemplu) sunt tratate în aceeaşi baie (producţie de serie), atunci primul şi ultimul bloc tratate în aceeaşi baie, unde toate sunt construite din acelaşi bloc original de fagure de aluminiu, ar trebui considerate eşantioane reprezentative. În cazul în care primul eşantion respectă cerinţele, dar ultimul nu, ar putea fi necesară luarea unor eşantioane suplimentare din producţia anterioară până când se găseşte eşantionul care nu corespunde. Numai blocurile dintre aceste eşantioane ar trebui considerate drept aprobate.

| 4.4.3. | Odată ce se câştigă experienţă în consecvenţa controlului producţiei, este posibilă combinarea ambelor abordări ale eşantionării, în aşa fel încât mai multe grupuri din producţia paralelă pot fi considerate un lot, cu condiţia ca eşantioanele din primul şi din ultimul grup de producţie să fie corespunzătoare. |
| --- | --- |

4.4.3.

Odată ce se câştigă experienţă în consecvenţa controlului producţiei, este posibilă combinarea ambelor abordări ale eşantionării, în aşa fel încât mai multe grupuri din producţia paralelă pot fi considerate un lot, cu condiţia ca eşantioanele din primul şi din ultimul grup de producţie să fie corespunzătoare.

5.   TESTE STATICE

| 5.1. | Unul sau mai multe eşantioane (în conformitate cu metoda lotului) luate din fiecare lot de fagure prelucrat sunt testate în conformitate cu următoarea procedură de testare: |
| --- | --- |

5.1.

Unul sau mai multe eşantioane (în conformitate cu metoda lotului) luate din fiecare lot de fagure prelucrat sunt testate în conformitate cu următoarea procedură de testare:

| 5.2. | Mărimea eşantionului fagurelui de aluminiu pentru testele statice este egală cu mărimea unui bloc normal al elementului de impact, care ar fi 250 mm × 500 mm × 440 mm pentru rândul de sus şi de 250 mm × 500 mm × 500 mm pentru rândul de jos. |
| --- | --- |

5.2.

Mărimea eşantionului fagurelui de aluminiu pentru testele statice este egală cu mărimea unui bloc normal al elementului de impact, care ar fi 250 mm × 500 mm × 440 mm pentru rândul de sus şi de 250 mm × 500 mm × 500 mm pentru rândul de jos.

| 5.3. | Eşantioanele ar trebui comprimate între două plăci paralele care sunt mai largi cu cel puţin 20 mm decât secţiunea transversală a blocului. |
| --- | --- |

5.3.

Eşantioanele ar trebui comprimate între două plăci paralele care sunt mai largi cu cel puţin 20 mm decât secţiunea transversală a blocului.

| 5.4. | Viteza de compresie este de 100 milimetri pe minut cu o toleranţă de 5 procente. |
| --- | --- |

5.4.

Viteza de compresie este de 100 milimetri pe minut cu o toleranţă de 5 procente.

| 5.5. | Achiziţionarea datelor pentru compresia statică se eşantionează la un minimum de 5 Hz. |
| --- | --- |

5.5.

Achiziţionarea datelor pentru compresia statică se eşantionează la un minimum de 5 Hz.

| 5.6. | Testul static continuă până când compresia blocului ajunge la cel puţin 300 mm pentru blocurile de la 4 la 6 şi la 350 mm pentru blocurile de la 1 la 3. |
| --- | --- |

5.6.

Testul static continuă până când compresia blocului ajunge la cel puţin 300 mm pentru blocurile de la 4 la 6 şi la 350 mm pentru blocurile de la 1 la 3.

6.   TESTE DINAMICE

Pentru fiecare 100 de feţe de barieră produse, constructorul face un test dinamic contra unui perete dinamometric sprijinit de o barieră rigidă fixată, în conformitate cu metoda descrisă în cele ce urmează.

6.1.   Echipament

6.1.1.   Terenul de testare

| 6.1.1.1. | Perimetrul de efectuare a testului trebuie să fie destul de mare pentru a cuprinde pista de lansare a barierei mobile deformabile, bariera rigidă şi echipamentul tehnic necesar pentru testare. Porţiunea finală a pistei trebuie să fie orizontală, dreaptă şi plană, pe o suprafaţă de cel puţin 5 m înaintea barierei rigide. |
| --- | --- |

6.1.1.1.

Perimetrul de efectuare a testului trebuie să fie destul de mare pentru a cuprinde pista de lansare a barierei mobile deformabile, bariera rigidă şi echipamentul tehnic necesar pentru testare. Porţiunea finală a pistei trebuie să fie orizontală, dreaptă şi plană, pe o suprafaţă de cel puţin 5 m înaintea barierei rigide.

6.1.2.   Bariera rigidă fixă şi peretele dinamometric

| 6.1.2.1. | Peretele rigid constă dintr-un bloc de beton armat cu o lăţime de minimum 3 m şi cu o înălţime de minimum 1,5 m. Grosimea peretelui rigid este determinată de aşa natură încât masa acesteia să fie de cel puţin 70 de tone. |
| --- | --- |

6.1.2.1.

Peretele rigid constă dintr-un bloc de beton armat cu o lăţime de minimum 3 m şi cu o înălţime de minimum 1,5 m. Grosimea peretelui rigid este determinată de aşa natură încât masa acesteia să fie de cel puţin 70 de tone.

| 6.1.2.2. | Partea frontală trebuie să fie verticală, perpendiculară pe axa pistei de lansare şi echipată cu şase traductoare de forţă, fiecare din acestea fiind capabil să măsoare, în momentul impactului, sarcina totală asupra blocului corespunzător al elementului de impact al barierei mobile deformabile. Centrele zonelor de impact ale traductoarelor de forţă trebuie să fie aliniate cu cele ale celor şase zone ale părţii frontale a barierei mobile deformabile. Marginile acestor zone trebuie să lase un spaţiu liber de 20 mm între zonele adiacente, astfel încât, în limitele toleranţei în ceea ce priveşte alinierea zonelor de impact ale barierei mobile deformabile, acestea nu se vor atinge de zonele de impact ale plăcilor adiacente. Montarea traductoarelor şi suprafeţele plane trebuie să fie conforme cu normele stabilite în anexa la standardul ISO 6487:1987. |
| --- | --- |

6.1.2.2.

Partea frontală trebuie să fie verticală, perpendiculară pe axa pistei de lansare şi echipată cu şase traductoare de forţă, fiecare din acestea fiind capabil să măsoare, în momentul impactului, sarcina totală asupra blocului corespunzător al elementului de impact al barierei mobile deformabile. Centrele zonelor de impact ale traductoarelor de forţă trebuie să fie aliniate cu cele ale celor şase zone ale părţii frontale a barierei mobile deformabile. Marginile acestor zone trebuie să lase un spaţiu liber de 20 mm între zonele adiacente, astfel încât, în limitele toleranţei în ceea ce priveşte alinierea zonelor de impact ale barierei mobile deformabile, acestea nu se vor atinge de zonele de impact ale plăcilor adiacente. Montarea traductoarelor şi suprafeţele plane trebuie să fie conforme cu normele stabilite în anexa la standardul ISO 6487:1987.

| 6.1.2.3. | Protecţia suprafeţei, inclusiv a suprafeţei unui placaj (grosime: 12 ± 1 mm), este adăugată fiecărei plăci a traductorului de forţă în aşa fel încât să nu bruieze răspunsurile traductoarelor. |
| --- | --- |

6.1.2.3.

Protecţia suprafeţei, inclusiv a suprafeţei unui placaj (grosime: 12 ± 1 mm), este adăugată fiecărei plăci a traductorului de forţă în aşa fel încât să nu bruieze răspunsurile traductoarelor.

| 6.1.2.4. | Bariera rigidă trebuie să fie ancorată în sol sau fixată la nivelul solului, dacă este necesar, cu dispozitive de fixare suplimentare pentru a preveni deplasarea ei. Se poate utiliza un perete rigid (la care sunt fixate traductoarele de forţă) care are caracteristici diferite, dar care dă rezultate cel puţin la fel de concludente. |
| --- | --- |

6.1.2.4.

Bariera rigidă trebuie să fie ancorată în sol sau fixată la nivelul solului, dacă este necesar, cu dispozitive de fixare suplimentare pentru a preveni deplasarea ei. Se poate utiliza un perete rigid (la care sunt fixate traductoarele de forţă) care are caracteristici diferite, dar care dă rezultate cel puţin la fel de concludente.

6.2.   Propulsia barierei mobile deformabile

În momentul impactului, bariera mobilă deformabilă nu trebuie să mai fie supusă acţiunii niciunui dispozitiv suplimentar de propulsare sau de ghidare. Aceasta trebuie să ajungă la obstacol parcurgând o traiectorie perpendiculară până la suprafaţa peretelui dinamometric. Alinierea la impact trebuie să se facă cu o toleranţă de 10 mm.

6.3.   Instrumente de măsurat

6.3.1.   Viteza

Viteza de impact trebuie să fie de 35 ±0,5 km/h. Instrumentul utilizat pentru înregistrarea vitezei de impact trebuie să aibă o precizie în limita a 0,1 %.

6.3.2.   Forţe

Instrumentele de măsurat trebuie să respecte specificaţiile din ISO 6487:1987.

| CFC pentru toate blocurile: | 60 Hz |
| --- | --- |
| CAC pentru blocurile 1 şi 3: | 200 kN |
| CAC pentru blocurile 4, 5 şi 6: | 100 kN |
| CAC pentru blocul 2: | 200 kN |

CFC pentru toate blocurile:

60 Hz

CAC pentru blocurile 1 şi 3:

200 kN

CAC pentru blocurile 4, 5 şi 6:

100 kN

CAC pentru blocul 2:

200 kN

6.3.3.   Acceleraţia

| 6.3.3.1. | Acceleraţia pe direcţia deplasării trebuie să fie măsurată în trei poziţii diferite pe cărucior, una centrală şi câte una pe ambele părţi, în puncte care nu sunt susceptibile să se deformeze. |
| --- | --- |

6.3.3.1.

Acceleraţia pe direcţia deplasării trebuie să fie măsurată în trei poziţii diferite pe cărucior, una centrală şi câte una pe ambele părţi, în puncte care nu sunt susceptibile să se deformeze.

| 6.3.3.2. | Accelerometrul central este localizat la o distanţă de cel mult 500 mm de la centrul de gravitaţie al barierei mobile deformabile şi se află într-un plan longitudinal vertical care se încadrează în ± 10 mm de la centrul de gravitaţie al barierei mobile deformabile. |
| --- | --- |

6.3.3.2.

Accelerometrul central este localizat la o distanţă de cel mult 500 mm de la centrul de gravitaţie al barierei mobile deformabile şi se află într-un plan longitudinal vertical care se încadrează în ± 10 mm de la centrul de gravitaţie al barierei mobile deformabile.

| 6.3.3.3. | Accelerometrele laterale sunt situate la aceeaşi înălţime ± 10 mm şi la aceeaşi distanţă faţă de suprafaţa din faţă a barierei mobile deformabile ± 20 mm. |
| --- | --- |

6.3.3.3.

Accelerometrele laterale sunt situate la aceeaşi înălţime ± 10 mm şi la aceeaşi distanţă faţă de suprafaţa din faţă a barierei mobile deformabile ± 20 mm.

| 6.3.3.4. | Echipamentul va respecta ISO 6487:1987 cu următoarele menţiuni:
  CFC 1 000 Hz (înainte de integrare)
  CAC 50 g |
| --- | --- |

6.3.3.4.

Echipamentul va respecta ISO 6487:1987 cu următoarele menţiuni:

CFC 1 000 Hz (înainte de integrare)

CAC 50 g

6.4.   Specificaţii generale privind bariera

| 6.4.1. | Caracteristicile individuale ale fiecărei bariere trebuie să fie conforme cu punctul 1 din prezenta anexă şi să fie înregistrate. |
| --- | --- |

6.4.1.

Caracteristicile individuale ale fiecărei bariere trebuie să fie conforme cu punctul 1 din prezenta anexă şi să fie înregistrate.

6.5.   Specificaţii generale privind elementul de impact

| 6.5.1. | Valabilitatea unui element de impact în ceea ce priveşte cerinţele testului dinamic este confirmată atunci când ieşirile din cele şase plăci ale traductoarelor de forţe produc fiecare semnale care să respecte cerinţele menţionate în prezenta anexă. |
| --- | --- |

6.5.1.

Valabilitatea unui element de impact în ceea ce priveşte cerinţele testului dinamic este confirmată atunci când ieşirile din cele şase plăci ale traductoarelor de forţe produc fiecare semnale care să respecte cerinţele menţionate în prezenta anexă.

| 6.5.2. | Elementele de impact poartă numere de serie consecutive care sunt ştampilate, gravate fixate permanent în alt mod, din care pot fi deduse loturile pentru blocurile individuale şi data fabricaţiei. |
| --- | --- |

6.5.2.

Elementele de impact poartă numere de serie consecutive care sunt ştampilate, gravate fixate permanent în alt mod, din care pot fi deduse loturile pentru blocurile individuale şi data fabricaţiei.

6.6.   Procedura de prelucrare a datelor

| 6.6.1. | Date brute: La timpul T = T0, trebuie eliminate toate deviaţiile remanente dintre date. Metoda de eliminare a deviaţiilor remanente se înregistrează în raportul de testare. |
| --- | --- |

6.6.1.

Date brute: La timpul T = T0, trebuie eliminate toate deviaţiile remanente dintre date. Metoda de eliminare a deviaţiilor remanente se înregistrează în raportul de testare.

6.6.2.   Filtrarea

| 6.6.2.1. | Datele brute vor fi filtrate înainte de prelucrarea/calculare. |
| --- | --- |

6.6.2.1.

Datele brute vor fi filtrate înainte de prelucrarea/calculare.

| 6.6.2.2. | Datele privind accelerometrul pentru integrare vor fi filtrate prin CFC 180, ISO 6487:1987. |
| --- | --- |

6.6.2.2.

Datele privind accelerometrul pentru integrare vor fi filtrate prin CFC 180, ISO 6487:1987.

| 6.6.2.3. | Datele provenite de la accelerometru şi destinate integrării vor fi filtrate prin CFC 60, ISO 6487:1987. |
| --- | --- |

6.6.2.3.

Datele provenite de la accelerometru şi destinate integrării vor fi filtrate prin CFC 60, ISO 6487:1987.

| 6.6.2.4. | Datele privind traductorul de forţă vor fi filtrate prin CFC 60, ISO 6487:1987. |
| --- | --- |

6.6.2.4.

Datele privind traductorul de forţă vor fi filtrate prin CFC 60, ISO 6487:1987.

6.6.3.   Calcularea deformării feţei barierei mobile deformabile

| 6.6.3.1. | Datele provenite de la toate cele trei accelerometre în mod individual (după filtrarea prin CFC 180) vor fi integrate de două ori pentru a obţine deformarea elementului deformabil al barierei. |
| --- | --- |

6.6.3.1.

Datele provenite de la toate cele trei accelerometre în mod individual (după filtrarea prin CFC 180) vor fi integrate de două ori pentru a obţine deformarea elementului deformabil al barierei.

| 6.6.3.2. | Condiţiile iniţiale pentru deformare sunt: |
| --- | --- |

6.6.3.2.

Condiţiile iniţiale pentru deformare sunt:

| 6.6.3.2.1. | viteza = viteza de impact (măsurată de dispozitivul de măsurare a vitezei). |
| --- | --- |

6.6.3.2.1.

viteza = viteza de impact (măsurată de dispozitivul de măsurare a vitezei).

| 6.6.3.2.2. | deformare = 0 |
| --- | --- |

6.6.3.2.2.

deformare = 0

| 6.6.3.3. | Deformarea pe partea stângă, linia de mijloc şi pe partea dreaptă a barierei deformabile mobile va fi schiţată pe un grafic în funcţie de timp. |
| --- | --- |

6.6.3.3.

Deformarea pe partea stângă, linia de mijloc şi pe partea dreaptă a barierei deformabile mobile va fi schiţată pe un grafic în funcţie de timp.

| 6.6.3.4. | Deformarea maximă calculată de fiecare din cele trei accelerometre ar trebui să nu difere cu mai mult de 10 mm. Dacă nu este cazul, ar trebui îndepărtată valoarea atipică şi verificată diferenţa dintre deformarea calculată de cele două accelerometre rămase pentru a se asigura că diferenţa se încadrează în limita de 10 mm. |
| --- | --- |

6.6.3.4.

Deformarea maximă calculată de fiecare din cele trei accelerometre ar trebui să nu difere cu mai mult de 10 mm. Dacă nu este cazul, ar trebui îndepărtată valoarea atipică şi verificată diferenţa dintre deformarea calculată de cele două accelerometre rămase pentru a se asigura că diferenţa se încadrează în limita de 10 mm.

| 6.6.3.5. | În cazul în care deformările, măsurate pe partea stângă, pe partea dreaptă şi pe mijlocul accelerometrelor, se încadrează în limita de 10 mm, atunci trebuie folosită media acceleraţiei celor trei accelerometre pentru a calcula deformarea feţei barierei. |
| --- | --- |

6.6.3.5.

În cazul în care deformările, măsurate pe partea stângă, pe partea dreaptă şi pe mijlocul accelerometrelor, se încadrează în limita de 10 mm, atunci trebuie folosită media acceleraţiei celor trei accelerometre pentru a calcula deformarea feţei barierei.

| 6.6.3.6. | În cazul în care deformarea a doar două accelerometre îndeplineşte cerinţa de 10 mm, atunci trebuie folosită media acceleraţiei acestor două accelerometre pentru a calcula deformarea feţei barierei. |
| --- | --- |

6.6.3.6.

În cazul în care deformarea a doar două accelerometre îndeplineşte cerinţa de 10 mm, atunci trebuie folosită media acceleraţiei acestor două accelerometre pentru a calcula deformarea feţei barierei.

| 6.6.3.7. | În cazul în care deformările calculate de toate cele trei accelerometre (pe partea stângă, pe partea dreaptă şi pe mijloc) NU se încadrează în limita de 10 mm, atunci datele brute trebuie revizuite pentru a determina cauzele unei asemenea variaţii mari. În acest caz, casa testului individual va determina datele cărui accelerometru ar trebui folosite pentru a determina deformarea barierei deformabile mobile sau dacă nu poate fi folosit niciunul din rezultatele accelerometrului, caz în care testul în vederea omologării trebuie repetat. În raportul de testare trebuie dată o explicaţie completă. |
| --- | --- |

6.6.3.7.

În cazul în care deformările calculate de toate cele trei accelerometre (pe partea stângă, pe partea dreaptă şi pe mijloc) NU se încadrează în limita de 10 mm, atunci datele brute trebuie revizuite pentru a determina cauzele unei asemenea variaţii mari. În acest caz, casa testului individual va determina datele cărui accelerometru ar trebui folosite pentru a determina deformarea barierei deformabile mobile sau dacă nu poate fi folosit niciunul din rezultatele accelerometrului, caz în care testul în vederea omologării trebuie repetat. În raportul de testare trebuie dată o explicaţie completă.

| 6.6.3.8. | Datele privind timpul mediu de deformare vor fi combinate cu datele privind forţa-timpul peretelui de traductoare de forţă pentru a obţine rezultatul forţă-deformare pentru fiecare bloc. |
| --- | --- |

6.6.3.8.

Datele privind timpul mediu de deformare vor fi combinate cu datele privind forţa-timpul peretelui de traductoare de forţă pentru a obţine rezultatul forţă-deformare pentru fiecare bloc.

6.6.4.   Calcularea energiei

Energia absorbită pentru fiecare bloc şi pentru întreaga faţă a barierei mobile deformabile ar trebui calculată până la valoarea maximă a deformării barierei.

Formula

unde:

| t0 | este timpul primului contact |
| --- | --- |
| t1 | este timpul în care căruciorul se opreşte, de exemplu unde u = 0 |
| s | este deformarea elementului deformabil al căruciorului calculat în conformitate cu punctul 6.6.3. |

t0

este timpul primului contact

t1

este timpul în care căruciorul se opreşte, de exemplu unde u = 0

s

este deformarea elementului deformabil al căruciorului calculat în conformitate cu punctul 6.6.3.

6.6.5.   Verificarea datelor privind forţa dinamică

| 6.6.5.1. | Se compară impulsul total, I, calculat din integrarea forţei totale pe parcursul perioadei de contact, cu variaţia cantităţii de mişcare pe parcursul perioadei respective (M*)V). |
| --- | --- |

6.6.5.1.

Se compară impulsul total, I, calculat din integrarea forţei totale pe parcursul perioadei de contact, cu variaţia cantităţii de mişcare pe parcursul perioadei respective (M*)V).

| 6.6.5.2. | Se compară schimbul total de energie cu schimbul din energia cinetică a, dată de:



  unde Vi este viteza impactului şi M masa totală a barierei mobile deformabile
  În cazul în care variaţia cantităţii de mişcare (M*)V) nu este egală cu impulsul total (I) de ± 5 procente sau, în cazul în care energia totală absorbită (Ε En) nu este egală cu energia cinetică, EK ± 5 procente, atunci datele testului trebuie examinate pentru a determina cauza acestei erori. |
| --- | --- |

6.6.5.2.

Se compară schimbul total de energie cu schimbul din energia cinetică a, dată de:

Formula

unde Vi este viteza impactului şi M masa totală a barierei mobile deformabile

În cazul în care variaţia cantităţii de mişcare (M*)V) nu este egală cu impulsul total (I) de ± 5 procente sau, în cazul în care energia totală absorbită (Ε En) nu este egală cu energia cinetică, EK ± 5 procente, atunci datele testului trebuie examinate pentru a determina cauza acestei erori.

SCHIŢA ELEMENTULUI DE IMPACT (2)

Figura 1

Image

Figura 2

Image

PARTEA SUPERIOARĂ A ELEMENTULUI DE IMPACT

Figura 3

Orientarea fagurelui de aluminiu

Image

Figura 4

Dimensiunea celulelor fagurilor de aluminiu

Image

SCHIŢA PLĂCII DIN SPATE

Figura 5

Image

Vedere frontală

Figura 6

Fixarea plăcii din spate de dispozitivul de aerisire şi de placa din faţă a căruciorului

Image

Figura 7

Distanţa dintre găurile de aerisire ale plăcii din spate

Image

Figura 8

Image

Marginile superioară şi inferioară ale plăcii din spate

| Notă: | Găurile de fixare de pe marginea inferioară pot fi deschise până la dimensiunile unei fante, după cum se vede mai jos, pentru a facilita fixarea, cu condiţia să fie destul de strânse pentru evitarea desprinderii pe parcursul testului de coliziune. |
| --- | --- |

Notă:

Găurile de fixare de pe marginea inferioară pot fi deschise până la dimensiunile unei fante, după cum se vede mai jos, pentru a facilita fixarea, cu condiţia să fie destul de strânse pentru evitarea desprinderii pe parcursul testului de coliziune.

Image

CADRUL DE AERISIRE

Dispozitivul de aerisire este o structură alcătuită dintr-o placă groasă de 5 mm şi lată de 20 mm. Doar plăcile verticale sunt prevăzute cu nouă găuri de 8 mm în vederea permiterii circulaţiei aerului în plan orizontal.

Figura 9

Image

Vedere laterală

---

(1)  Cuantumurile energiei indicate sunt cuantumurile energiei disipate de sistem unde măsura de zdrobire a elementului de impact este cea mai mare.

(2)  Toate dimensiunile sunt exprimate în milimetri. Toleranţele privind dimensiunile blocurilor permit să se ţină seama de dificultăţile de măsurare a fagurilor de aluminiu incomplete. Toleranţa privind dimensiunea totală a elementului de impact este mai mică decât cea pentru blocurile individuale, deoarece blocurile în formă de fagure pot fi ajustate, după caz cu suprapuneri, pentru ca dimensiunile feţei de impact să fie definite mai exact.

Apendicele 1

CURBELE FORŢĂ-DEFORMARE PENTRU TESTELE STATICE

Figura 1a

| Blocurile 1 & 3 | |
| --- | --- |

Blocurile 1 & 3

Image

Figura 1b

| Blocul 2 | |
| --- | --- |

Blocul 2

Image

Figura 1c

| Blocul 4 | |
| --- | --- |

Blocul 4

Image

Figura 1d

| Blocurile 5 & 6 | |
| --- | --- |

Blocurile 5 & 6

Image

Apendicele 2

CURBELE FORŢĂ-DEFORMARE PENTRU TESTELE DINAMICE

Figura 2a

| Blocurile 1 & 3 | |
| --- | --- |

Blocurile 1 & 3

Image

Figura 2b

| Blocul 2 | |
| --- | --- |

Blocul 2

Image

Figura 2c

| Blocul 4 | |
| --- | --- |

Blocul 4

Image

Figura 2d

| Blocurile 5 & 6 | |
| --- | --- |

Blocurile 5 & 6

Image

Figura 2e

| Total blocuri | |
| --- | --- |

Total blocuri

Image

---

ANEXA 6

DESCRIEREA TEHNICĂ A MANECHINULUI DE COLIZIUNE LATERALĂ

1.   GENERALITĂŢI

| 1.1. | Manechinul de coliziune laterală prevăzut în prezentul regulament, inclusiv aparatele de măsurat şi de calibrare, este descris în desenele tehnice şi într-un manual al utilizatorului (1). |
| --- | --- |

1.1.

Manechinul de coliziune laterală prevăzut în prezentul regulament, inclusiv aparatele de măsurat şi de calibrare, este descris în desenele tehnice şi într-un manual al utilizatorului (1).

| 1.2. | Dimensiunile şi masa manechinului folosit la testul de coliziune laterală sunt cele ale unui adult de sex masculin de percentila a 50-a fără antebraţe. |
| --- | --- |

1.2.

Dimensiunile şi masa manechinului folosit la testul de coliziune laterală sunt cele ale unui adult de sex masculin de percentila a 50-a fără antebraţe.

| 1.3. | Manechinul de coliziune laterală constă dintr-un schelet de metal şi plastic acoperit cu cauciuc, material plastic şi spumă care imită carnea. |
| --- | --- |

1.3.

Manechinul de coliziune laterală constă dintr-un schelet de metal şi plastic acoperit cu cauciuc, material plastic şi spumă care imită carnea.

2.   CONSTRUCŢIE

| 2.1. | Pentru imaginea generală a manechinului de coliziune laterală, a se vedea schiţa acestuia din figura 1 şi lista pieselor manechinului în tabelul 1 din prezenta anexă. |
| --- | --- |

2.1.

Pentru imaginea generală a manechinului de coliziune laterală, a se vedea schiţa acestuia din figura 1 şi lista pieselor manechinului în tabelul 1 din prezenta anexă.

2.2.   Capul

| 2.2.1. | Capul este piesa nr. 1 prezentată în figura 1 din prezenta anexă. |
| --- | --- |

2.2.1.

Capul este piesa nr. 1 prezentată în figura 1 din prezenta anexă.

| 2.2.2. | Capul constă dintr-o carcasă din aluminiu acoperită cu un înveliş flexibil din vinil. Interiorul carcasei este o cavitate în care sunt amplasate accelerometre triaxiale şi balast. |
| --- | --- |

2.2.2.

Capul constă dintr-o carcasă din aluminiu acoperită cu un înveliş flexibil din vinil. Interiorul carcasei este o cavitate în care sunt amplasate accelerometre triaxiale şi balast.

| 2.2.3. | La îmbinarea dintre cap şi gât se află o piesă de înlocuire a unui traductor de forţe. Aceasta poate fi înlocuită cu un traductor de forţe în partea superioară a gâtului. |
| --- | --- |

2.2.3.

La îmbinarea dintre cap şi gât se află o piesă de înlocuire a unui traductor de forţe. Aceasta poate fi înlocuită cu un traductor de forţe în partea superioară a gâtului.

2.3.   Gâtul

| 2.3.1. | Gâtul este piesa nr. 2 din figura 1 din prezenta anexă. |
| --- | --- |

2.3.1.

Gâtul este piesa nr. 2 din figura 1 din prezenta anexă.

| 2.3.2. | Gâtul constă dintr-o piesă de îmbinare cap-gât, o piesă de îmbinare gât-torace şi o secţiune mediană care uneşte cele două piese între ele. |
| --- | --- |

2.3.2.

Gâtul constă dintr-o piesă de îmbinare cap-gât, o piesă de îmbinare gât-torace şi o secţiune mediană care uneşte cele două piese între ele.

| 2.3.3. | Atât piesa de îmbinare cap-gât (piesa nr. 2a), cât şi piesa de îmbinare gât-torace (piesa nr. 2c) constau din două discuri din aluminiu legate prin intermediul unui şurub semisferic şi opt tampoane de cauciuc. |
| --- | --- |

2.3.3.

Atât piesa de îmbinare cap-gât (piesa nr. 2a), cât şi piesa de îmbinare gât-torace (piesa nr. 2c) constau din două discuri din aluminiu legate prin intermediul unui şurub semisferic şi opt tampoane de cauciuc.

| 2.3.4. | Secţiunea cilindrică mediană (piesa nr. 2b) este din cauciuc. La ambele capete se află câte un disc de aluminiu al pieselor de îmbinare mulate în cauciuc. |
| --- | --- |

2.3.4.

Secţiunea cilindrică mediană (piesa nr. 2b) este din cauciuc. La ambele capete se află câte un disc de aluminiu al pieselor de îmbinare mulate în cauciuc.

| 2.3.5. | Gâtul se montează pe suportul cervical, piesa nr. 2d din figura 1 din prezenta anexă. Acest suport poate fi înlocuit opţional cu un traductor de forţe amplasat în partea inferioară a gâtului. |
| --- | --- |

2.3.5.

Gâtul se montează pe suportul cervical, piesa nr. 2d din figura 1 din prezenta anexă. Acest suport poate fi înlocuit opţional cu un traductor de forţe amplasat în partea inferioară a gâtului.

| 2.3.6. | Unghiul dintre cele două feţe ale suportului cervical este de 25 de grade. Având în vedere faptul că blocul scapular este înclinat cu 5 grade înspre spate, unghiul rezultant dintre gât şi trunchi este de 20 de grade. |
| --- | --- |

2.3.6.

Unghiul dintre cele două feţe ale suportului cervical este de 25 de grade. Având în vedere faptul că blocul scapular este înclinat cu 5 grade înspre spate, unghiul rezultant dintre gât şi trunchi este de 20 de grade.

2.4.   Umărul

| 2.4.1. | Umărul este piesa nr. 3 din figura 1 din prezenta anexă. |
| --- | --- |

2.4.1.

Umărul este piesa nr. 3 din figura 1 din prezenta anexă.

| 2.4.2. | Umărul constă dintr-un bloc scapular, două clavicule şi o calotă scapulară din spumă. |
| --- | --- |

2.4.2.

Umărul constă dintr-un bloc scapular, două clavicule şi o calotă scapulară din spumă.

| 2.4.3. | Blocul scapular (piesa nr. 3a) constă dintr-un distanţier din aluminiu, o placă din aluminiu deasupra şi o placă din aluminiu dedesubtul acestuia. Ambele plăci sunt acoperite cu înveliş de politetrafluoroetilen (PTFE). |
| --- | --- |

2.4.3.

Blocul scapular (piesa nr. 3a) constă dintr-un distanţier din aluminiu, o placă din aluminiu deasupra şi o placă din aluminiu dedesubtul acestuia. Ambele plăci sunt acoperite cu înveliş de politetrafluoroetilen (PTFE).

| 2.4.4. | Claviculele (piesa nr. 3b), turnate din răşină poliuretanică, sunt concepute să se articuleze pe distanţier. Claviculele sunt ţinute înapoi în poziţia lor neutră de două corzi elastice (piesa nr. 3c) care sunt fixate în spatele blocului scapular. Marginea exterioară a ambelor clavicule sunt concepute în aşa fel încât să permită poziţii standard ale braţului. |
| --- | --- |

2.4.4.

Claviculele (piesa nr. 3b), turnate din răşină poliuretanică, sunt concepute să se articuleze pe distanţier. Claviculele sunt ţinute înapoi în poziţia lor neutră de două corzi elastice (piesa nr. 3c) care sunt fixate în spatele blocului scapular. Marginea exterioară a ambelor clavicule sunt concepute în aşa fel încât să permită poziţii standard ale braţului.

| 2.4.5. | Calota scapulară (piesa nr. 3d) este realizată din spumă poliuretanică cu densitate mică şi este fixată de blocul scapular. |
| --- | --- |

2.4.5.

Calota scapulară (piesa nr. 3d) este realizată din spumă poliuretanică cu densitate mică şi este fixată de blocul scapular.

2.5.   Toracele

| 2.5.1. | Toracele este piesa nr. 4 din figura 1 din prezenta anexă. |
| --- | --- |

2.5.1.

Toracele este piesa nr. 4 din figura 1 din prezenta anexă.

| 2.5.2. | Toracele constă dintr-o cutie toracică rigidă şi trei module costale identice. |
| --- | --- |

2.5.2.

Toracele constă dintr-o cutie toracică rigidă şi trei module costale identice.

| 2.5.3. | Cutia toracică (piesa nr. 4a) este fabricată din oţel. Pe suprafaţa din spate este montat un separator din oţel şi o placă concavă din răşină poliuretanică (piesa nr. 4b). |
| --- | --- |

2.5.3.

Cutia toracică (piesa nr. 4a) este fabricată din oţel. Pe suprafaţa din spate este montat un separator din oţel şi o placă concavă din răşină poliuretanică (piesa nr. 4b).

| 2.5.4. | Suprafaţa superioară a cutiei toracice este înclinată cu 5 grade înspre spate. |
| --- | --- |

2.5.4.

Suprafaţa superioară a cutiei toracice este înclinată cu 5 grade înspre spate.

| 2.5.5. | La partea inferioară a cutiei toracice este montat un traductor de forţe T12 sau un înlocuitor de traductor de forţe (piesa nr. 4j). |
| --- | --- |

2.5.5.

La partea inferioară a cutiei toracice este montat un traductor de forţe T12 sau un înlocuitor de traductor de forţe (piesa nr. 4j).

| 2.5.6. | Un modul costal (piesa nr. 4c) constă dintr-o coastă de oţel acoperită cu o spumă poliuretanică cu structură alveolară deschisă care imită carnea (piesa nr. 4d), un sistem de ghidare linear (piesa nr. 4e) care uneşte coasta şi coloana vertebrală, un amortizor hidraulic (piesa nr. 4f) şi un arc amortizor rigid (piesa nr. 4g). |
| --- | --- |

2.5.6.

Un modul costal (piesa nr. 4c) constă dintr-o coastă de oţel acoperită cu o spumă poliuretanică cu structură alveolară deschisă care imită carnea (piesa nr. 4d), un sistem de ghidare linear (piesa nr. 4e) care uneşte coasta şi coloana vertebrală, un amortizor hidraulic (piesa nr. 4f) şi un arc amortizor rigid (piesa nr. 4g).

| 2.5.7. | Sistemul de ghidare liniar (piesa nr. 4e) permite părţii sensibile a coastei (piesa nr. 4d) să se deformeze în raport cu coloana vertebrală (piesa nr. 4a) şi latura insensibilă. Ansamblul sistemului de ghidare este echipat cu paliere lineare cu ace. |
| --- | --- |

2.5.7.

Sistemul de ghidare liniar (piesa nr. 4e) permite părţii sensibile a coastei (piesa nr. 4d) să se deformeze în raport cu coloana vertebrală (piesa nr. 4a) şi latura insensibilă. Ansamblul sistemului de ghidare este echipat cu paliere lineare cu ace.

| 2.5.8. | Un resort de reglare este localizat în ansamblul sistemului de ghidare (piesa nr. 4h). |
| --- | --- |

2.5.8.

Un resort de reglare este localizat în ansamblul sistemului de ghidare (piesa nr. 4h).

| 2.5.9. | Un traductor de deplasare a vertebrei (piesa nr. 4i) poate fi instalat pe cutia toracică ca parte a sistemului de ghidare (piesa nr. 4e) şi conectat la terminaţia exterioară a sistemului de ghidare pe partea sensibilă a coastei. |
| --- | --- |

2.5.9.

Un traductor de deplasare a vertebrei (piesa nr. 4i) poate fi instalat pe cutia toracică ca parte a sistemului de ghidare (piesa nr. 4e) şi conectat la terminaţia exterioară a sistemului de ghidare pe partea sensibilă a coastei.

2.6.   Braţele

| 2.6.1. | Braţele sunt piesa nr. 5 din figura 1 din prezenta anexă. |
| --- | --- |

2.6.1.

Braţele sunt piesa nr. 5 din figura 1 din prezenta anexă.

| 2.6.2. | Braţele sunt prevăzute cu un schelet din plastic acoperit cu „carne” poliuretanică şi cu înveliş din polivinilclorid (PVC). „Carnea” constă din poliuretan cu densitate înaltă pentru partea superioară şi din spumă poliuretanică pentru partea inferioară. |
| --- | --- |

2.6.2.

Braţele sunt prevăzute cu un schelet din plastic acoperit cu „carne” poliuretanică şi cu înveliş din polivinilclorid (PVC). „Carnea” constă din poliuretan cu densitate înaltă pentru partea superioară şi din spumă poliuretanică pentru partea inferioară.

| 2.6.3. | Articulaţia dintre umăr şi braţ permite ca braţele să formeze cu linia trunchiului unghiuri de 0o, 40o şi 90o. |
| --- | --- |

2.6.3.

Articulaţia dintre umăr şi braţ permite ca braţele să formeze cu linia trunchiului unghiuri de 0o, 40o şi 90o.

| 2.6.4. | Articulaţia umăr-braţ permite numai rotirea de îndoire-întindere. |
| --- | --- |

2.6.4.

Articulaţia umăr-braţ permite numai rotirea de îndoire-întindere.

2.7.   Zona lombară a coloanei vertebrale

| 2.7.1. | Zona lombară a coloanei vertebrale este piesa nr. 6 din figura 1 din prezenta anexă. |
| --- | --- |

2.7.1.

Zona lombară a coloanei vertebrale este piesa nr. 6 din figura 1 din prezenta anexă.

| 2.7.2. | Zona lombară a coloanei vertebrale constă dintr-un cilindru solid de cauciuc cu două plăci de îmbinare din oţel la fiecare capăt şi un cablu de oţel în interiorul cilindrului. |
| --- | --- |

2.7.2.

Zona lombară a coloanei vertebrale constă dintr-un cilindru solid de cauciuc cu două plăci de îmbinare din oţel la fiecare capăt şi un cablu de oţel în interiorul cilindrului.

2.8.   Abdomenul

| 2.8.1. | Abdomenul este piesa nr. 7 din figura 1 din prezenta anexă. |
| --- | --- |

2.8.1.

Abdomenul este piesa nr. 7 din figura 1 din prezenta anexă.

| 2.8.2. | Abdomenul constă dintr-o piesă centrală rigidă acoperită cu spumă. |
| --- | --- |

2.8.2.

Abdomenul constă dintr-o piesă centrală rigidă acoperită cu spumă.

| 2.8.3. | Partea centrală a abdomenului este o carcasă metalică (piesa nr. 7a). Partea superioară a carcasei se acoperă cu o placă. |
| --- | --- |

2.8.3.

Partea centrală a abdomenului este o carcasă metalică (piesa nr. 7a). Partea superioară a carcasei se acoperă cu o placă.

| 2.8.4. | Învelişul (piesa nr. 7b) este realizat din spumă poliuretanică. O piesă curbată de cauciuc umplută cu alice de plumb este introdusă din ambele părţi în învelişul din spumă. |
| --- | --- |

2.8.4.

Învelişul (piesa nr. 7b) este realizat din spumă poliuretanică. O piesă curbată de cauciuc umplută cu alice de plumb este introdusă din ambele părţi în învelişul din spumă.

| 2.8.5. | Între învelişul din spumă poliuretanică şi carcasa rigidă de fiecare parte a abdomenului, se pot monta fie trei traductoare de forţă (piesa nr. 7c), fie trei unităţi de înlocuire fără dispozitive de măsurare. |
| --- | --- |

2.8.5.

Între învelişul din spumă poliuretanică şi carcasa rigidă de fiecare parte a abdomenului, se pot monta fie trei traductoare de forţă (piesa nr. 7c), fie trei unităţi de înlocuire fără dispozitive de măsurare.

2.9.   Bazinul

| 2.9.1. | Bazinul este piesa nr. 8 din figura 1 din prezenta anexă. |
| --- | --- |

2.9.1.

Bazinul este piesa nr. 8 din figura 1 din prezenta anexă.

| 2.9.2. | Bazinul este format din blocul osului sacru, două aripi iliace, două articulaţii ale şoldurilor şi un înveliş de spumă imitând carnea. |
| --- | --- |

2.9.2.

Bazinul este format din blocul osului sacru, două aripi iliace, două articulaţii ale şoldurilor şi un înveliş de spumă imitând carnea.

| 2.9.3. | Osul sacru (piesa nr. 8a) este format dintr-un bloc metalic umplut cu balast şi o placă de metal montată în partea superioară a acestui bloc. Pe partea din spate a blocului este prevăzută o cavitate pentru instrumente de măsurat. |
| --- | --- |

2.9.3.

Osul sacru (piesa nr. 8a) este format dintr-un bloc metalic umplut cu balast şi o placă de metal montată în partea superioară a acestui bloc. Pe partea din spate a blocului este prevăzută o cavitate pentru instrumente de măsurat.

| 2.9.4. | Aripile iliace (piesa nr. 8b) sunt realizate din răşină poliuretanică. |
| --- | --- |

2.9.4.

Aripile iliace (piesa nr. 8b) sunt realizate din răşină poliuretanică.

| 2.9.5. | Articulaţiile şoldurilor (piesa nr. 8c) sunt fabricate din oţel. Ele constau din partea superioară a femurului şi o articulaţie sferică legată la un ax care trece prin punctul „H” al manechinului.
  Mişcările de abducţie şi aducţie ale părţii superioare a femurului sunt limitate cu ajutorul unor opritori din cauciuc. |
| --- | --- |

2.9.5.

Articulaţiile şoldurilor (piesa nr. 8c) sunt fabricate din oţel. Ele constau din partea superioară a femurului şi o articulaţie sferică legată la un ax care trece prin punctul „H” al manechinului.

Mişcările de abducţie şi aducţie ale părţii superioare a femurului sunt limitate cu ajutorul unor opritori din cauciuc.

| 2.9.6. | Partea de carne (piesa nr. 8d) este realizat dintr-un înveliş din polivinilclorid (PVC) umplut cu spumă poliuretanică. În zona punctului „H”, învelişul este înlocuit cu o spumă poliuretanică cu structură alveolară deschisă (piesa nr. 8e), susţinută de o placă din metal fixată pe aripa iliacă printr-un ax care trece prin articulaţia sferică. |
| --- | --- |

2.9.6.

Partea de carne (piesa nr. 8d) este realizat dintr-un înveliş din polivinilclorid (PVC) umplut cu spumă poliuretanică. În zona punctului „H”, învelişul este înlocuit cu o spumă poliuretanică cu structură alveolară deschisă (piesa nr. 8e), susţinută de o placă din metal fixată pe aripa iliacă printr-un ax care trece prin articulaţia sferică.

| 2.9.7. | Aripile iliace sunt fixate de blocul osului sacru în partea din spate şi cuplate împreună la nivelul simfizei pubiene printr-un traductor de forţă (piesa nr. 8f) sau un înlocuitor al acestuia. |
| --- | --- |

2.9.7.

Aripile iliace sunt fixate de blocul osului sacru în partea din spate şi cuplate împreună la nivelul simfizei pubiene printr-un traductor de forţă (piesa nr. 8f) sau un înlocuitor al acestuia.

2.10.   Picioarele

| 2.10.1. | Picioarele sunt reprezentate de piesa nr. 9 din figura 1 din prezenta anexă. |
| --- | --- |

2.10.1.

Picioarele sunt reprezentate de piesa nr. 9 din figura 1 din prezenta anexă.

| 2.10.2. | Picioarele constau dintr-un schelet de metal acoperit cu spumă poliuretanică ce imită carnea şi un înveliş din polivinilclorid (PVC) care imită pielea. |
| --- | --- |

2.10.2.

Picioarele constau dintr-un schelet de metal acoperit cu spumă poliuretanică ce imită carnea şi un înveliş din polivinilclorid (PVC) care imită pielea.

| 2.10.3. | Mulajul din poliuretan de densitate înaltă învelit cu o piele din polivinilclorid (PVC) reprezintă carnea de pe coapsa piciorului. |
| --- | --- |

2.10.3.

Mulajul din poliuretan de densitate înaltă învelit cu o piele din polivinilclorid (PVC) reprezintă carnea de pe coapsa piciorului.

| 2.10.4. | Articulaţia genunchiului şi a gleznei permit numai o rotaţie de îndoire-întindere. |
| --- | --- |

2.10.4.

Articulaţia genunchiului şi a gleznei permit numai o rotaţie de îndoire-întindere.

2.11.   Îmbrăcămintea

| 2.11.1. | Îmbrăcămintea nu este prezentată în figura 1 din prezenta anexă. |
| --- | --- |

2.11.1.

Îmbrăcămintea nu este prezentată în figura 1 din prezenta anexă.

| 2.11.2. | Îmbrăcămintea este realizată din cauciuc şi acoperă umerii, toracele, partea superioară a braţelor, abdomenul şi zona lombară a coloanei vertebrale, precum şi partea superioară a bazinului. |
| --- | --- |

2.11.2.

Îmbrăcămintea este realizată din cauciuc şi acoperă umerii, toracele, partea superioară a braţelor, abdomenul şi zona lombară a coloanei vertebrale, precum şi partea superioară a bazinului.

Figura 1

Construcţia manechinului de coliziune laterală

Image

Tabelul 1

Componentele manechinului de coliziune laterală (a se vedea figura 1)

| Partea | Nr. | Descriere | Număr per manechin |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | | Cap | 1 |
| 2 | | Gât | 1 |
| | 2a | Îmbinare cap-gât | 1 |
| | 2b | Secţiune centrală | 1 |
| | 2c | Îmbinare gât-torace | 1 |
| | 2d | Suport cervical | 1 |
| 3 | | Umăr | 1 |
| | 3a | Blocul scapular | 1 |
| | 3b | Claviculă | 2 |
| | 3c | Coardă elastică | 2 |
| | 3d | Calota scapulară din spumă | 1 |
| 4 | | Torace | 1 |
| | 4a | Ansamblu cutie toracică-coloană vertebrală | 1 |
| | 4b | Placă dorsală (curbată) | 1 |
| | 4c | Modul costal | 3 |
| | 4d | Coastă acoperită cu carne | 3 |
| | 4e | Ansamblu piston-cilindru | 3 |
| | 4f | Amortizor | 3 |
| | 4g | Arc amortizor | 3 |
| | 4h | Arc de reglaj | 3 |
| | 4i | Traductor de deplasare | 3 |
| | 4j | Traductor de forţe T12 sau înlocuitor de traductor de forţe | 1 |
| 5 | | Braţ | 2 |
| 6 | | Zona lombară a coloanei vertebrale | 1 |
| 7 | | Abdomen | 1 |
| | 7a | Carcasă centrală | 1 |
| | 7b | Înveliş care imită carnea | 1 |
| | 7c | Traductor de forţă sau înlocuitor traductor de forţă | 3 |
| 8 | | Bazin | 1 |
| | 8a | Blocul sacral | 1 |
| | 8b | Aripi iliace | 2 |
| | 8c | Articulaţia şoldului | 2 |
| | 8d | Înveliş care imită carnea | 1 |
| | 8e | Bloc de spumă la punctul „H” | 1 |
| | 8f | Traductor de forţă sau înlocuitor de traductor de forţă | 1 |
| 9 | | Picior | 2 |
| 10 | | Îmbrăcăminte | 1 |

Partea

Nr.

Descriere

Număr per manechin

1

Cap

1

2

Gât

1

2a

Îmbinare cap-gât

1

2b

Secţiune centrală

1

2c

Îmbinare gât-torace

1

2d

Suport cervical

1

3

Umăr

1

3a

Blocul scapular

1

3b

Claviculă

2

3c

Coardă elastică

2

3d

Calota scapulară din spumă

1

4

Torace

1

4a

Ansamblu cutie toracică-coloană vertebrală

1

4b

Placă dorsală (curbată)

1

4c

Modul costal

3

4d

Coastă acoperită cu carne

3

4e

Ansamblu piston-cilindru

3

4f

Amortizor

3

4g

Arc amortizor

3

4h

Arc de reglaj

3

4i

Traductor de deplasare

3

4j

Traductor de forţe T12 sau înlocuitor de traductor de forţe

1

5

Braţ

2

6

Zona lombară a coloanei vertebrale

1

7

Abdomen

1

7a

Carcasă centrală

1

7b

Înveliş care imită carnea

1

7c

Traductor de forţă sau înlocuitor traductor de forţă

3

8

Bazin

1

8a

Blocul sacral

1

8b

Aripi iliace

2

8c

Articulaţia şoldului

2

8d

Înveliş care imită carnea

1

8e

Bloc de spumă la punctul „H”

1

8f

Traductor de forţă sau înlocuitor de traductor de forţă

1

9

Picior

2

10

Îmbrăcăminte

1

3.   ASAMBLAREA MANECHINULUI

3.1.   Cap-gât

| 3.1.1. | Cuplul de strângere a şuruburilor semisferice pentru asamblarea gâtului este de 10 Nm. |
| --- | --- |

3.1.1.

Cuplul de strângere a şuruburilor semisferice pentru asamblarea gâtului este de 10 Nm.

| 3.1.2. | Ansamblul de traductoare de forţă ale părţii superioare a gâtului este montat pe placa piesei de îmbinare cap-gât a gâtului cu patru şuruburi. |
| --- | --- |

3.1.2.

Ansamblul de traductoare de forţă ale părţii superioare a gâtului este montat pe placa piesei de îmbinare cap-gât a gâtului cu patru şuruburi.

| 3.1.3. | Placa cervicală de îmbinare torace-gât se fixează pe suportul cervical cu patru şuruburi. |
| --- | --- |

3.1.3.

Placa cervicală de îmbinare torace-gât se fixează pe suportul cervical cu patru şuruburi.

3.2.   Gât-umăr-torace

| 3.2.1. | Suportul cervical se fixează pe blocul scapular cu patru şuruburi. |
| --- | --- |

3.2.1.

Suportul cervical se fixează pe blocul scapular cu patru şuruburi.

| 3.2.2. | Blocul scapular se fixează pe suprafaţa superioară a ansamblului coloană vertebrală-cutie toracică cu trei şuruburi. |
| --- | --- |

3.2.2.

Blocul scapular se fixează pe suprafaţa superioară a ansamblului coloană vertebrală-cutie toracică cu trei şuruburi.

3.3.   Umăr-braţ

| 3.3.1. | Braţele se fixează şi se reglează pe claviculele umărului cu un şurub şi un rulment axial. Şurubul se strânge pentru ca braţele să suporte o acceleraţie de 1-2 g. |
| --- | --- |

3.3.1.

Braţele se fixează şi se reglează pe claviculele umărului cu un şurub şi un rulment axial. Şurubul se strânge pentru ca braţele să suporte o acceleraţie de 1-2 g.

3.4.   Torace-zona lombară a coloanei-abdomen

| 3.4.1. | Modulele costale se montează în torace pe partea impactului. |
| --- | --- |

3.4.1.

Modulele costale se montează în torace pe partea impactului.

| 3.4.2. | Se montează, pe partea inferioară a blocului toracic cu două şuruburi, un adaptor pentru zona lombară a coloanei vertebrale la traductorul de forţă T12 sau la înlocuitorul traductorului de forţă. |
| --- | --- |

3.4.2.

Se montează, pe partea inferioară a blocului toracic cu două şuruburi, un adaptor pentru zona lombară a coloanei vertebrale la traductorul de forţă T12 sau la înlocuitorul traductorului de forţă.

| 3.4.3. | Adaptorul pentru zona lombară a coloanei vertebrale se fixează pe placa superioară a zonei lombare a coloanei cu patru şuruburi. |
| --- | --- |

3.4.3.

Adaptorul pentru zona lombară a coloanei vertebrale se fixează pe placa superioară a zonei lombare a coloanei cu patru şuruburi.

| 3.4.4. | Partea superioară a carcasei abdominale centrale este prinsă între adaptorul pentru zona lombară a coloanei vertebrale şi placa superioară a zonei lombare a coloanei vertebrale. |
| --- | --- |

3.4.4.

Partea superioară a carcasei abdominale centrale este prinsă între adaptorul pentru zona lombară a coloanei vertebrale şi placa superioară a zonei lombare a coloanei vertebrale.

| 3.4.5. | Traductoarele de forţă abdominale se vor amplasa pe partea impactului. |
| --- | --- |

3.4.5.

Traductoarele de forţă abdominale se vor amplasa pe partea impactului.

3.5.   Zona lombară a coloanei vertebrale-bazin-picioare

| 3.5.1. | Zona lombară a coloanei vertebrale este montată pe placa de acoperire a blocului sacral cu trei şuruburi. În cazul folosirii traductorului de forţă pentru zona lombară inferioară a coloanei vertebrale, se folosesc patru şuruburi. |
| --- | --- |

3.5.1.

Zona lombară a coloanei vertebrale este montată pe placa de acoperire a blocului sacral cu trei şuruburi. În cazul folosirii traductorului de forţă pentru zona lombară inferioară a coloanei vertebrale, se folosesc patru şuruburi.

| 3.5.2. | Placa de fond a zonei lombare a coloanei se fixează pe blocul osului sacru al bazinului cu trei şuruburi. |
| --- | --- |

3.5.2.

Placa de fond a zonei lombare a coloanei se fixează pe blocul osului sacru al bazinului cu trei şuruburi.

| 3.5.3. | Picioarele se fixează pe partea superioară a articulaţiei dintre şold şi femur cu un şurub. |
| --- | --- |

3.5.3.

Picioarele se fixează pe partea superioară a articulaţiei dintre şold şi femur cu un şurub.

| 3.5.4. | Articulaţiile genunchiului şi ale gleznei pot fi ajustate pentru a le permite să suporte o acceleraţie de 1-2 g. |
| --- | --- |

3.5.4.

Articulaţiile genunchiului şi ale gleznei pot fi ajustate pentru a le permite să suporte o acceleraţie de 1-2 g.

4.   CARACTERISTICI PRINCIPALE

4.1.   Masa

| 4.1.1. | Masa componentelor principale ale manechinului este prezentată în tabelul 2 din prezenta anexă.
  Tabelul 2
  Masa pieselor manechinului








  Piesă (parte a corpului) | Masă
  (kg) | Toleranţă
  ± (kg) | Conţinutul normal |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Cap | 4,0 | 0,2 | Capul complet inclusiv accelerometrul tri-axial şi traductorul de forţă din partea superioară a gâtului sau un înlocuitor al acestuia |
| Gât | 1,0 | 0,05 | Gâtul, fără suportul cervical |
| Torace | 22,4 | 1,0 | Suportul cervical, calota scapulară, blocul scapular, şuruburile de fixare a braţului, cutia coloanei vertebrale, placa din spate a trunchiului, modulele costale, traductoarele de deformare a coastei, traductorul de forţă pentru placa din spate a trunchiului sau înlocuitorul acestuia, traductorul de forţă T12 sau înlocuitorul acestuia, carcasa centrală abdominală, traductoarele de forţă pentru abdomen, 2/3 din îmbrăcăminte |
| Braţ (pentru fiecare braţ) | 1,3 | 0,1 | Braţul superior, inclusiv placa de poziţionare a braţului (de două ori) |
| Abdomen şi zona lombară a coloanei vertebrale | 5,0 | 0,25 | Învelişul de „carne” al abdomenului şi zona lombară a coloanei vertebrale |
| Bazin | 12,0 | 0,6 | Blocul osului sacru, placa de fixare a zonei lombare a coloanei vertebrale, articulaţiile sferice ale şoldului, capetele femururilor, oasele iliace, traductorul de forţă pelvian, înveliş care imită carnea pe bazin, 1/3 din îmbrăcăminte |
| Picior (pentru fiecare picior) | 12,7 | 0,6 | Laba piciorului, gambă şi şold, „carnea” până la articulaţia cu partea superioară a femurului (de două ori) |
| Total manechin | 72,0 | 1,2 | |

4.1.1.

Masa componentelor principale ale manechinului este prezentată în tabelul 2 din prezenta anexă.

Tabelul 2

Masa pieselor manechinului

Piesă (parte a corpului)

Masă

(kg)

Toleranţă

± (kg)

Conţinutul normal

Cap

4,0

0,2

Capul complet inclusiv accelerometrul tri-axial şi traductorul de forţă din partea superioară a gâtului sau un înlocuitor al acestuia

Gât

1,0

0,05

Gâtul, fără suportul cervical

Torace

22,4

1,0

Suportul cervical, calota scapulară, blocul scapular, şuruburile de fixare a braţului, cutia coloanei vertebrale, placa din spate a trunchiului, modulele costale, traductoarele de deformare a coastei, traductorul de forţă pentru placa din spate a trunchiului sau înlocuitorul acestuia, traductorul de forţă T12 sau înlocuitorul acestuia, carcasa centrală abdominală, traductoarele de forţă pentru abdomen, 2/3 din îmbrăcăminte

Braţ (pentru fiecare braţ)

1,3

0,1

Braţul superior, inclusiv placa de poziţionare a braţului (de două ori)

Abdomen şi zona lombară a coloanei vertebrale

5,0

0,25

Învelişul de „carne” al abdomenului şi zona lombară a coloanei vertebrale

Bazin

12,0

0,6

Blocul osului sacru, placa de fixare a zonei lombare a coloanei vertebrale, articulaţiile sferice ale şoldului, capetele femururilor, oasele iliace, traductorul de forţă pelvian, înveliş care imită carnea pe bazin, 1/3 din îmbrăcăminte

Picior (pentru fiecare picior)

12,7

0,6

Laba piciorului, gambă şi şold, „carnea” până la articulaţia cu partea superioară a femurului (de două ori)

Total manechin

72,0

1,2

4.2.   Dimensiuni principale

| 4.2.1. | Dimensiunile principale ale manechinului de coliziune laterală, pe baza figurii 2 din prezenta anexă, sunt date în tabelul 3 din prezenta anexă.
  Dimensiunile sunt măsurate fără îmbrăcăminte.
  Figura 2
  Principalele dimensiuni ale manechinului (a se vedea tabelul 3)




  Tabelul 3
  Principalele dimensiuni ale manechinului







  Nr. | Parametru | Dimensiune (mm) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Înălţimea în poziţie aşezat | 909 ± 9 |
| 2 | De la scaun până la articulaţia umărului | 565 ± 7 |
| 3 | De la scaun până la partea inferioară a cutiei toracice | 351 ± 5 |
| 4 | De la scaun până la articulaţia coapsei (centrul şurubului) | 100 ± 3 |
| 5 | De la talpă până la scaun în poziţie aşezat | 442 ± 9 |
| 6 | Lăţimea capului | 155 ± 3 |
| 7 | Lăţimea umăr/braţ | 470 ± 9 |
| 8 | Lăţimea toracelui | 327 ± 5 |
| 9 | Lăţimea abdomenului | 280 ± 7 |
| 10 | Lăţimea bazinului | 366 ± 7 |
| 11 | Grosimea capului | 201 ± 5 |
| 12 | Grosimea toracelui | 267 ± 5 |
| 13 | Grosimea abdomenului | 199 ± 5 |
| 14 | Grosimea bazinului | 240 ± 5 |
| 15 | De la spatele şezutului până la articulaţia coapsei (centrul şurubului) | 155 ± 5 |
| 16 | De la spatele şezutului până la partea din faţă a genunchiului | 606 ± 9 |

4.2.1.

Dimensiunile principale ale manechinului de coliziune laterală, pe baza figurii 2 din prezenta anexă, sunt date în tabelul 3 din prezenta anexă.

Dimensiunile sunt măsurate fără îmbrăcăminte.

Figura 2

Principalele dimensiuni ale manechinului (a se vedea tabelul 3)

Image

Tabelul 3

Principalele dimensiuni ale manechinului

Nr.

Parametru

Dimensiune (mm)

1

Înălţimea în poziţie aşezat

909 ± 9

2

De la scaun până la articulaţia umărului

565 ± 7

3

De la scaun până la partea inferioară a cutiei toracice

351 ± 5

4

De la scaun până la articulaţia coapsei (centrul şurubului)

100 ± 3

5

De la talpă până la scaun în poziţie aşezat

442 ± 9

6

Lăţimea capului

155 ± 3

7

Lăţimea umăr/braţ

470 ± 9

8

Lăţimea toracelui

327 ± 5

9

Lăţimea abdomenului

280 ± 7

10

Lăţimea bazinului

366 ± 7

11

Grosimea capului

201 ± 5

12

Grosimea toracelui

267 ± 5

13

Grosimea abdomenului

199 ± 5

14

Grosimea bazinului

240 ± 5

15

De la spatele şezutului până la articulaţia coapsei (centrul şurubului)

155 ± 5

16

De la spatele şezutului până la partea din faţă a genunchiului

606 ± 9

5.   OMOLOGAREA MANECHINULUI

5.1.   Partea de impact

| 5.1.1. | În funcţie de partea vehiculului care urmează a fi lovită, componentele manechinului trebuie omologate pentru partea stângă sau pentru partea dreaptă. |
| --- | --- |

5.1.1.

În funcţie de partea vehiculului care urmează a fi lovită, componentele manechinului trebuie omologate pentru partea stângă sau pentru partea dreaptă.

| 5.1.2. | Configuraţiile manechinului în ceea ce priveşte direcţia de montare a modulelor costale şi localizarea traducătorilor de forţă abdominali se adaptează în funcţie de partea impactului. |
| --- | --- |

5.1.2.

Configuraţiile manechinului în ceea ce priveşte direcţia de montare a modulelor costale şi localizarea traducătorilor de forţă abdominali se adaptează în funcţie de partea impactului.

5.2.   Aparatele de măsurat

| 5.2.1. | Toate aparatele de măsurat trebuie calibrate conform cerinţelor documentaţiei prevăzute la punctul 1.3. |
| --- | --- |

5.2.1.

Toate aparatele de măsurat trebuie calibrate conform cerinţelor documentaţiei prevăzute la punctul 1.3.

| 5.2.2. | Toate canalele de măsurare trebuie să fie conforme cu ISO 6487:2000 sau cu specificaţiile privind canalele de înregistrare a datelor SAE J211 (martie 1995). |
| --- | --- |

5.2.2.

Toate canalele de măsurare trebuie să fie conforme cu ISO 6487:2000 sau cu specificaţiile privind canalele de înregistrare a datelor SAE J211 (martie 1995).

| 5.2.3. | Numărul minim de canale necesar pentru respectarea prezentului regulament este de zece:






  Accelerările capului | (3), |
| --- | --- | --- |
| Deplasări ale coastelor | (3), |
| Forţe exercitate asupra abdomenului | (3) şi |
| Forţe exercitate asupra simfizei pubiene | (1). |

5.2.3.

Numărul minim de canale necesar pentru respectarea prezentului regulament este de zece:

Accelerările capului

(3),

Deplasări ale coastelor

(3),

Forţe exercitate asupra abdomenului

(3) şi

Forţe exercitate asupra simfizei pubiene

(1).

| 5.2.4. | Sunt disponibile mai multe canale suplimentare (38) de măsurat:






  Forţe exercitate asupra părţii superioare a gâtului | (6), |
| --- | --- | --- |
| Forţe exercitate asupra părţii inferioare a gâtului | (6), |
| Forţe exercitate asupra claviculelor | (3), |
| Forţe exercitate asupra plăcii dorsale a trunchiului | (4), |
| Accelerări T1 | (3), |
| Accelerări T12 | (3), |
| Accelerări ale coastelor | (6, câte două pe fiecare coastă), |
| Forţe exercitate asupra coloanei vertebrale T12 | (4), |
| Forţe exercitate asupra părţii inferioară a zonei lombare | (3), |
| Accelerări ale pelvisului | (3) şi |
| Forţe exercitate asupra femurului | (6). |

5.2.4.

Sunt disponibile mai multe canale suplimentare (38) de măsurat:

Forţe exercitate asupra părţii superioare a gâtului

(6),

Forţe exercitate asupra părţii inferioare a gâtului

(6),

Forţe exercitate asupra claviculelor

(3),

Forţe exercitate asupra plăcii dorsale a trunchiului

(4),

Accelerări T1

(3),

Accelerări T12

(3),

Accelerări ale coastelor

(6, câte două pe fiecare coastă),

Forţe exercitate asupra coloanei vertebrale T12

(4),

Forţe exercitate asupra părţii inferioară a zonei lombare

(3),

Accelerări ale pelvisului

(3) şi

Forţe exercitate asupra femurului

(6).

Patru canale suplimentare de indicare a poziţiei sunt disponibile, în mod opţional:

| Rotaţii ale toracelui | (2) şi |
| --- | --- |
| Rotaţii ale pelvisului | (2) |

Rotaţii ale toracelui

(2) şi

Rotaţii ale pelvisului

(2)

5.3.   Control vizual

| 5.3.1. | Toate piesele manechinului trebuie controlate vizual pentru eventuale defecţiuni şi, dacă este necesar, înlocuite înaintea testului de omologare. |
| --- | --- |

5.3.1.

Toate piesele manechinului trebuie controlate vizual pentru eventuale defecţiuni şi, dacă este necesar, înlocuite înaintea testului de omologare.

5.4.   Organizarea testului general

| 5.4.1. | Figura 3 din prezenta anexă descrie organizarea testului pentru toate testele de omologare efectuate asupra manechinului la coliziune laterală. |
| --- | --- |

5.4.1.

Figura 3 din prezenta anexă descrie organizarea testului pentru toate testele de omologare efectuate asupra manechinului la coliziune laterală.

| 5.4.2. | Organizarea testului de omologare şi procedurile de testare sunt conforme cu specificaţiile şi cerinţele documentaţiei menţionate la punctul 1.3. |
| --- | --- |

5.4.2.

Organizarea testului de omologare şi procedurile de testare sunt conforme cu specificaţiile şi cerinţele documentaţiei menţionate la punctul 1.3.

| 5.4.3. | Testele pentru cap, gât, torace şi zona lombară sunt efectuate asupra părţilor dezasamblate ale manechinului. |
| --- | --- |

5.4.3.

Testele pentru cap, gât, torace şi zona lombară sunt efectuate asupra părţilor dezasamblate ale manechinului.

| 5.4.4. | Testele pentru umăr, abdomen şi bazin sunt executate asupra manechinului asamblat complet (fără îmbrăcăminte, încălţăminte şi lenjerie de corp). Pentru aceste teste, manechinul este aşezat pe o suprafaţă plană, cu două foi de politetrafluoroetilen (PTFE) cu o grosime mai mică sau egală cu 2 mm, plasate între manechin şi suprafaţa plană. |
| --- | --- |

5.4.4.

Testele pentru umăr, abdomen şi bazin sunt executate asupra manechinului asamblat complet (fără îmbrăcăminte, încălţăminte şi lenjerie de corp). Pentru aceste teste, manechinul este aşezat pe o suprafaţă plană, cu două foi de politetrafluoroetilen (PTFE) cu o grosime mai mică sau egală cu 2 mm, plasate între manechin şi suprafaţa plană.

| 5.4.5. | Toate părţile care trebuie omologate ar trebui păstrate în camera de testare pentru o perioadă de cel puţin patru ore la o temperatură cuprinsă între 18 şi 22 de grade Celsius şi o umiditate relativă cuprinsă între şi inclusiv 10 şi 70 de procente înainte de test. |
| --- | --- |

5.4.5.

Toate părţile care trebuie omologate ar trebui păstrate în camera de testare pentru o perioadă de cel puţin patru ore la o temperatură cuprinsă între 18 şi 22 de grade Celsius şi o umiditate relativă cuprinsă între şi inclusiv 10 şi 70 de procente înainte de test.

| 5.4.6. | Intervalul dintre două teste de omologare pe aceeaşi parte ar trebui să fie de cel puţin 30 de minute. |
| --- | --- |

5.4.6.

Intervalul dintre două teste de omologare pe aceeaşi parte ar trebui să fie de cel puţin 30 de minute.

5.5.   Capul

| 5.5.1. | Componentele dezasamblate ale capului, inclusiv înlocuitorul traductorului de forţă din partea superioară a gâtului, sunt omologate în urma unui test în care capul este lăsat să cadă de la 200 ± 1 mm pe o suprafaţă de impact plană şi rigidă. |
| --- | --- |

5.5.1.

Componentele dezasamblate ale capului, inclusiv înlocuitorul traductorului de forţă din partea superioară a gâtului, sunt omologate în urma unui test în care capul este lăsat să cadă de la 200 ± 1 mm pe o suprafaţă de impact plană şi rigidă.

| 5.5.2. | Unghiul dintre suprafaţa de impact şi planul sagital median al capului este de 35o ± 1o permiţând un impact al părţii superioare a capului (acest lucru poate fi realizat printr-un echipament de legare sau printr-un suport de atârnare a capului cu masa de 0,075±0,005 kg). |
| --- | --- |

5.5.2.

Unghiul dintre suprafaţa de impact şi planul sagital median al capului este de 35o ± 1o permiţând un impact al părţii superioare a capului (acest lucru poate fi realizat printr-un echipament de legare sau printr-un suport de atârnare a capului cu masa de 0,075±0,005 kg).

| 5.5.3. | Acceleraţia maximă rezultantă a capului, filtrată conform ISO 6487:2000 prin utilizarea CFC 1000, ar trebui să aibă valori cuprinse între şi inclusiv 100 g şi 150 g. |
| --- | --- |

5.5.3.

Acceleraţia maximă rezultantă a capului, filtrată conform ISO 6487:2000 prin utilizarea CFC 1000, ar trebui să aibă valori cuprinse între şi inclusiv 100 g şi 150 g.

| 5.5.4. | Performanţa capului poate fi ajustată pentru a respecta cerinţele, prin modificarea caracteristicilor de frecare ale interfeţei piele-craniu [de exemplu, prin aplicare de pudră de talc sau prin pulverizare de spray de politetrafluoroetilen (PTFE)]. |
| --- | --- |

5.5.4.

Performanţa capului poate fi ajustată pentru a respecta cerinţele, prin modificarea caracteristicilor de frecare ale interfeţei piele-craniu [de exemplu, prin aplicare de pudră de talc sau prin pulverizare de spray de politetrafluoroetilen (PTFE)].

5.6.   Gâtul

| 5.6.1. | Piesa de îmbinare cap-gât a gâtului se fixează pe un cap fals omologat special cu o greutate de 3,9±0,05 kg (a se vedea figura 6), cu ajutorul unei plăci de îmbinare cu o grosime de 12 mm şi o greutate de 0,205±0,05 kg. |
| --- | --- |

5.6.1.

Piesa de îmbinare cap-gât a gâtului se fixează pe un cap fals omologat special cu o greutate de 3,9±0,05 kg (a se vedea figura 6), cu ajutorul unei plăci de îmbinare cu o grosime de 12 mm şi o greutate de 0,205±0,05 kg.

| 5.6.2. | Capul fals şi gâtul se montează în sens invers pe partea inferioară unui pendul cervical (2) care permite mişcarea laterală a sistemului. |
| --- | --- |

5.6.2.

Capul fals şi gâtul se montează în sens invers pe partea inferioară unui pendul cervical (2) care permite mişcarea laterală a sistemului.

| 5.6.3. | Pendulul cervical se echipează cu un accelerometru uniaxial în funcţie de specificaţiile privind pendulul cervical (a se vedea figura 5). |
| --- | --- |

5.6.3.

Pendulul cervical se echipează cu un accelerometru uniaxial în funcţie de specificaţiile privind pendulul cervical (a se vedea figura 5).

| 5.6.4. | Pendulul cervical se lasă să cadă liber de la o înălţime prevăzută pentru a atinge o viteză de impact de 3,4±0,1 m/s măsurată la nivelul accelerometrului cervical. |
| --- | --- |

5.6.4.

Pendulul cervical se lasă să cadă liber de la o înălţime prevăzută pentru a atinge o viteză de impact de 3,4±0,1 m/s măsurată la nivelul accelerometrului cervical.

| 5.6.5. | Se reduce viteza pendulului cervical de la viteza de impact la zero, cu ajutorul unui dispozitiv corespunzător (3), astfel cum este descris în specificaţiile privind pendulul cervical (a se vedea figura 5), rezultând într-o schimbare a raportului viteză/timp în cadrul limitelor menţionate în figura 7 şi în tabelul 4 din prezenta anexă. Toate canalele de măsură trebuie să fie înregistrate în conformitate cu ISO 6487:2000 sau specificaţiile privind canalele de înregistrare a datelor SAE J211 (martie 1995) şi filtrate digital conform ISO 6487:2000 cu ajutorul CFC 180.
  Tabelul 4
  Raportul viteză/timp al pendulului cervical pentru testul de omologare a gâtului








  Limita superioară | | Limita inferioară | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Timp (s) | Viteză (m/s) | Timp (s) | Viteză (m/s) |
| 0,001 | 0,0 | 0 | -0,05 |
| 0,003 | -0,25 | 0,0025 | -0,375 |
| 0,014 | -3,2 | 0,0135 | -3,7 |
| | | 0,017 | -3,7 |

5.6.5.

Se reduce viteza pendulului cervical de la viteza de impact la zero, cu ajutorul unui dispozitiv corespunzător (3), astfel cum este descris în specificaţiile privind pendulul cervical (a se vedea figura 5), rezultând într-o schimbare a raportului viteză/timp în cadrul limitelor menţionate în figura 7 şi în tabelul 4 din prezenta anexă. Toate canalele de măsură trebuie să fie înregistrate în conformitate cu ISO 6487:2000 sau specificaţiile privind canalele de înregistrare a datelor SAE J211 (martie 1995) şi filtrate digital conform ISO 6487:2000 cu ajutorul CFC 180.

Tabelul 4

Raportul viteză/timp al pendulului cervical pentru testul de omologare a gâtului

Limita superioară

Limita inferioară

Timp (s)

Viteză (m/s)

Timp (s)

Viteză (m/s)

0,001

0,0

0

-0,05

0,003

-0,25

0,0025

-0,375

0,014

-3,2

0,0135

-3,7

0,017

-3,7

| 5.6.6. | Unghiul maxim de flexiune a capului fals în raport cu pendulul (Unghiul dθA + dθC în figura 6) ar trebui să fie situat între şi inclusiv 49,0 şi 59,0 grade şi ar trebui să apară între şi inclusiv 54,0 şi 66,0 ms. |
| --- | --- |

5.6.6.

Unghiul maxim de flexiune a capului fals în raport cu pendulul (Unghiul dθA + dθC în figura 6) ar trebui să fie situat între şi inclusiv 49,0 şi 59,0 grade şi ar trebui să apară între şi inclusiv 54,0 şi 66,0 ms.

| 5.6.7. | Deplasările maxime ale centrului de gravitate al capului fals măsurate în unghiul dθA şi dθB (a se vedea figura 6) ar trebui să fie: unghiul de la bază din faţă al pendulului dθA ar trebui să fie situat între şi inclusiv 32,0 şi 37,0 grade în intervalul între şi inclusiv 53,0 şi 63,0 ms şi unghiul de la bază din spate al pendulului dθB ar trebui să fie situat între şi inclusiv la 0,81 * (unghiul dθA) +1,75 şi 0,81 * (unghiul dθA) +4,25 grade în intervalul între şi inclusiv 54,0 şi 64,0 ms. |
| --- | --- |

5.6.7.

Deplasările maxime ale centrului de gravitate al capului fals măsurate în unghiul dθA şi dθB (a se vedea figura 6) ar trebui să fie: unghiul de la bază din faţă al pendulului dθA ar trebui să fie situat între şi inclusiv 32,0 şi 37,0 grade în intervalul între şi inclusiv 53,0 şi 63,0 ms şi unghiul de la bază din spate al pendulului dθB ar trebui să fie situat între şi inclusiv la 0,81 * (unghiul dθA) +1,75 şi 0,81 * (unghiul dθA) +4,25 grade în intervalul între şi inclusiv 54,0 şi 64,0 ms.

| 5.6.8. | Performanţa gâtului poate fi ajustată prin înlocuirea celor opt tampoanele cu secţiune circulară cu tampoane cu o duritate Shore diferită. |
| --- | --- |

5.6.8.

Performanţa gâtului poate fi ajustată prin înlocuirea celor opt tampoanele cu secţiune circulară cu tampoane cu o duritate Shore diferită.

5.7.   Umărul

| 5.7.1. | Lungimea corzii elastic ar trebui ajustată astfel încât, pentru a mişca clavicula înspre înainte, să fie necesară o forţă cu valori cuprinse între 27,5 N şi 32,5 N, aplicată în faţă la 4 ± 1 mm de la marginea exterioară a claviculei şi în acelaşi plan cu deplasarea acesteia. |
| --- | --- |

5.7.1.

Lungimea corzii elastic ar trebui ajustată astfel încât, pentru a mişca clavicula înspre înainte, să fie necesară o forţă cu valori cuprinse între 27,5 N şi 32,5 N, aplicată în faţă la 4 ± 1 mm de la marginea exterioară a claviculei şi în acelaşi plan cu deplasarea acesteia.

| 5.7.2. | Manechinul se aşază pe o suprafaţă plană, orizontală, rigidă, fără suport dorsal. Toracele se poziţionează vertical, iar braţele ar trebui aşezate în unghi vertical de 40 ± 2 grade în faţă. Picioarele se poziţionează orizontal. |
| --- | --- |

5.7.2.

Manechinul se aşază pe o suprafaţă plană, orizontală, rigidă, fără suport dorsal. Toracele se poziţionează vertical, iar braţele ar trebui aşezate în unghi vertical de 40 ± 2 grade în faţă. Picioarele se poziţionează orizontal.

| 5.7.3. | Elementul de impact este un pendul cu o greutate de 23,4±0,2 kg şi un diametru de 152,4 ±0,25 mm, cu o rază de 12,7 mm (4). Elementul de impact este suspendat de un suport rigid prin patru fire metalice, cu linia mediană a elementului de impact la cel puţin 3,5 m sub suportul rigid (a se vedea figura 4). |
| --- | --- |

5.7.3.

Elementul de impact este un pendul cu o greutate de 23,4±0,2 kg şi un diametru de 152,4 ±0,25 mm, cu o rază de 12,7 mm (4). Elementul de impact este suspendat de un suport rigid prin patru fire metalice, cu linia mediană a elementului de impact la cel puţin 3,5 m sub suportul rigid (a se vedea figura 4).

| 5.7.4. | Elementul de impact se echipează cu un accelerometru sensibil pe direcţia impactului şi amplasat pe axa elementului de impact. |
| --- | --- |

5.7.4.

Elementul de impact se echipează cu un accelerometru sensibil pe direcţia impactului şi amplasat pe axa elementului de impact.

| 5.7.5. | Elementul de impact ar trebui să lovească liber umărul manechinului cu o viteză de impact de 4,3±0,1 m/s. |
| --- | --- |

5.7.5.

Elementul de impact ar trebui să lovească liber umărul manechinului cu o viteză de impact de 4,3±0,1 m/s.

| 5.7.6. | Direcţia de impact este perpendiculară pe axa anterior-posterior a manechinului şi axa elementului de impact coincide cu axa pivotului părţii superioare a braţului. |
| --- | --- |

5.7.6.

Direcţia de impact este perpendiculară pe axa anterior-posterior a manechinului şi axa elementului de impact coincide cu axa pivotului părţii superioare a braţului.

| 5.7.7. | Acceleraţia maximă a elementului de impact, filtrată conform ISO 6487:2000 cu ajutorul CFC 180, trebuie să aibă valori cuprinse între 7,5 şi 10,5 g. |
| --- | --- |

5.7.7.

Acceleraţia maximă a elementului de impact, filtrată conform ISO 6487:2000 cu ajutorul CFC 180, trebuie să aibă valori cuprinse între 7,5 şi 10,5 g.

5.8.   Braţele

| 5.8.1. | Pentru braţe nu este prevăzută nicio procedură de omologare dinamică. |
| --- | --- |

5.8.1.

Pentru braţe nu este prevăzută nicio procedură de omologare dinamică.

5.9.   Torace

| 5.9.1. | Fiecare modul costal se omologhează separat. |
| --- | --- |

5.9.1.

Fiecare modul costal se omologhează separat.

| 5.9.2. | Modulul costal se poziţionează vertical într-un dispozitiv de testare a căderii, iar cilindrul costal se fixează bine în acesta. |
| --- | --- |

5.9.2.

Modulul costal se poziţionează vertical într-un dispozitiv de testare a căderii, iar cilindrul costal se fixează bine în acesta.

| 5.9.3. | Elementul de impact este o greutate în cădere liberă de 7,78±0,01 kg, care prezintă o faţă plană şi un diametru de 150 ± 2 mm. |
| --- | --- |

5.9.3.

Elementul de impact este o greutate în cădere liberă de 7,78±0,01 kg, care prezintă o faţă plană şi un diametru de 150 ± 2 mm.

| 5.9.4. | Axa mediană a elementului de impact ar trebui să fie aliniată cu axa mediană a sistemului de ghidare a coastei. |
| --- | --- |

5.9.4.

Axa mediană a elementului de impact ar trebui să fie aliniată cu axa mediană a sistemului de ghidare a coastei.

| 5.9.5. | Forţa impactului depinde de înălţimea de la care cade elementul de impact de 815, 204 şi 459 mm. Aceste valori ale înălţimii determină viteze de aproximativ 4, 2 şi, respectiv, 3 m/s. Înălţimile de la care cade elementul de impact ar trebui respectate cu o exactitate de 1 %. |
| --- | --- |

5.9.5.

Forţa impactului depinde de înălţimea de la care cade elementul de impact de 815, 204 şi 459 mm. Aceste valori ale înălţimii determină viteze de aproximativ 4, 2 şi, respectiv, 3 m/s. Înălţimile de la care cade elementul de impact ar trebui respectate cu o exactitate de 1 %.

| 5.9.6. | Deplasarea coastei ar trebui măsurată, de exemplu, folosind traductorul de deplasare propriu al coastei. |
| --- | --- |

5.9.6.

Deplasarea coastei ar trebui măsurată, de exemplu, folosind traductorul de deplasare propriu al coastei.

| 5.9.7. | Cerinţele de omologare pentru coaste sunt prezentate în tabelul 5 din prezenta anexă. |
| --- | --- |

5.9.7.

Cerinţele de omologare pentru coaste sunt prezentate în tabelul 5 din prezenta anexă.

| 5.9.8. | Performanţa modulului costal poate fi ajustată prin înlocuirea arcului de reglare din interiorul cilindrului cu unul cu rigiditate diferită. |
| --- | --- |

5.9.8.

Performanţa modulului costal poate fi ajustată prin înlocuirea arcului de reglare din interiorul cilindrului cu unul cu rigiditate diferită.

Tabelul 5

Cerinţe privind omologarea modulului costal complet

| Test | Înălţimea de la care cade elementul de impact (exactitate 1 %) | Deplasare minimă | Deplasare maximă |
| --- | --- | --- | --- |
| | (mm) | (mm) | (mm) |
| 1 | 815 | 46,0 | 51,0 |
| 2 | 204 | 23,5 | 27,5 |
| 3 | 459 | 36,0 | 40,0 |

Test

Înălţimea de la care cade elementul de impact (exactitate 1 %)

Deplasare minimă

Deplasare maximă

(mm)

(mm)

(mm)

1

815

46,0

51,0

2

204

23,5

27,5

3

459

36,0

40,0

5.10.   Zona lombară a coloanei

| 5.10.1. | Zona lombară a coloanei se fixează pe capul fals omologat special având o greutate de 3,9 ±0,05 kg (a se vedea figura 6) cu ajutorul unei plăci de îmbinare cu o grosime de 12 mm şi o greutate de 0,205 ±0,05 kg. |
| --- | --- |

5.10.1.

Zona lombară a coloanei se fixează pe capul fals omologat special având o greutate de 3,9 ±0,05 kg (a se vedea figura 6) cu ajutorul unei plăci de îmbinare cu o grosime de 12 mm şi o greutate de 0,205 ±0,05 kg.

| 5.10.2. | Capul fals şi zona lombară a coloanei se fixează în sens invers pe partea inferioară a pendulului cervical (5) care permite o mişcare laterală a sistemului. |
| --- | --- |

5.10.2.

Capul fals şi zona lombară a coloanei se fixează în sens invers pe partea inferioară a pendulului cervical (5) care permite o mişcare laterală a sistemului.

| 5.10.3. | Pendulul cervical este echipat cu un accelerometru uniaxial în conformitate cu specificaţiile privind pendulul cervical (a se vedea figura 5). |
| --- | --- |

5.10.3.

Pendulul cervical este echipat cu un accelerometru uniaxial în conformitate cu specificaţiile privind pendulul cervical (a se vedea figura 5).

| 5.10.4. | Pendulul cervical ar trebui lăsat să cadă liber de la o înălţime prevăzută pentru a atinge o viteză de impact de 6,05±0,1 m/s măsurată la nivelul accelerometrului. |
| --- | --- |

5.10.4.

Pendulul cervical ar trebui lăsat să cadă liber de la o înălţime prevăzută pentru a atinge o viteză de impact de 6,05±0,1 m/s măsurată la nivelul accelerometrului.

| 5.10.5. | Se reduce viteza pendulului cervical de la viteza de impact la zero, cu ajutorul unui dispozitiv corespunzător (6), astfel cum este descris în specificaţiile privind pendulul cervical (a se vedea figura 5), rezultând într-o schimbare a raportului viteză/timp în cadrul limitelor menţionate în figura 8 şi în tabelul 6 din prezenta anexă. Toate canalele de măsură trebuie să fie înregistrate în conformitate cu ISO 6487:2000 sau specificaţiile privind canalele de înregistrare a datelor SAE J211 (martie 1995) şi filtrate digital conform ISO 6487:2000 cu ajutorul CFC 180.
  Tabelul 6
  Raportul viteză/timp al pendulului cervical pentru testul de omologare a zonei lombare a coloanei vertebrale








  Limita superioară | | Limita inferioară | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Timp [s] | Viteză [m/s] | Timp [s] | Viteză [m/s] |
| 0,001 | 0,0 | 0 | -0,05 |
| 0,0037 | -0,2397 | 0,0027 | -0,425 |
| 0,027 | -5,8 | 0,0245 | -6,5 |
| | | 0,03 | -6,5 |

5.10.5.

Se reduce viteza pendulului cervical de la viteza de impact la zero, cu ajutorul unui dispozitiv corespunzător (6), astfel cum este descris în specificaţiile privind pendulul cervical (a se vedea figura 5), rezultând într-o schimbare a raportului viteză/timp în cadrul limitelor menţionate în figura 8 şi în tabelul 6 din prezenta anexă. Toate canalele de măsură trebuie să fie înregistrate în conformitate cu ISO 6487:2000 sau specificaţiile privind canalele de înregistrare a datelor SAE J211 (martie 1995) şi filtrate digital conform ISO 6487:2000 cu ajutorul CFC 180.

Tabelul 6

Raportul viteză/timp al pendulului cervical pentru testul de omologare a zonei lombare a coloanei vertebrale

Limita superioară

Limita inferioară

Timp [s]

Viteză [m/s]

Timp [s]

Viteză [m/s]

0,001

0,0

0

-0,05

0,0037

-0,2397

0,0027

-0,425

0,027

-5,8

0,0245

-6,5

0,03

-6,5

| 5.10.6. | Unghiul maxim de flexiune a capului fals în raport cu pendulul (Unghiul dθA + dθC în figura 6) ar trebui să fie situat între şi inclusiv 45,0 şi 55,0 grade şi ar trebui să apară între şi inclusiv 39,0 şi 53,0 ms. |
| --- | --- |

5.10.6.

Unghiul maxim de flexiune a capului fals în raport cu pendulul (Unghiul dθA + dθC în figura 6) ar trebui să fie situat între şi inclusiv 45,0 şi 55,0 grade şi ar trebui să apară între şi inclusiv 39,0 şi 53,0 ms.

| 5.10.7. | Deplasările maxime ale centrului de gravitate al capului fals măsurate în unghiul dθA şi dθB (a se vedea figura 6) ar trebui să fie: unghiul de la bază din faţă al pendulului dθA ar trebui să fie situat între şi inclusiv 31,0 şi 35,0 grade în intervalul între şi inclusiv 44,0 şi 52,0 ms şi unghiul de la bază din spate al pendulului dθB ar trebui să fie situat între şi inclusiv 0,8 * (unghiul dθA) +2,00 şi 0,8 * (unghiul dθA) +4,50 grade în intervalul între şi inclusiv 44,0 şi 52,0 ms. |
| --- | --- |

5.10.7.

Deplasările maxime ale centrului de gravitate al capului fals măsurate în unghiul dθA şi dθB (a se vedea figura 6) ar trebui să fie: unghiul de la bază din faţă al pendulului dθA ar trebui să fie situat între şi inclusiv 31,0 şi 35,0 grade în intervalul între şi inclusiv 44,0 şi 52,0 ms şi unghiul de la bază din spate al pendulului dθB ar trebui să fie situat între şi inclusiv 0,8 * (unghiul dθA) +2,00 şi 0,8 * (unghiul dθA) +4,50 grade în intervalul între şi inclusiv 44,0 şi 52,0 ms.

| 5.10.8. | Performanţa zonei lombare a coloanei vertebrale poate fi ajustată prin schimbarea tensiunii din cablul coloanei vertebrale. |
| --- | --- |

5.10.8.

Performanţa zonei lombare a coloanei vertebrale poate fi ajustată prin schimbarea tensiunii din cablul coloanei vertebrale.

5.11.   Abdomenul

| 5.11.1. | Manechinul se aşază pe o suprafaţă plană, orizontală şi rigidă, fără suport dorsal. Toracele este poziţionat vertical, în timp ce braţele şi picioarele sunt poziţionate orizontal. |
| --- | --- |

5.11.1.

Manechinul se aşază pe o suprafaţă plană, orizontală şi rigidă, fără suport dorsal. Toracele este poziţionat vertical, în timp ce braţele şi picioarele sunt poziţionate orizontal.

| 5.11.2. | Elementul de impact este un pendul cu o greutate de 23,4±0,2 kg şi un diametru de 152,4±0,25 mm, cu raza marginii de 12,7 mm (7). Elementul de impact este suspendat de un suport rigid prin opt fire metalice, cu linia mediană a elementului de impact situată cu cel puţin 3,5 m mai jos de suportul rigid (a se vedea figura 4). |
| --- | --- |

5.11.2.

Elementul de impact este un pendul cu o greutate de 23,4±0,2 kg şi un diametru de 152,4±0,25 mm, cu raza marginii de 12,7 mm (7). Elementul de impact este suspendat de un suport rigid prin opt fire metalice, cu linia mediană a elementului de impact situată cu cel puţin 3,5 m mai jos de suportul rigid (a se vedea figura 4).

| 5.11.3. | Elementul de impact este echipat cu un accelerometru sensibil în direcţia impactului şi amplasat pe axa elementului de impact. |
| --- | --- |

5.11.3.

Elementul de impact este echipat cu un accelerometru sensibil în direcţia impactului şi amplasat pe axa elementului de impact.

| 5.11.4. | Pendulul este echipat cu un element de impact sub formă de „suport pentru braţ” de 1,0±0,01 kg. Masa totală a elementului de impact sub formă de „suport pentru braţ” este de 24,4±0,21 kg. Suportul rigid pentru braţ are o înălţime de 70 ± 1 mm, o lăţime de 150 ± 1 mm şi ar trebui să penetreze cel puţin 60 mm în abdomen. Linia mediană a pendulului coincide cu centrul suportului pentru braţ. |
| --- | --- |

5.11.4.

Pendulul este echipat cu un element de impact sub formă de „suport pentru braţ” de 1,0±0,01 kg. Masa totală a elementului de impact sub formă de „suport pentru braţ” este de 24,4±0,21 kg. Suportul rigid pentru braţ are o înălţime de 70 ± 1 mm, o lăţime de 150 ± 1 mm şi ar trebui să penetreze cel puţin 60 mm în abdomen. Linia mediană a pendulului coincide cu centrul suportului pentru braţ.

| 5.11.5. | Elementul de impact trebuie să lovească liber abdomenul manechinului cu o viteză de impact de 4,0±0,1 m/s. |
| --- | --- |

5.11.5.

Elementul de impact trebuie să lovească liber abdomenul manechinului cu o viteză de impact de 4,0±0,1 m/s.

| 5.11.6. | Direcţia de impact este perpendiculară pe axa anterior-posterior a manechinului şi axa elementului de impact este aliniată cu centrul traductorului de forţă abdominal median. |
| --- | --- |

5.11.6.

Direcţia de impact este perpendiculară pe axa anterior-posterior a manechinului şi axa elementului de impact este aliniată cu centrul traductorului de forţă abdominal median.

| 5.11.7. | Forţa maximă a elementului de impact, obţinută din acceleraţia elementului de impact filtrată conform ISO 6487:2000 folosind CFC 180 şi înmulţită cu masa elementului de impact/suportului pentru braţ ar trebui să aibă valori cuprinse între 4,0 şi 4,8 kN şi să apară între şi inclusiv 10,6 şi 13,0 ms. |
| --- | --- |

5.11.7.

Forţa maximă a elementului de impact, obţinută din acceleraţia elementului de impact filtrată conform ISO 6487:2000 folosind CFC 180 şi înmulţită cu masa elementului de impact/suportului pentru braţ ar trebui să aibă valori cuprinse între 4,0 şi 4,8 kN şi să apară între şi inclusiv 10,6 şi 13,0 ms.

| 5.11.8. | Seriile cronologice forţă-timp măsurate de trei traductoare abdominale de forţă trebuie însumate şi filtrate conform ISO 6487:2000 folosind CFC 600. Forţa maximă a acestei sume trebuie să aibă valori cuprinse între 2,2 şi 2,7 kN şi să apară între 10,0 şi 12,3 ms. |
| --- | --- |

5.11.8.

Seriile cronologice forţă-timp măsurate de trei traductoare abdominale de forţă trebuie însumate şi filtrate conform ISO 6487:2000 folosind CFC 600. Forţa maximă a acestei sume trebuie să aibă valori cuprinse între 2,2 şi 2,7 kN şi să apară între 10,0 şi 12,3 ms.

5.12.   Bazinul

| 5.12.1. | Manechinul se aşază pe o suprafaţă plană, orizontală şi rigidă fără suport pentru spate. Toracele este poziţionat vertical, în timp ce braţele şi picioarele sunt poziţionate orizontal. |
| --- | --- |

5.12.1.

Manechinul se aşază pe o suprafaţă plană, orizontală şi rigidă fără suport pentru spate. Toracele este poziţionat vertical, în timp ce braţele şi picioarele sunt poziţionate orizontal.

| 5.12.2. | Elementul de impact este un pendul cu o greutate de 23,4±0,2 kg şi un diametru de 152,4±0,25 mm, cu raza marginii de 12,7 mm (8). Elementul de impact este suspendat de un suport rigid prin opt fire metalice, cu linia mediană a elementului de impact situată cu cel puţin 3,5 m mai jos de suportul rigid (a se vedea figura 4). |
| --- | --- |

5.12.2.

Elementul de impact este un pendul cu o greutate de 23,4±0,2 kg şi un diametru de 152,4±0,25 mm, cu raza marginii de 12,7 mm (8). Elementul de impact este suspendat de un suport rigid prin opt fire metalice, cu linia mediană a elementului de impact situată cu cel puţin 3,5 m mai jos de suportul rigid (a se vedea figura 4).

| 5.12.3. | Elementul de impact este echipat cu un accelerometru sensibil în direcţia impactului şi amplasat pe axa elementului de impact. |
| --- | --- |

5.12.3.

Elementul de impact este echipat cu un accelerometru sensibil în direcţia impactului şi amplasat pe axa elementului de impact.

| 5.12.4. | Elementul de impact trebuie să lovească liber bazinul manechinului cu o viteză de impact de 4,3±0,1 m/s. |
| --- | --- |

5.12.4.

Elementul de impact trebuie să lovească liber bazinul manechinului cu o viteză de impact de 4,3±0,1 m/s.

| 5.12.5. | Direcţia de impact este perpendiculară pe axa anterior-posterior a manechinului şi axa elementului de impact este aliniată cu centrul plăcii posterioare a punctului „H”. |
| --- | --- |

5.12.5.

Direcţia de impact este perpendiculară pe axa anterior-posterior a manechinului şi axa elementului de impact este aliniată cu centrul plăcii posterioare a punctului „H”.

| 5.12.6. | Forţa maximă a elementului de impact, obţinută din acceleraţia elementului de impact, filtrată conform ISO 6487:2000 folosind CFC 180 şi înmulţită cu masa elementului de impact, ar trebui să aibă valori cuprinse între şi inclusiv 4,4 şi 5,4 kN şi să apară între şi inclusiv 10,3 şi 15,5 ms. |
| --- | --- |

5.12.6.

Forţa maximă a elementului de impact, obţinută din acceleraţia elementului de impact, filtrată conform ISO 6487:2000 folosind CFC 180 şi înmulţită cu masa elementului de impact, ar trebui să aibă valori cuprinse între şi inclusiv 4,4 şi 5,4 kN şi să apară între şi inclusiv 10,3 şi 15,5 ms.

| 5.12.7. | Forţa simfizei pubiene, filtrată conform ISO 6487:2000 folosind CFC 600, ar trebui să aibă valori cuprinse între şi inclusiv 1,04 şi 1,64 kN şi să apară între şi inclusiv 9,9 şi 15,9 ms. |
| --- | --- |

5.12.7.

Forţa simfizei pubiene, filtrată conform ISO 6487:2000 folosind CFC 600, ar trebui să aibă valori cuprinse între şi inclusiv 1,04 şi 1,64 kN şi să apară între şi inclusiv 9,9 şi 15,9 ms.

5.13.   Picioarele

| 5.13.1. | Pentru picioare nu este prevăzută nicio procedură de certificare dinamică. |
| --- | --- |

5.13.1.

Pentru picioare nu este prevăzută nicio procedură de certificare dinamică.

Figura 3

Imagine de ansamblu asupra asamblării manechinului pentru testul de omologare

Image

Figura 4

Suspendarea elementului de impact a pendulului de 23,4 kg

Image

stânga: patru fire metalice (fără firele încrucişate);

dreapta: opt fire metalice

Figura 5

Specificaţii privind pendulul în conformitate cu capitolul V partea 572.33 din Regulamentul Federal nr. 49 CFR al Statelor Unite

Image

Figura 6

Testul de omologare a gâtului şi a zonei lombare a coloanei vertebrale (Unghiurile dθA, dθB şi dθC măsurate cu cap fals)

Image

Figura 7

Raportul viteză/timp al pendulului pentru testul de omologare a gâtului

Raportul viteză/timp al pendulului pentru omologarea gâtului

Image

Figura 8

Raportul viteză/timp al pendulului pentru testul de omologare a zonei lombare a coloanei vertebrale

Raportul viteză/timp al pendulului pentru omologarea zonei lombare a coloanei vertebrale

Image

---

(1)  Manechinul corespunde specificaţiei manechinului ES-2. În cuprins, numărul desenului tehnic este: Nr. E-AA-DRAWING-LIST-7-25-032 cu data de 25 iulie 2003. Setul complet de desene tehnice ES-2 şi manualul de utilizare ES-2 sunt depuse la Comisia Economică pentru Europa a Naţiunilor Unite (CEE-ONU), Palais des Nations, Geneva, Elveţia şi pot fi consultate la cerere la secretariat.

(2)  Pendulul cervical prevăzut la capitolul V partea 572.33 din Regulamentul Federal nr. 49 CFR al Statelor Unite (ediţia 10-1-00) (a se vedea, de asemenea, figura 5).

(3)  Se recomandă folosirea fagurelui de 3 inch (a se vedea figura 5).

(4)  Pendulul prevăzut la capitolul V partea 572.36 (a) din Regulamentul Federal nr. 49 CFR al Statelor Unite (ediţia 10-1-00) (a se vedea, de asemenea, figura 4).

(5)  Pendulul cervical prevăzut la capitolul V partea 572.33 din Regulamentul Federal nr. 49 CFR al Statelor Unite (ediţia 10-1-00) (a se vedea, de asemenea, figura 5).

(6)  Se recomandă folosirea fagurelui de 6 inch (a se vedea figura 5).

(7)  Pendulul prevăzut la capitolul V partea 572.36 (a) din Regulamentul Federal nr. 49 CFR al Statelor Unite (ediţia 10-1-00) (a se vedea, de asemenea, figura 4).

(8)  Pendulul prevăzut la capitolul V partea 572.36 (a) din Regulamentul Federal nr. 49 CFR al Statelor Unite (ediţia 10-1-00) (a se vedea, de asemenea, figura 4).

---

ANEXA 7

INSTALAREA MANECHINULUI DE COLIZIUNE LATERALĂ

1.   GENERALITĂŢI

| 1.1. | Manechinul pentru testul de coliziune laterală astfel cum este descris în anexa 6 la prezentul regulament trebuie folosit în conformitate cu următoarea procedură de instalare. |
| --- | --- |

1.1.

Manechinul pentru testul de coliziune laterală astfel cum este descris în anexa 6 la prezentul regulament trebuie folosit în conformitate cu următoarea procedură de instalare.

2.   INSTALARE

| 2.1. | Se ajustează articulaţiile genunchilor şi ale gleznei pentru a susţine partea inferioară a piciorului şi laba piciorului atunci când acesta este întins orizontal (1-2 g). |
| --- | --- |

2.1.

Se ajustează articulaţiile genunchilor şi ale gleznei pentru a susţine partea inferioară a piciorului şi laba piciorului atunci când acesta este întins orizontal (1-2 g).

| 2.2. | Se verifică dacă manechinul este adaptat pentru direcţia dorită a impactului. |
| --- | --- |

2.2.

Se verifică dacă manechinul este adaptat pentru direcţia dorită a impactului.

| 2.3. | Se îmbracă manechinul cu articole de lenjerie de corp ajustate, din bumbac elastic, compuse dintr-o bluză cu mâneci scurte şi pantaloni până la jumătatea gambei. |
| --- | --- |

2.3.

Se îmbracă manechinul cu articole de lenjerie de corp ajustate, din bumbac elastic, compuse dintr-o bluză cu mâneci scurte şi pantaloni până la jumătatea gambei.

| 2.4. | Fiecare picior este încălţat cu un pantof. |
| --- | --- |

2.4.

Fiecare picior este încălţat cu un pantof.

| 2.5. | Manechinul se aşază pe scaunul lateral din faţă, pe partea care urmează a fi supusă impactului, astfel cum este descris în specificaţiile privind procedura de testare la coliziune laterală. |
| --- | --- |

2.5.

Manechinul se aşază pe scaunul lateral din faţă, pe partea care urmează a fi supusă impactului, astfel cum este descris în specificaţiile privind procedura de testare la coliziune laterală.

| 2.6. | Planul de simetrie al manechinului trebuie să coincidă cu planul median vertical al poziţiei pe scaun specificate. |
| --- | --- |

2.6.

Planul de simetrie al manechinului trebuie să coincidă cu planul median vertical al poziţiei pe scaun specificate.

| 2.7. | Bazinul manechinului trebuie să fie poziţionat astfel încât o linie laterală care trece prin punctele „H” ale manechinului să fie perpendiculară pe planul median longitudinal al scaunului. Linia care trece prin punctele „H” ale manechinului trebuie să fie orizontală, cu un unghi de înclinare maxim de ± 2o
   (1).
  Poziţia corectă a bazinului manechinului poate fi verificată în raport cu punctul „H” cu ajutorul găurilor M3 în plăcile din spate ale punctului „H”, pe fiecare parte a bazinului manechinului ES-2. Găurile M3 sunt indicate prin menţiunea „Hm”. Menţiunea respectivă ar trebui să fie amplasată într-un cerc cu raza de 10 mm în jurul punctului „H” al manechinului. |
| --- | --- |

2.7.

Bazinul manechinului trebuie să fie poziţionat astfel încât o linie laterală care trece prin punctele „H” ale manechinului să fie perpendiculară pe planul median longitudinal al scaunului. Linia care trece prin punctele „H” ale manechinului trebuie să fie orizontală, cu un unghi de înclinare maxim de ± 2o
   (1).

Poziţia corectă a bazinului manechinului poate fi verificată în raport cu punctul „H” cu ajutorul găurilor M3 în plăcile din spate ale punctului „H”, pe fiecare parte a bazinului manechinului ES-2. Găurile M3 sunt indicate prin menţiunea „Hm”. Menţiunea respectivă ar trebui să fie amplasată într-un cerc cu raza de 10 mm în jurul punctului „H” al manechinului.

| 2.8. | Partea superioară a trunchiului trebuie înclinată în faţă şi apoi sprijinită bine pe spătarul scaunului (a se vedea nota 1). Umerii manechinului trebuie să fie poziţionaţi la maximum în spate. |
| --- | --- |

2.8.

Partea superioară a trunchiului trebuie înclinată în faţă şi apoi sprijinită bine pe spătarul scaunului (a se vedea nota 1). Umerii manechinului trebuie să fie poziţionaţi la maximum în spate.

| 2.9. | Independent de poziţia de şedere a manechinului, unghiul dintre partea superioară a braţului şi linia de referinţă trunchi-braţ pe fiecare parte trebuie să fie de 40o ± 5o. Linia de referinţă trunchi-braţ este definită ca intersecţie a planului tangenţial la suprafaţa frontală a coastelor cu planul vertical longitudinal al manechinului care conţine braţul. |
| --- | --- |

2.9.

Independent de poziţia de şedere a manechinului, unghiul dintre partea superioară a braţului şi linia de referinţă trunchi-braţ pe fiecare parte trebuie să fie de 40o ± 5o. Linia de referinţă trunchi-braţ este definită ca intersecţie a planului tangenţial la suprafaţa frontală a coastelor cu planul vertical longitudinal al manechinului care conţine braţul.

| 2.10. | Pentru poziţia de şedere a conducătorului auto, fără a provoca mişcări ale bazinului sau trunchiului, se amplasează laba piciorului drept al manechinului pe pedala de acceleraţie neacţionată cu călcâiul sprijinit pe podea cât mai în faţă posibil. Se poziţionează laba piciorului stâng perpendicular pe partea inferioară a piciorului, cu călcâiul sprijinit pe podea în aceeaşi linie laterală ca şi călcâiul drept. Se poziţionează genunchii manechinului în aşa fel încât suprafaţa lor exterioară să se afle la o distanţă de 150 ± 10 mm faţă de planul de simetrie al manechinului. Dacă este posibil în limita acestor cerinţe, coapsele manechinului se sprijină pe perna scaunului. |
| --- | --- |

2.10.

Pentru poziţia de şedere a conducătorului auto, fără a provoca mişcări ale bazinului sau trunchiului, se amplasează laba piciorului drept al manechinului pe pedala de acceleraţie neacţionată cu călcâiul sprijinit pe podea cât mai în faţă posibil. Se poziţionează laba piciorului stâng perpendicular pe partea inferioară a piciorului, cu călcâiul sprijinit pe podea în aceeaşi linie laterală ca şi călcâiul drept. Se poziţionează genunchii manechinului în aşa fel încât suprafaţa lor exterioară să se afle la o distanţă de 150 ± 10 mm faţă de planul de simetrie al manechinului. Dacă este posibil în limita acestor cerinţe, coapsele manechinului se sprijină pe perna scaunului.

| 2.11. | Pentru alte poziţii de şedere, fără a provoca mişcări ale bazinului sau ale trunchiului, se sprijină călcâiele manechinului pe podea, cât mai în faţă posibil, fără a comprima perna scaunului mai mult decât o face greutatea picioarelor. Genunchii manechinului se poziţionează în aşa fel încât suprafeţele lor exterioare să se afle la o distanţă de 150 ± 10 mm de planul de simetrie al manechinului. |
| --- | --- |

2.11.

Pentru alte poziţii de şedere, fără a provoca mişcări ale bazinului sau ale trunchiului, se sprijină călcâiele manechinului pe podea, cât mai în faţă posibil, fără a comprima perna scaunului mai mult decât o face greutatea picioarelor. Genunchii manechinului se poziţionează în aşa fel încât suprafeţele lor exterioare să se afle la o distanţă de 150 ± 10 mm de planul de simetrie al manechinului.

---

(1)  Manechinul poate fi echipat cu senzori de înclinaţie în torace şi pelvis. Aceste instrumente pot ajuta la obţinerea poziţiei dorite.

---

ANEXA 8

TEST PARŢIAL

1.   SCOP

Scopul acestor teste este de a verifica dacă vehiculele modificate prezintă cel puţin caracteristici identice (sau mai bune) de absorbţie a energiei în comparaţie cu tipul de vehicule omologate conform prezentului regulament.

2.   PROCEDURI ŞI INSTALĂRI

2.1.   Teste de referinţă

| 2.1.1. | Folosind materialele de căptuşire iniţiale, testate în timpul omologării de tip a vehiculului, montate în noua structură laterală a vehiculului care urmează să fie omologat, se efectuează două teste dinamice, utilizând două elemente de impact diferite (figura 1). |
| --- | --- |

2.1.1.

Folosind materialele de căptuşire iniţiale, testate în timpul omologării de tip a vehiculului, montate în noua structură laterală a vehiculului care urmează să fie omologat, se efectuează două teste dinamice, utilizând două elemente de impact diferite (figura 1).

| 2.1.1.1. | Elementul de impact sub formă de cap, definit la punctul 3.1.1, trebuie să lovească cu o viteză de 24,1 km/h zona lovită de capul EUROSID în timpul omologării vehiculului. Trebuie să se înregistreze rezultatele testelor şi să se calculeze HPC. Totuşi, acest test nu trebuie să fie executat în cazul în care, în timpul testelor descrise în anexa 4 la prezentul regulament: | nu a avut loc un contact cu capul sau |
| --- | --- | --- |

2.1.1.1.

Elementul de impact sub formă de cap, definit la punctul 3.1.1, trebuie să lovească cu o viteză de 24,1 km/h zona lovită de capul EUROSID în timpul omologării vehiculului. Trebuie să se înregistreze rezultatele testelor şi să se calculeze HPC. Totuşi, acest test nu trebuie să fie executat în cazul în care, în timpul testelor descrise în anexa 4 la prezentul regulament:

nu a avut loc un contact cu capul sau

| | capul a avut contact numai cu sticla geamului, cu condiţia ca sticla geamului să nu fie din sticlă laminată. |
| --- | --- |

capul a avut contact numai cu sticla geamului, cu condiţia ca sticla geamului să nu fie din sticlă laminată.

| 2.1.1.2. | Elementul de impact reprezentând un corp, definit la punctul 3.2.1, trebuie să lovească cu 24,1 km/h zona laterală lovită de umărul, braţul şi toracele EUROSID în timpul omologării vehiculului. Trebuie să se înregistreze rezultatele testelor şi să se calculeze HPC. |
| --- | --- |

2.1.1.2.

Elementul de impact reprezentând un corp, definit la punctul 3.2.1, trebuie să lovească cu 24,1 km/h zona laterală lovită de umărul, braţul şi toracele EUROSID în timpul omologării vehiculului. Trebuie să se înregistreze rezultatele testelor şi să se calculeze HPC.

2.2.   Testul de omologare

| 2.2.1. | Folosind noile materiale de căptuşire, scaune etc., prezentate pentru prelungirea omologării şi montate în noua structură laterală a vehiculului, se repetă testele menţionate la punctele 2.1.1.1 şi 2.1.1.2, se înregistrează noile rezultate şi se calculează HPC. |
| --- | --- |

2.2.1.

Folosind noile materiale de căptuşire, scaune etc., prezentate pentru prelungirea omologării şi montate în noua structură laterală a vehiculului, se repetă testele menţionate la punctele 2.1.1.1 şi 2.1.1.2, se înregistrează noile rezultate şi se calculează HPC.

| 2.2.1.1. | Dacă HPC calculat pe baza rezultatelor ambelor teste de omologare este mai mic decât HPC obţinut în timpul testelor de referinţă (efectuate folosind materialul original de căptuşire sau scaunele omologate), se prelungeşte omologarea. |
| --- | --- |

2.2.1.1.

Dacă HPC calculat pe baza rezultatelor ambelor teste de omologare este mai mic decât HPC obţinut în timpul testelor de referinţă (efectuate folosind materialul original de căptuşire sau scaunele omologate), se prelungeşte omologarea.

| 2.2.1.2. | Dacă noul HPC este mai mare decât cel obţinut în timpul testelor de referinţă, se efectuează un nou test complet (folosind materialul de căptuşire propus, scaunele etc.). |
| --- | --- |

2.2.1.2.

Dacă noul HPC este mai mare decât cel obţinut în timpul testelor de referinţă, se efectuează un nou test complet (folosind materialul de căptuşire propus, scaunele etc.).

3.   ECHIPAMENTUL PENTRU TESTARE

3.1.   Element de impact sub formă de cap (figura 2)

| 3.1.1. | Acest aparat constă dintr-un element de impact linear, ghidat în totalitate, rigid, cu o greutate de 6,8 kg. Suprafaţa sa de impact este emisferică, având un diametru de 165 mm. |
| --- | --- |

3.1.1.

Acest aparat constă dintr-un element de impact linear, ghidat în totalitate, rigid, cu o greutate de 6,8 kg. Suprafaţa sa de impact este emisferică, având un diametru de 165 mm.

| 3.1.2. | Capul fals trebuie să fie echipat cu două accelerometre şi un dispozitiv de măsurare a vitezei, capabile să măsoare valorile în direcţia de impact. |
| --- | --- |

3.1.2.

Capul fals trebuie să fie echipat cu două accelerometre şi un dispozitiv de măsurare a vitezei, capabile să măsoare valorile în direcţia de impact.

3.2.   Element de impact reprezentând un corp (figura 3)

| 3.2.1. | Acest aparat constă dintr-un element de impact linear, ghidat în totalitate, rigid, cu o greutate de 30 kg. Dimensiunile sale şi secţiunea transversală sunt prezentate în figura 3. |
| --- | --- |

3.2.1.

Acest aparat constă dintr-un element de impact linear, ghidat în totalitate, rigid, cu o greutate de 30 kg. Dimensiunile sale şi secţiunea transversală sunt prezentate în figura 3.

| 3.2.2. | Elementul reprezentând corpul trebuie să fie echipat cu două accelerometre şi un dispozitiv de măsurare a vitezei, capabile să măsoare valorile în direcţia de impact. |
| --- | --- |

3.2.2.

Elementul reprezentând corpul trebuie să fie echipat cu două accelerometre şi un dispozitiv de măsurare a vitezei, capabile să măsoare valorile în direcţia de impact.

Figura 1

Image

Figura 2

Element de impact sub formă de cap fals

Image

Figura 3

Element de impact sub formă de corp

Image

---

| 30.11.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 313/58 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 313/58

---

Regulamentul nr. 16 al Comisiei Economice pentru Europa a Organizaţiei Naţiunilor Unite (CEE-ONU) – Dispoziţii uniforme cu privire la omologarea:

I.   centurilor de siguranţă, a sistemelor de fixare, a sistemelor de fixare a scaunelor pentru copii şi a sistemelor ISOFIX de fixare a scaunelor pentru copii pentru ocupanţii autovehiculelor

II.   vehiculelor echipate cu centuri de siguranţă, sisteme de fixare, sisteme de fixare a scaunelor pentru copii şi sisteme ISOFIX de fixare a scaunelor pentru copii

Addendum 15: Regulamentul nr. 16

A 5-a revizuire

Doar textele originale ale CEE-ONU au efect juridic în temeiul dreptului public internaţional. Situaţia şi data intrării în vigoare a prezentului regulament trebuie verificate în ultima versiune a documentului de situaţie CEE-ONU TRANS/WP.29/343, disponibil la: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Cuprinde întregul text valabil până la:

Suplimentul 17 la seria 04 de modificări – Data intrării în vigoare: 18 ianuarie 2006

CUPRINS

REGULAMENT

| 1. | Domeniu de aplicare |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definiţii |
| --- | --- |

2.

| 3. | Cerere de omologare |
| --- | --- |

3.

| 4. | Marcaje |
| --- | --- |

4.

| 5. | Omologare |
| --- | --- |

5.

| 6. | Specificaţii |
| --- | --- |

6.

| 7. | Teste |
| --- | --- |

7.

| 8. | Cerinţe referitoare la instalarea în vehicul |
| --- | --- |

8.

| 9. | Conformitatea producţiei |
| --- | --- |

9.

| 10. | Penalizări pentru neconformitatea producţiei |
| --- | --- |

10.

| 11. | Modificări şi prelungire a omologării tipului de vehicul sau a tipului de centură de siguranţă, sau sistem de fixare |
| --- | --- |

11.

| 12. | Încetarea definitivă a producţiei |
| --- | --- |

12.

| 13. | Instrucţiuni |
| --- | --- |

13.

| 14. | Denumirile şi adresele serviciilor tehnice însărcinate cu testele de omologare, precum şi ale departamentelor administrative |
| --- | --- |

14.

| 15. | Dispoziţii tranzitorii |
| --- | --- |

15.

ANEXE

| Anexa 1A: | Comunicare cu privire la aprobarea, prelungirea, refuzarea sau retragerea omologării, sau întreruperea definitivă a producţiei unui tip de vehicul în ceea ce priveşte centura de siguranţă în conformitate cu Regulamentul nr. 16 |
| --- | --- |

Anexa 1A:

| Anexa 1B: | Comunicare cu privire la aprobarea, prelungirea, refuzarea sau retragerea omologării, sau întreruperea definitivă a producţiei unui tip de centură de siguranţă sau sistem de fixare pentru pasagerii adulţi ai autovehiculelor în conformitate cu Regulamentul nr. 16 |
| --- | --- |

Anexa 1B:

| Anexa 2: | Dispunerile mărcilor de omologare |
| --- | --- |

Anexa 2:

| Anexa 3: | Diagrama unui aparat pentru testarea durabilităţii mecanismului retractor |
| --- | --- |

Anexa 3:

| Anexa 4: | Diagrama unui aparat pentru testarea blocării retractoarelor cu blocare în caz de urgenţă |
| --- | --- |

Anexa 4:

| Anexa 5: | Diagrama unui aparat pentru testarea rezistenţei la praf |
| --- | --- |

Anexa 5:

| Anexa 6: | Descrierea căruciorului, a scaunului, a ancorajelor şi a dispozitivului de oprire |
| --- | --- |

Anexa 6:

| Anexa 7: | Descrierea manechinului |
| --- | --- |

Anexa 7:

| Anexa 8: | Descrierea curbei de încetinire a căruciorului în funcţie de timp |
| --- | --- |

Anexa 8:

| Anexa 9: | Instrucţiuni |
| --- | --- |

Anexa 9:

| Anexa 10: | Testarea dublă a cataramei |
| --- | --- |

Anexa 10:

| Anexa 11: | Testarea la abraziune şi microalunecare |
| --- | --- |

Anexa 11:

| Anexa 12: | Testul de coroziune |
| --- | --- |

Anexa 12:

| Anexa 13: | Ordinea testelor |
| --- | --- |

Anexa 13:

| Anexa 14: | Controlul conformităţii producţiei |
| --- | --- |

Anexa 14:

| Anexa 15: | Procedura de determinare a punctului „H” şi a unghiului real al torsului pentru poziţiile pe scaun în vehiculele cu motor |
| --- | --- |

Anexa 15:

| Apendicele 1 – | Descrierea maşinii tridimensionale pentru punctul „H” |
| --- | --- |

Apendicele 1 –

| Apendicele 2 – | Sistemul de referinţă tridimensional |
| --- | --- |

Apendicele 2 –

| Apendicele 3 – | Date de referinţă privind poziţiile pe scaun |
| --- | --- |

Apendicele 3 –

| Anexa 16: | Cerinţe minime pentru centuri de siguranţă şi retractoare |
| --- | --- |

Anexa 16:

| Anexa 17: | Cerinţe privind instalarea centurilor de siguranţă şi a sistemelor de fixare pentru ocupanţii adulţi ai vehiculelor cu motor pe scaunele orientate cu faţa înainte, precum şi instalarea sistemelor ISOFIX de prindere pentru copii |
| --- | --- |

Anexa 17:

| Apendicele 1 – | Dispoziţii privind instalarea sistemelor de fixare a scaunelor pentru copii de tip „universal”, folosind centurile de siguranţă ale vehiculului |
| --- | --- |

Apendicele 1 –

| Apendicele 2 – | Dispoziţii privind instalarea sistemelor ISOFIX de prindere pentru copii, cu faţa înainte şi înapoi, de categoriile universal şi semiuniversal instalate pe poziţiile ISOFIX |
| --- | --- |

Apendicele 2 –

| Apendicele 3 – | Tabele cu informaţiile din cartea vehiculului cu privire la adecvarea instalării sistemelor de fixare pentru copii pentru diferite poziţii pe scaun/poziţii ISOFIX |
| --- | --- |

Apendicele 3 –

1.   DOMENIU DE APLICARE

Prezentul regulament se aplică centurilor şi sistemelor de siguranţă proiectate pentru instalare în vehicule şi destinate să fie utilizate separat, ca echipamente individuale, de către persoane adulte care ocupă scaune orientate cu faţa sau cu spatele la direcţia de mers. Acesta se aplică de asemenea sistemelor de siguranţă pentru copii şi sistemelor de siguranţă ISOFIX proiectate pentru instalare în vehicule de categoria M1 şi N1 (1).

2.   DEFINIŢII

2.1.   Centură de siguranţă (centură de siguranţă, centură)

Un ansamblu format din chingi cu o cataramă de siguranţă, dispozitive de reglare şi piese de fixare, care poate fi ancorat în interiorul unui autovehicul şi care este proiectat să diminueze riscul de vătămare a pasagerului în caz de coliziune sau frânare bruscă a vehiculului, limitând mobilitatea corpului pasagerului. Un astfel de ansamblu este în general denumit „centură”, termen care cuprinde de asemenea orice dispozitiv de absorbţie a energiei sau de retractare a centurii.

Acest ansamblu poate fi testat şi aprobat ca centură de siguranţă sau sistem de fixare.

2.1.1.   Centură transversală

O centură cu prindere în două puncte care trece peste partea din faţă a regiunii pelviene a pasagerului.

2.1.2.   Centură diagonală

O centură care trece în diagonală peste partea din faţă a pieptului, de la şold către umărul opus.

2.1.3.   Centură cu prindere în trei puncte

O centură care în esenţă reprezintă o combinaţie între centura transversală şi centura diagonală.

2.1.4.   Centură de tip S

O altă centură decât centura cu prindere în trei puncte sau centura transversală.

2.1.5.   Centură de tip ham

O centură de tip S conţinând o chingă transversală şi chingi pentru umeri; o astfel de centură poate fi suplimentar furnizată împreună cu o chingă de cuprindere a coapselor.

2.2.   Tipul centurii

Centurile de diferite „tipuri” sunt centuri care diferă substanţial una de cealaltă; diferenţele se pot referi în special la:

| 2.2.1. | componentele rigide (cataramă, piese de fixare, retractor etc.); |
| --- | --- |

2.2.1.

componentele rigide (cataramă, piese de fixare, retractor etc.);

| 2.2.2. | materialul, ţesătura, dimensiunile şi culoarea chingilor; sau |
| --- | --- |

2.2.2.

materialul, ţesătura, dimensiunile şi culoarea chingilor; sau

| 2.2.3. | geometria centurii. |
| --- | --- |

2.2.3.

geometria centurii.

2.3.   Chingă

O componentă flexibilă proiectată să susţină corpul şi să transmită presiunile la ancorajele centurii.

2.4.   Cataramă

Un dispozitiv de decuplare rapidă care permite imobilizarea în scaun a pasagerului cu ajutorul centurii. Catarama poate să includă dispozitivul de reglare, cu excepţia unei catarame pentru centura de tip ham.

2.5.   Dispozitiv de reglare a centurii

Un dispozitiv care permite reglarea centurii în conformitate cu cerinţele fiecărui pasager şi cu poziţia scaunului. Dispozitivul de reglare poate face parte din cataramă, dintr-un retractor sau din orice altă parte a centurii de siguranţă.

2.6.   Dispozitiv de pretensionare

Un dispozitiv suplimentar sau integrat care strânge chinga pentru a reduce întinderea centurii în caz de accident.

| 2.7. | „Zona de referinţă” înseamnă spaţiul dintre două planuri longitudinale verticale, aflate la 400 mm distanţă şi simetrice faţă de punctul „H”, definit prin rotirea aparatului în formă de cap din poziţie verticală în poziţie orizontală, astfel cum este descris în Regulamentul nr. 21 anexa 1. Aparatul va fi aşezat astfel cum este descris în anexa la Regulamentul nr. 21 şi fixat la lungimea maximă de 840 mm. |
| --- | --- |

2.7.

„Zona de referinţă” înseamnă spaţiul dintre două planuri longitudinale verticale, aflate la 400 mm distanţă şi simetrice faţă de punctul „H”, definit prin rotirea aparatului în formă de cap din poziţie verticală în poziţie orizontală, astfel cum este descris în Regulamentul nr. 21 anexa 1. Aparatul va fi aşezat astfel cum este descris în anexa la Regulamentul nr. 21 şi fixat la lungimea maximă de 840 mm.

| 2.8. | „Ansamblul airbag-ului” înseamnă un dispozitiv instalat pentru a suplimenta centurile de siguranţă şi sistemele de fixare din autovehicule, adică un sistem care, în cazul unui impact sever care afectează automobilul, declanşează automat o structură flexibilă destinată să limiteze, prin comprimarea gazului din interior, severitatea contactului între una sau mai multe părţi ale corpului pasagerului şi interiorul habitaclului. |
| --- | --- |

2.8.

„Ansamblul airbag-ului” înseamnă un dispozitiv instalat pentru a suplimenta centurile de siguranţă şi sistemele de fixare din autovehicule, adică un sistem care, în cazul unui impact sever care afectează automobilul, declanşează automat o structură flexibilă destinată să limiteze, prin comprimarea gazului din interior, severitatea contactului între una sau mai multe părţi ale corpului pasagerului şi interiorul habitaclului.

| 2.9. | „Airbag pasager” înseamnă un alt ansamblu de airbag decât cel al şoferului, destinat să protejeze pasagerul (pasagerii) aflat (aflaţi) pe scaune în caz de coliziune frontală. |
| --- | --- |

2.9.

„Airbag pasager” înseamnă un alt ansamblu de airbag decât cel al şoferului, destinat să protejeze pasagerul (pasagerii) aflat (aflaţi) pe scaune în caz de coliziune frontală.

| 2.10. | „Sistem de fixare a scaunelor pentru copii” înseamnă un dispozitiv de siguranţă astfel cum este definit în Regulamentul nr. 44. |
| --- | --- |

2.10.

„Sistem de fixare a scaunelor pentru copii” înseamnă un dispozitiv de siguranţă astfel cum este definit în Regulamentul nr. 44.

| 2.11. | „Orientat cu spatele la direcţia de mers” înseamnă orientat în direcţia opusă direcţiei normale de deplasare a vehiculului. |
| --- | --- |

2.11.

„Orientat cu spatele la direcţia de mers” înseamnă orientat în direcţia opusă direcţiei normale de deplasare a vehiculului.

2.12.   Piese de fixare

Componente ale centurii, incluzând elementele de fixare necesare, care permit prinderea de ancorajele centurii.

2.13.   Dispozitiv de absorbţie a energiei

Dispozitiv destinat să disperseze energia separat sau împreună cu chinga, făcând parte din centură.

2.14.   Retractor

Dispozitiv care adăposteşte parţial sau integral chinga unei centuri de siguranţă.

2.14.1.   Retractor fără blocare (tipul 1)

Un retractor din care centura este extrasă pe toată lungimea de o forţă externă mică şi care nu reglează lungimea centurii extrase.

2.14.2.   Retractor cu deblocare manuală (tipul 2)

Un retractor care necesită acţionarea manuală de către utilizator a unui dispozitiv de deblocare pentru a extrage centura pe lungimea dorită şi care se blochează automat când operaţiunea menţionată încetează.

2.14.3.   Retractor cu blocare automată (tipul 3)

Un retractor care permite extragerea centurii pe lungimea dorită şi care, atunci când catarama este prinsă, reglează automat lungimea centurii extrase. Extragerea în continuare a centurii este împiedicată fără intervenţia voluntară a pasagerului.

2.14.4.   Retractor cu blocare în caz de urgenţă (tipul 4)

Un retractor care, în condiţii normale de parcurs, nu restricţionează libertatea de mişcare a pasagerului care poartă centura de siguranţă. Un astfel de dispozitiv are elemente de reglare a lungimii care ajustează automat centura la statura pasagerului, precum şi un mecanism de blocare activat în caz de urgenţă de către:

| 2.14.4.1. | frânarea vehiculului (sensibilitate unică); |
| --- | --- |

2.14.4.1.

frânarea vehiculului (sensibilitate unică);

| 2.14.4.2. | o combinaţie între frânarea vehiculului, deplasarea centurii sau orice alte mijloace automate (sensibilitate multiplă). |
| --- | --- |

2.14.4.2.

o combinaţie între frânarea vehiculului, deplasarea centurii sau orice alte mijloace automate (sensibilitate multiplă).

2.14.5.   Retractor cu blocare în caz de urgenţă, cu un prag mai mare de răspuns (tipul 4N)

Un retractor de tipul celui definit la punctul 2.14.4, dar cu proprietăţi speciale în ceea ce priveşte utilizarea sa în vehiculele de categoriile M2, M3, N1, N2 şi N3 (2).

2.14.6.   Dispozitiv de reglare a centurii pe înălţime

Un dispozitiv care permite reglarea pe înălţime a buclei superioare a stâlpului centurii în funcţie de cerinţele fiecărui pasager şi de poziţia scaunului. Un astfel de dispozitiv ar putea fi considerat drept o componentă a centurii sau a ancorajului centurii.

2.15.   Ancorajele centurii

Componente din structura vehiculului sau a scaunului sau oricare alte componente ale vehiculului de care vor fi prinse centurile.

2.16.   Tipul de vehicul în ceea ce priveşte centurile de siguranţă şi sistemele de fixare

Categorie de autovehicule care nu diferă în aspecte esenţiale cum sunt dimensiunile, liniile şi materialele componentelor din structura vehiculului sau a scaunului sau a oricărei alte componente a vehiculului de care sunt prinse centurile de siguranţă sau sistemele de fixare.

2.17.   Sistem de fixare

Un sistem destinat pentru un tip anume de vehicul sau un tip definit de constructorul vehiculului şi aprobat de serviciul tehnic, care constă dintr-un scaun şi o centură fixate de vehicul prin mijloace adecvate şi care cuprinde în plus orice elemente prevăzute să diminueze riscul de vătămare a pasagerului, în caz de frânare bruscă a vehiculului, limitând mobilitatea corpului pasagerului.

2.18.   Scaun

O structură care poate sau nu să facă parte din structura vehiculului, completă cu tapiţerie, şi pe care să se aşeze o singură persoană adultă. Termenul se referă atât la un scaun separat, cât şi la o parte din bancheta spate pe care să se aşeze o singură persoană.

| 2.18.1. | „Un scaun pentru pasagerul din faţă” înseamnă orice scaun la care „punctul H cel mai avansat” al scaunului respectiv se află în sau în faţa planului transversal vertical prin punctul „R” al şoferului. |
| --- | --- |

2.18.1.

„Un scaun pentru pasagerul din faţă” înseamnă orice scaun la care „punctul H cel mai avansat” al scaunului respectiv se află în sau în faţa planului transversal vertical prin punctul „R” al şoferului.

2.19.   Grup de scaune

Fie o banchetă ca atare, fie un grup de scaune separate, dar alăturate (adică fixate astfel încât ancorajele frontale ale unuia dintre scaune să se afle pe aceeaşi linie cu ancorajele frontale sau posterioare ale celorlalte sau între ancorajele celorlalte scaune) şi pe care să se aşeze una sau mai multe persoane adulte.

2.20.   Banchetă

O structură completă cu tapiţerie pe care să se aşeze mai multe persoane adulte.

2.21.   Sistem de reglare a scaunului

Dispozitivul complet prin intermediul căruia scaunul sau componentele acestuia poate (pot) fi reglat(e) într-o poziţie adecvată structurii corporale a pasagerului aşezat; acest dispozitiv poate permite în special:

| 2.21.1. | deplasarea longitudinală; |
| --- | --- |

2.21.1.

deplasarea longitudinală;

| 2.21.2. | deplasarea verticală; |
| --- | --- |

2.21.2.

deplasarea verticală;

| 2.21.3. | deplasarea unghiulară. |
| --- | --- |

2.21.3.

deplasarea unghiulară.

2.22.   Ancorajul scaunului

Sistemul prin care ansamblul scaunului este prins de structura vehiculului, inclusiv componentele afectate ale structurii vehiculului.

2.23.   Tip de scaun

O categorie de scaune care nu diferă în aspecte esenţiale ca:

| 2.23.1. | forma, dimensiunile şi materialele structurii scaunului; |
| --- | --- |

2.23.1.

forma, dimensiunile şi materialele structurii scaunului;

| 2.23.2. | tipurile şi dimensiunile sistemelor de blocare şi de reglare a blocării scaunului; |
| --- | --- |

2.23.2.

tipurile şi dimensiunile sistemelor de blocare şi de reglare a blocării scaunului;

| 2.23.3. | tipul şi dimensiunile ancorajului centurii de pe scaun, ale ancorajului scaunului şi ale componentelor afectate ale structurii vehiculului. |
| --- | --- |

2.23.3.

tipul şi dimensiunile ancorajului centurii de pe scaun, ale ancorajului scaunului şi ale componentelor afectate ale structurii vehiculului.

2.24.   Sistem de deplasare a scaunului

Un dispozitiv care permite deplasarea unghiulară sau longitudinală a scaunului sau a unuia dintre componentele acestuia, fără o poziţie intermediară fixă (pentru a facilita accesul pasagerilor).

2.25.   Sistem de blocare a scaunului

Un dispozitiv care garantează că scaunul şi componentele acestuia sunt menţinute în orice poziţie de utilizare.

2.26.   Buton integrat de deblocare a cataramei

Un buton de deblocare a cataramei care să nu permită deblocarea acesteia folosind o sferă cu diametrul de 40 mm.

2.27.   Buton neintegrat de deblocare a cataramei

Un buton de deblocare a cataramei care să permită deblocarea acesteia folosind o sferă cu diametrul de 40 mm.

2.28.   Limitator de tensiune

Un dispozitiv încorporat în retractor şi care limitează automat tensiunea centurii în momentul fixării acesteia. Când centura este eliberată, acest dispozitiv se decuplează automat.

| 2.29. | „ISOFIX” este un sistem destinat prinderii sistemelor de fixare a scaunelor pentru copii, format din două ancoraje rigide în vehicul, două piese rigide de fixare corespunzătoare pe sistemul de fixare şi un mijloc de limitare a rotirii sistemului de fixare în jurul axei transversale. |
| --- | --- |

2.29.

„ISOFIX” este un sistem destinat prinderii sistemelor de fixare a scaunelor pentru copii, format din două ancoraje rigide în vehicul, două piese rigide de fixare corespunzătoare pe sistemul de fixare şi un mijloc de limitare a rotirii sistemului de fixare în jurul axei transversale.

| 2.30. | „Sistem ISOFIX de fixare a scaunelor pentru copii” înseamnă un sistem de fixare a scaunelor pentru copii care îndeplineşte condiţiile Regulamentului nr. 44 şi care trebuie prins de un sistem de ancorare ISOFIX, conform cerinţelor Regulamentului nr. 14. |
| --- | --- |

2.30.

„Sistem ISOFIX de fixare a scaunelor pentru copii” înseamnă un sistem de fixare a scaunelor pentru copii care îndeplineşte condiţiile Regulamentului nr. 44 şi care trebuie prins de un sistem de ancorare ISOFIX, conform cerinţelor Regulamentului nr. 14.

| 2.31. | „Poziţia ISOFIX” înseamnă un sistem care permite instalarea:






  (a) | unui sistem ISOFIX de fixare a scaunelor pentru copii, de tip universal, orientat cu faţa la direcţia de mers, astfel cum este definit în Regulamentul nr. 44; |
| --- | --- | --- |

2.31.

„Poziţia ISOFIX” înseamnă un sistem care permite instalarea:

(a)

unui sistem ISOFIX de fixare a scaunelor pentru copii, de tip universal, orientat cu faţa la direcţia de mers, astfel cum este definit în Regulamentul nr. 44;

| (b) | sau a unui sistem ISOFIX de fixare a scaunelor pentru copii, de tip semiuniversal, orientat cu faţa la direcţia de mers, astfel cum este definit în Regulamentul nr. 44; |
| --- | --- |

(b)

sau a unui sistem ISOFIX de fixare a scaunelor pentru copii, de tip semiuniversal, orientat cu faţa la direcţia de mers, astfel cum este definit în Regulamentul nr. 44;

| (c) | sau a unui sistem ISOFIX de fixare a scaunelor pentru copii, de tip semiuniversal, orientat cu spatele la direcţia de mers, astfel cum este definit în Regulamentul nr. 44; |
| --- | --- |

(c)

sau a unui sistem ISOFIX de fixare a scaunelor pentru copii, de tip semiuniversal, orientat cu spatele la direcţia de mers, astfel cum este definit în Regulamentul nr. 44;

| (d) | sau a unui sistem ISOFIX de fixare a scaunelor pentru copii, de tip semiuniversal, orientat spre lateral, astfel cum este definit în Regulamentul nr. 44; |
| --- | --- |

(d)

sau a unui sistem ISOFIX de fixare a scaunelor pentru copii, de tip semiuniversal, orientat spre lateral, astfel cum este definit în Regulamentul nr. 44;

| (e) | sau a unui sistem ISOFIX de fixare a scaunelor pentru copii, pentru vehicule specifice, astfel cum este definit în Regulamentul nr. 44. |
| --- | --- |

(e)

sau a unui sistem ISOFIX de fixare a scaunelor pentru copii, pentru vehicule specifice, astfel cum este definit în Regulamentul nr. 44.

| 2.32. | „Sistem de ancorare ISOFIX”: un sistem alcătuit din două ancore cu prindere inferioară ISOFIX, care îndeplineşte cerinţele Regulamentului nr. 14 şi care este destinat prinderii unui sistem ISOFIX de fixare a scaunelor pentru copii împreună cu un dispozitiv antirotaţie. |
| --- | --- |

2.32.

„Sistem de ancorare ISOFIX”: un sistem alcătuit din două ancore cu prindere inferioară ISOFIX, care îndeplineşte cerinţele Regulamentului nr. 14 şi care este destinat prinderii unui sistem ISOFIX de fixare a scaunelor pentru copii împreună cu un dispozitiv antirotaţie.

| 2.33. | „Ancoră cu prindere inferioară ISOFIX”: o bară orizontală rotundă şi rigidă, cu diametrul de 6 mm, care depăşeşte structura vehiculului sau a scaunului, permiţând prinderea unui sistem ISOFIX de fixare a scaunelor pentru copii echipat cu piese de fixare ISOFIX. |
| --- | --- |

2.33.

„Ancoră cu prindere inferioară ISOFIX”: o bară orizontală rotundă şi rigidă, cu diametrul de 6 mm, care depăşeşte structura vehiculului sau a scaunului, permiţând prinderea unui sistem ISOFIX de fixare a scaunelor pentru copii echipat cu piese de fixare ISOFIX.

2.34.   „Dispozitiv antirotaţie”

| (a) | Un dispozitiv antirotaţie pentru un sistem ISOFIX de fixare a scaunelor pentru copii universal constă dintr-o ancoră cu prindere superioară ISOFIX. |
| --- | --- |

(a)

Un dispozitiv antirotaţie pentru un sistem ISOFIX de fixare a scaunelor pentru copii universal constă dintr-o ancoră cu prindere superioară ISOFIX.

| (b) | Un dispozitiv antirotaţie pentru un sistem ISOFIX de fixare a scaunelor pentru copii semiuniversal constă dintr-o ancoră cu prindere superioară, tabloul de bord al vehiculului sau o tijă de sprijin vizând limitarea rotirii sistemului de fixare în cazul unui impact frontal. |
| --- | --- |

(b)

Un dispozitiv antirotaţie pentru un sistem ISOFIX de fixare a scaunelor pentru copii semiuniversal constă dintr-o ancoră cu prindere superioară, tabloul de bord al vehiculului sau o tijă de sprijin vizând limitarea rotirii sistemului de fixare în cazul unui impact frontal.

| (c) | În cazul sistemelor ISOFIX de fixare a scaunelor pentru copii, de tip universal şi semiuniversal, scaunul vehiculului nu reprezintă în sine un dispozitiv antirotaţie. |
| --- | --- |

(c)

În cazul sistemelor ISOFIX de fixare a scaunelor pentru copii, de tip universal şi semiuniversal, scaunul vehiculului nu reprezintă în sine un dispozitiv antirotaţie.

| 2.35. | „Sistem de ancorare în partea superioară ISOFIX”: o componentă care îndeplineşte cerinţele din Regulamentul nr. 14, cum ar fi o bară amplasată într-o zonă definită, destinată cuplării chingii de prindere superioară ISOFIX şi transferării forţei de imobilizare a acesteia la structura vehiculului. |
| --- | --- |

2.35.

„Sistem de ancorare în partea superioară ISOFIX”: o componentă care îndeplineşte cerinţele din Regulamentul nr. 14, cum ar fi o bară amplasată într-o zonă definită, destinată cuplării chingii de prindere superioară ISOFIX şi transferării forţei de imobilizare a acesteia la structura vehiculului.

| 2.36. | Un „dispozitiv de ghidare” are rolul de a asista persoana care instalează sistemul ISOFIX de fixare a scaunelor pentru copii. El permite alinierea corectă între piesele de fixare ale sistemului ISOFIX şi ancorele cu prindere inferioară ISOFIX, facilitând fixarea. |
| --- | --- |

2.36.

Un „dispozitiv de ghidare” are rolul de a asista persoana care instalează sistemul ISOFIX de fixare a scaunelor pentru copii. El permite alinierea corectă între piesele de fixare ale sistemului ISOFIX şi ancorele cu prindere inferioară ISOFIX, facilitând fixarea.

| 2.37. | „Marcajul ISOFIX” este o informaţie furnizată persoanei care doreşte să instaleze un sistem ISOFIX de fixare a scaunelor pentru copii cu privire la poziţiile ISOFIX din vehicul şi poziţia fiecărui sistem de ancorare ISOFIX corespunzător. |
| --- | --- |

2.37.

„Marcajul ISOFIX” este o informaţie furnizată persoanei care doreşte să instaleze un sistem ISOFIX de fixare a scaunelor pentru copii cu privire la poziţiile ISOFIX din vehicul şi poziţia fiecărui sistem de ancorare ISOFIX corespunzător.

| 2.38. | „Gabaritul sistemului de fixare a scaunelor pentru copii” (GSFSC) este un dispozitiv în conformitate cu una dintre cele şapte clase de dimensiuni ISOFIX, astfel cum sunt definite la punctul 4 din anexa 17 apendicele 2 din prezentul regulament şi, în special, ale cărui dimensiuni sunt prezentate în figurile 1-7 de la punctul 4 menţionat anterior. Gabaritele sistemelor de fixare a scaunelor pentru copii (GSFSC) se folosesc în prezentul regulament pentru a verifica clasele de dimensiuni ale sistemelor de fixare ISOFIX care se pot adapta la poziţiile ISOFIX ale vehiculului. În plus, unul dintre GSFSC, aşa-numitul ISO/F2 (B), descris în figura 2 de la punctul 4 menţionat anterior, este utilizat în Regulamentul nr. 14 pentru a verifica amplasarea şi posibilitatea de acces la oricare sistem de ancorare ISOFIX. |
| --- | --- |

2.38.

„Gabaritul sistemului de fixare a scaunelor pentru copii” (GSFSC) este un dispozitiv în conformitate cu una dintre cele şapte clase de dimensiuni ISOFIX, astfel cum sunt definite la punctul 4 din anexa 17 apendicele 2 din prezentul regulament şi, în special, ale cărui dimensiuni sunt prezentate în figurile 1-7 de la punctul 4 menţionat anterior. Gabaritele sistemelor de fixare a scaunelor pentru copii (GSFSC) se folosesc în prezentul regulament pentru a verifica clasele de dimensiuni ale sistemelor de fixare ISOFIX care se pot adapta la poziţiile ISOFIX ale vehiculului. În plus, unul dintre GSFSC, aşa-numitul ISO/F2 (B), descris în figura 2 de la punctul 4 menţionat anterior, este utilizat în Regulamentul nr. 14 pentru a verifica amplasarea şi posibilitatea de acces la oricare sistem de ancorare ISOFIX.

3.   CERERE DE OMOLOGARE

3.1.   Tipul de vehicul

| 3.1.1. | Cererea de omologare a unui tip de vehicul în ceea ce priveşte instalarea centurilor de siguranţă şi a sistemelor de fixare trebuie trimisă de constructorul vehiculului sau de reprezentantul său acreditat. |
| --- | --- |

3.1.1.

Cererea de omologare a unui tip de vehicul în ceea ce priveşte instalarea centurilor de siguranţă şi a sistemelor de fixare trebuie trimisă de constructorul vehiculului sau de reprezentantul său acreditat.

| 3.1.2. | Aceasta va fi însoţită de documentele menţionate mai jos în trei exemplare şi de următoarele informaţii: |
| --- | --- |

3.1.2.

Aceasta va fi însoţită de documentele menţionate mai jos în trei exemplare şi de următoarele informaţii:

| 3.1.2.1. | desene ale structurii generale a vehiculului la scară adecvată, arătând poziţiile centurilor de siguranţă şi desene detaliate ale centurilor de siguranţă şi ale punctelor în care acestea sunt prinse; |
| --- | --- |

3.1.2.1.

desene ale structurii generale a vehiculului la scară adecvată, arătând poziţiile centurilor de siguranţă şi desene detaliate ale centurilor de siguranţă şi ale punctelor în care acestea sunt prinse;

| 3.1.2.2. | o specificaţie privind materialele utilizate care ar putea afecta rezistenţa centurilor de siguranţă; |
| --- | --- |

3.1.2.2.

o specificaţie privind materialele utilizate care ar putea afecta rezistenţa centurilor de siguranţă;

| 3.1.2.3. | o descriere tehnică a centurilor de siguranţă; |
| --- | --- |

3.1.2.3.

o descriere tehnică a centurilor de siguranţă;

| 3.1.2.4. | în cazul centurilor de siguranţă prinse de structura scaunului; |
| --- | --- |

3.1.2.4.

în cazul centurilor de siguranţă prinse de structura scaunului;

| 3.1.2.5. | descrierea detaliată a tipului de vehicul în ceea ce priveşte proiectarea scaunelor, a ancorajelor scaunelor şi a sistemelor de reglare şi blocare a acestora; |
| --- | --- |

3.1.2.5.

descrierea detaliată a tipului de vehicul în ceea ce priveşte proiectarea scaunelor, a ancorajelor scaunelor şi a sistemelor de reglare şi blocare a acestora;

| 3.1.2.6. | desene la scară adecvată şi suficient de detaliate ale scaunelor, ale ancorajelor acestora în vehicul şi ale sistemelor de reglare şi blocare ale acestora. |
| --- | --- |

3.1.2.6.

desene la scară adecvată şi suficient de detaliate ale scaunelor, ale ancorajelor acestora în vehicul şi ale sistemelor de reglare şi blocare ale acestora.

| 3.1.3. | La alegerea constructorului, trebuie prezentat serviciului tehnic însărcinat cu testele de omologare fie un vehicul reprezentativ pentru tipul de vehicul care urmează să fie omologat, fie componente ale vehiculului considerate esenţiale pentru testarea centurilor de siguranţă de către acest serviciu. |
| --- | --- |

3.1.3.

La alegerea constructorului, trebuie prezentat serviciului tehnic însărcinat cu testele de omologare fie un vehicul reprezentativ pentru tipul de vehicul care urmează să fie omologat, fie componente ale vehiculului considerate esenţiale pentru testarea centurilor de siguranţă de către acest serviciu.

3.2.   Tipul de centură de siguranţă

| 3.2.1. | Cererea de omologare a unui tip de centură de siguranţă trebuie trimisă de către deţinătorul mărcii înregistrate sau de reprezentantul acreditat al acestuia. În cazul sistemelor de fixare, cererea de omologare trebuie trimisă de către deţinătorul mărcii înregistrate sau de reprezentantul acestuia ori de către constructorul vehiculului în care urmează a fi instalat sau de reprezentantul acestuia. |
| --- | --- |

3.2.1.

Cererea de omologare a unui tip de centură de siguranţă trebuie trimisă de către deţinătorul mărcii înregistrate sau de reprezentantul acreditat al acestuia. În cazul sistemelor de fixare, cererea de omologare trebuie trimisă de către deţinătorul mărcii înregistrate sau de reprezentantul acestuia ori de către constructorul vehiculului în care urmează a fi instalat sau de reprezentantul acestuia.

| 3.2.2. | Aceasta va fi însoţită de: |
| --- | --- |

3.2.2.

Aceasta va fi însoţită de:

| 3.2.2.1. | O descriere tehnică a tipului de centură, menţionându-se chingile şi părţile rigide folosite, însoţite de desene ale componentelor centurii; desenele trebuie să arate poziţia vizată pentru numărul de omologare şi simbolul (simbolurile) suplimentar(e) referitoare la cercul mărcii de omologare. Descrierea trebuie să menţioneze culoarea modelului trimis spre omologare şi să specifice tipul (tipurile) de vehicul pentru care se doreşte centura. În cazul retractoarelor, trebuie furnizate instrucţiunile de instalare pentru dispozitivul de detectare, iar pentru dispozitivele sau sistemele de pretensionare, trebuie furnizată o descriere tehnică completă a construcţiei şi funcţionării, alături de dispozitivul de detectare, dacă există, care descrie metoda de activare, precum şi orice metodă de evitare a activării accidentale. În cazul unui sistem de fixare, descrierea trebuie să cuprindă: desene la scară adecvată ale structurii vehiculului şi ale structurii scaunului, ale sistemului de reglare şi ale elementelor de prindere, indicând suficient de detaliat poziţia ancorajelor scaunelor, a ancorajelor centurilor şi a elementelor de consolidare, precum şi o specificaţie a materialelor folosite care ar putea afecta rezistenţa ancorajelor scaunelor şi a ancorajelor centurilor şi o descriere tehnică a ancorajelor scaunelor şi a ancorajelor centurilor. Dacă centura este destinată să fie fixată de structura vehiculului printr-un dispozitiv de reglare a centurii pe înălţime, descrierea tehnică trebuie să specifice dacă acest dispozitiv este considerat drept o componentă a centurii; |
| --- | --- |

3.2.2.1.

O descriere tehnică a tipului de centură, menţionându-se chingile şi părţile rigide folosite, însoţite de desene ale componentelor centurii; desenele trebuie să arate poziţia vizată pentru numărul de omologare şi simbolul (simbolurile) suplimentar(e) referitoare la cercul mărcii de omologare. Descrierea trebuie să menţioneze culoarea modelului trimis spre omologare şi să specifice tipul (tipurile) de vehicul pentru care se doreşte centura. În cazul retractoarelor, trebuie furnizate instrucţiunile de instalare pentru dispozitivul de detectare, iar pentru dispozitivele sau sistemele de pretensionare, trebuie furnizată o descriere tehnică completă a construcţiei şi funcţionării, alături de dispozitivul de detectare, dacă există, care descrie metoda de activare, precum şi orice metodă de evitare a activării accidentale. În cazul unui sistem de fixare, descrierea trebuie să cuprindă: desene la scară adecvată ale structurii vehiculului şi ale structurii scaunului, ale sistemului de reglare şi ale elementelor de prindere, indicând suficient de detaliat poziţia ancorajelor scaunelor, a ancorajelor centurilor şi a elementelor de consolidare, precum şi o specificaţie a materialelor folosite care ar putea afecta rezistenţa ancorajelor scaunelor şi a ancorajelor centurilor şi o descriere tehnică a ancorajelor scaunelor şi a ancorajelor centurilor. Dacă centura este destinată să fie fixată de structura vehiculului printr-un dispozitiv de reglare a centurii pe înălţime, descrierea tehnică trebuie să specifice dacă acest dispozitiv este considerat drept o componentă a centurii;

| 3.2.2.2. | şase mostre ale tipului de centură, dintre care unul este de referinţă; |
| --- | --- |

3.2.2.2.

şase mostre ale tipului de centură, dintre care unul este de referinţă;

| 3.2.2.3. | o bucată lungă de zece metri din fiecare tip de chingă folosită la tipul de centură; |
| --- | --- |

3.2.2.3.

o bucată lungă de zece metri din fiecare tip de chingă folosită la tipul de centură;

| 3.2.2.4. | serviciul tehnic însărcinat cu testele de omologare are dreptul să solicite mostre suplimentare. |
| --- | --- |

3.2.2.4.

serviciul tehnic însărcinat cu testele de omologare are dreptul să solicite mostre suplimentare.

| 3.2.3. | În cazul sistemelor de fixare, trebuie trimise serviciului două mostre care pot include două dintre centurile prevăzute la punctele 3.2.2.2 şi 3.2.2.3 şi, la alegerea fabricantului, fie un vehicul reprezentativ pentru vehiculul ce urmează a fi omologat, fie partea sau părţile vehiculului considerate drept esenţiale pentru teste de către serviciul tehnic însărcinat cu testele de omologare. |
| --- | --- |

3.2.3.

În cazul sistemelor de fixare, trebuie trimise serviciului două mostre care pot include două dintre centurile prevăzute la punctele 3.2.2.2 şi 3.2.2.3 şi, la alegerea fabricantului, fie un vehicul reprezentativ pentru vehiculul ce urmează a fi omologat, fie partea sau părţile vehiculului considerate drept esenţiale pentru teste de către serviciul tehnic însărcinat cu testele de omologare.

4.   MARCAJE

Mostrele unui tip de centură sau ale unui tip de sistem de fixare trimise spre omologare în conformitate cu dispoziţiile punctelor 3.2.2.2, 3.2.2.3 şi 3.2.2.4 de mai sus trebuie marcate clar, fără posibilitate de ştergere, cu denumirea, iniţialele sau marca înregistrată a constructorului.

5.   OMOLOGARE

| 5.1. | Un certificat conform modelului specificat la punctele 5.1.1 sau 5.1.2 trebuie ataşat certificatului de omologare de tip: |
| --- | --- |

5.1.

Un certificat conform modelului specificat la punctele 5.1.1 sau 5.1.2 trebuie ataşat certificatului de omologare de tip:

| 5.1.1. | anexa 1A pentru cereri la care se face trimitere la punctul 3.1; |
| --- | --- |

5.1.1.

anexa 1A pentru cereri la care se face trimitere la punctul 3.1;

| 5.1.2. | anexa 1B pentru cereri la care se face trimitere la punctul 3.2; |
| --- | --- |

5.1.2.

anexa 1B pentru cereri la care se face trimitere la punctul 3.2;

5.2.   Tipul de vehicul

| 5.2.1. | Dacă vehiculul trimis spre omologare conform prezentului regulament respectă condiţiile prevăzute la punctul 8 de mai jos şi în anexele 15 şi 16 la prezentul regulament, se acordă omologarea pentru acel tip de vehicul. |
| --- | --- |

5.2.1.

Dacă vehiculul trimis spre omologare conform prezentului regulament respectă condiţiile prevăzute la punctul 8 de mai jos şi în anexele 15 şi 16 la prezentul regulament, se acordă omologarea pentru acel tip de vehicul.

| 5.2.2. | Fiecărui tip omologat i se atribuie un număr de omologare. Primele două cifre (în prezent 04) indică seria de modificări care cuprind cele mai recente modificări tehnice aduse regulamentului în momentul emiterii aprobării. Aceeaşi parte contractantă nu poate atribui acelaşi număr unui alt tip de vehicul, aşa cum este definit la punctul 2.16 de mai sus. |
| --- | --- |

5.2.2.

Fiecărui tip omologat i se atribuie un număr de omologare. Primele două cifre (în prezent 04) indică seria de modificări care cuprind cele mai recente modificări tehnice aduse regulamentului în momentul emiterii aprobării. Aceeaşi parte contractantă nu poate atribui acelaşi număr unui alt tip de vehicul, aşa cum este definit la punctul 2.16 de mai sus.

| 5.2.3. | Orice notificare referitoare la omologarea, prelungirea, refuzul ori retragerea omologării sau întreruperea definitivă a producţiei unui tip de vehicul în conformitate cu prezentul regulament se comunică părţilor la Acordul din 1958 care aplică prezentul regulament, prin intermediul unui formular conform modelului din anexa 1A la prezentul regulament. |
| --- | --- |

5.2.3.

Orice notificare referitoare la omologarea, prelungirea, refuzul ori retragerea omologării sau întreruperea definitivă a producţiei unui tip de vehicul în conformitate cu prezentul regulament se comunică părţilor la Acordul din 1958 care aplică prezentul regulament, prin intermediul unui formular conform modelului din anexa 1A la prezentul regulament.

| 5.2.4. | Pe orice vehicul conform unui tip de vehicul omologat în temeiul prezentului regulament se aplică în mod vizibil şi într-un loc uşor accesibil menţionat pe formularul de omologare, o marcă de omologare internaţională ce cuprinde: |
| --- | --- |

5.2.4.

Pe orice vehicul conform unui tip de vehicul omologat în temeiul prezentului regulament se aplică în mod vizibil şi într-un loc uşor accesibil menţionat pe formularul de omologare, o marcă de omologare internaţională ce cuprinde:

| 5.2.4.1. | un cerc care înconjoară litera „E” urmat de numărul distinctiv al ţării care a acordat omologarea (3); |
| --- | --- |

5.2.4.1.

un cerc care înconjoară litera „E” urmat de numărul distinctiv al ţării care a acordat omologarea (3);

| 5.2.4.2. | numărul prezentului regulament, urmat de litera R, o liniuţă şi numărul de omologare în dreapta cercului astfel cum este prevăzut la punctul 5.2.4.1. |
| --- | --- |

5.2.4.2.

numărul prezentului regulament, urmat de litera R, o liniuţă şi numărul de omologare în dreapta cercului astfel cum este prevăzut la punctul 5.2.4.1.

| 5.2.5. | În cazul în care vehiculul este conform unui tip de vehicul omologat, în temeiul unuia sau a mai multor regulamente anexate la acord, în ţara care a acordat omologarea în temeiul prezentului regulament, simbolul prevăzut la punctul 5.2.4.1 nu trebuie repetat; într-o astfel de situaţie, numerele şi simbolurile suplimentare din toate regulamentele în temeiul cărora s-a acordat omologarea în ţara care a acordat omologarea conform prezentului regulament trebuie aşezate în coloane verticale la dreapta simbolului prevăzut la punctul 5.2.4.1. |
| --- | --- |

5.2.5.

În cazul în care vehiculul este conform unui tip de vehicul omologat, în temeiul unuia sau a mai multor regulamente anexate la acord, în ţara care a acordat omologarea în temeiul prezentului regulament, simbolul prevăzut la punctul 5.2.4.1 nu trebuie repetat; într-o astfel de situaţie, numerele şi simbolurile suplimentare din toate regulamentele în temeiul cărora s-a acordat omologarea în ţara care a acordat omologarea conform prezentului regulament trebuie aşezate în coloane verticale la dreapta simbolului prevăzut la punctul 5.2.4.1.

| 5.2.6. | Marca de omologare trebuie să fie lizibilă şi de neşters. |
| --- | --- |

5.2.6.

Marca de omologare trebuie să fie lizibilă şi de neşters.

| 5.2.7. | Marca de omologare trebuie amplasată în apropierea plăcuţei cu datele vehiculului, fixată de constructor. |
| --- | --- |

5.2.7.

Marca de omologare trebuie amplasată în apropierea plăcuţei cu datele vehiculului, fixată de constructor.

5.3.   Tipul de centură de siguranţă

| 5.3.1. | Dacă mostrele unui tip de centură, care sunt trimise în conformitate cu dispoziţiile punctului 3.2 de mai sus, respectă condiţiile de la punctele 4, 5.3 şi 6 ale prezentului regulament, omologarea este acordată. |
| --- | --- |

5.3.1.

Dacă mostrele unui tip de centură, care sunt trimise în conformitate cu dispoziţiile punctului 3.2 de mai sus, respectă condiţiile de la punctele 4, 5.3 şi 6 ale prezentului regulament, omologarea este acordată.

| 5.3.2. | Fiecărui tip omologat i se atribuie un număr de omologare. Primele două cifre ale acestui număr (în prezent 04 corespunzător seriei 04 de modificări intrate în vigoare la 22 decembrie 1985) indică seria de modificări care include cele mai recente modificări tehnice majore aduse regulamentului în momentul emiterii omologării. Aceeaşi partea contractantă nu poate atribuit acelaşi număr unui alt tip de centură sau sistem de fixare. |
| --- | --- |

5.3.2.

Fiecărui tip omologat i se atribuie un număr de omologare. Primele două cifre ale acestui număr (în prezent 04 corespunzător seriei 04 de modificări intrate în vigoare la 22 decembrie 1985) indică seria de modificări care include cele mai recente modificări tehnice majore aduse regulamentului în momentul emiterii omologării. Aceeaşi partea contractantă nu poate atribuit acelaşi număr unui alt tip de centură sau sistem de fixare.

| 5.3.3. | Orice notificare referitoare la omologarea, prelungirea sau refuzul omologării unui tip de centură ori sistem de fixare în conformitate cu prezentul regulament trebuie comunicată părţilor la Acordul din 1958 care aplică prezentul regulament prin intermediul unui formular conform modelului din anexa 1B din prezentul regulament. |
| --- | --- |

5.3.3.

Orice notificare referitoare la omologarea, prelungirea sau refuzul omologării unui tip de centură ori sistem de fixare în conformitate cu prezentul regulament trebuie comunicată părţilor la Acordul din 1958 care aplică prezentul regulament prin intermediul unui formular conform modelului din anexa 1B din prezentul regulament.

| 5.3.4. | Pe orice centură conformă unui tip omologat în temeiul prezentului regulament trebuie prevăzute, într-un loc adecvat, în afară de mărcile prevăzute la punctul 4 de mai sus, următoarele informaţii specifice: |
| --- | --- |

5.3.4.

Pe orice centură conformă unui tip omologat în temeiul prezentului regulament trebuie prevăzute, într-un loc adecvat, în afară de mărcile prevăzute la punctul 4 de mai sus, următoarele informaţii specifice:

| 5.3.4.1. | O marcă de omologare internaţională ce cuprinde: |
| --- | --- |

5.3.4.1.

O marcă de omologare internaţională ce cuprinde:

| 5.3.4.1.1. | un cerc care înconjoară litera „E” urmat de numărul distinctiv al ţării care a acordat omologarea (4); |
| --- | --- |

5.3.4.1.1.

un cerc care înconjoară litera „E” urmat de numărul distinctiv al ţării care a acordat omologarea (4);

| 5.3.4.1.2. | un număr de omologare; |
| --- | --- |

5.3.4.1.2.

un număr de omologare;

| 5.3.4.2. | următorul (următoarele) simbol (simboluri) suplimentar(e): |
| --- | --- |

5.3.4.2.

următorul (următoarele) simbol (simboluri) suplimentar(e):

| 5.3.4.2.1. | Litera „A” pentru o centură cu prindere în trei puncte, litera „B” pentru o centură transversală şi litera „S” pentru centuri speciale. |
| --- | --- |

5.3.4.2.1.

Litera „A” pentru o centură cu prindere în trei puncte, litera „B” pentru o centură transversală şi litera „S” pentru centuri speciale.

| 5.3.4.2.2. | În plus faţă de simbolurile la care se face trimitere la punctul 5.3.4.2.1 de mai sus trebuie prevăzute următoarele marcaje adiţionale: |
| --- | --- |

5.3.4.2.2.

În plus faţă de simbolurile la care se face trimitere la punctul 5.3.4.2.1 de mai sus trebuie prevăzute următoarele marcaje adiţionale:

| 5.3.4.2.2.1. | litera „e” pentru o centură cu un dispozitiv de absorbţie a energiei; |
| --- | --- |

5.3.4.2.2.1.

litera „e” pentru o centură cu un dispozitiv de absorbţie a energiei;

| 5.3.4.2.2.2. | litera „r” pentru o centură care include un retractor, urmată de simbolul (1, 2, 3, 4 sau 4N) al retractorului utilizat, în conformitate cu punctul 2.14 din prezentul regulament şi litera „m” în cazul în care retractorul utilizat este un retractor cu blocare în caz de urgenţă cu sensibilitate multiplă; |
| --- | --- |

5.3.4.2.2.2.

litera „r” pentru o centură care include un retractor, urmată de simbolul (1, 2, 3, 4 sau 4N) al retractorului utilizat, în conformitate cu punctul 2.14 din prezentul regulament şi litera „m” în cazul în care retractorul utilizat este un retractor cu blocare în caz de urgenţă cu sensibilitate multiplă;

| 5.3.4.2.2.3. | litera „p” în cazul centurilor de siguranţă cu dispozitiv de pretensionare; |
| --- | --- |

5.3.4.2.2.3.

litera „p” în cazul centurilor de siguranţă cu dispozitiv de pretensionare;

| 5.3.4.2.2.4. | litera „t” în cazul unei centuri cu un retractor care include un limitator de tensiune; |
| --- | --- |

5.3.4.2.2.4.

litera „t” în cazul unei centuri cu un retractor care include un limitator de tensiune;

| 5.3.4.2.2.5. | centurile dotate cu un retractor de tip 4N trebuie să poarte de asemenea un simbol constând dintr-un dreptunghi având un vehicul de categoria M1 tăiat, indicând interzicerea utilizării acestui tip de retractor la vehiculele din categoria respectivă. |
| --- | --- |

5.3.4.2.2.5.

centurile dotate cu un retractor de tip 4N trebuie să poarte de asemenea un simbol constând dintr-un dreptunghi având un vehicul de categoria M1 tăiat, indicând interzicerea utilizării acestui tip de retractor la vehiculele din categoria respectivă.

| 5.3.4.2.2.6. | În cazul în care centura de siguranţă este omologată în conformitate cu dispoziţiile punctului 6.4.1.3.3 din prezentul regulament, aceasta va fi marcată de cuvântul „AIRBAG” într-un dreptunghi. |
| --- | --- |

5.3.4.2.2.6.

În cazul în care centura de siguranţă este omologată în conformitate cu dispoziţiile punctului 6.4.1.3.3 din prezentul regulament, aceasta va fi marcată de cuvântul „AIRBAG” într-un dreptunghi.

| 5.3.4.2.3. | Simbolul la care se face trimitere la punctul 5.3.4.2.1 de mai sus trebuie precedat de litera „Z” atunci când centura de siguranţă face parte dintr-un sistem de fixare. |
| --- | --- |

5.3.4.2.3.

Simbolul la care se face trimitere la punctul 5.3.4.2.1 de mai sus trebuie precedat de litera „Z” atunci când centura de siguranţă face parte dintr-un sistem de fixare.

| 5.3.5. | Anexa 2 punctul 2 din prezentul regulament oferă exemple de dispuneri ale mărcii de omologare. |
| --- | --- |

5.3.5.

Anexa 2 punctul 2 din prezentul regulament oferă exemple de dispuneri ale mărcii de omologare.

| 5.3.6. | Informaţiile specifice la care se face referire la punctul 5.3.4 de mai sus trebuie să fie clar vizibile, de neşters, putând fi fixate permanent fie prin intermediul unei etichete, fie prin marcaj direct. Eticheta sau marcajul trebuie să fie rezistente la uzură. |
| --- | --- |

5.3.6.

Informaţiile specifice la care se face referire la punctul 5.3.4 de mai sus trebuie să fie clar vizibile, de neşters, putând fi fixate permanent fie prin intermediul unei etichete, fie prin marcaj direct. Eticheta sau marcajul trebuie să fie rezistente la uzură.

| 5.3.7. | Etichetele la care se face referire la punctul 5.3.6 de mai sus pot fi emise fie de autoritatea care a acordat omologarea, fie, cu autorizarea sa, de constructor. |
| --- | --- |

5.3.7.

Etichetele la care se face referire la punctul 5.3.6 de mai sus pot fi emise fie de autoritatea care a acordat omologarea, fie, cu autorizarea sa, de constructor.

6.   SPECIFICAŢII

6.1.   Specificaţii generale

| 6.1.1. | Fiecare mostră trimisă în conformitate cu punctele 3.2.2.2, 3.2.2.3 şi 3.2.2.4 de mai sus trebuie să respecte condiţiile prevăzute la punctul 6 din prezentul regulament. |
| --- | --- |

6.1.1.

Fiecare mostră trimisă în conformitate cu punctele 3.2.2.2, 3.2.2.3 şi 3.2.2.4 de mai sus trebuie să respecte condiţiile prevăzute la punctul 6 din prezentul regulament.

| 6.1.2. | Centura sau sistemul de fixare trebuie proiectat(ă) şi construit(ă) astfel încât, atunci când este instalat(ă) corect şi folosit(ă) în mod corespunzător de către un ocupant, să fie asigurată buna sa funcţionare şi să reducă riscul de vătămare corporală în cazul unui accident. |
| --- | --- |

6.1.2.

Centura sau sistemul de fixare trebuie proiectat(ă) şi construit(ă) astfel încât, atunci când este instalat(ă) corect şi folosit(ă) în mod corespunzător de către un ocupant, să fie asigurată buna sa funcţionare şi să reducă riscul de vătămare corporală în cazul unui accident.

| 6.1.3. | Chingile centurii nu trebuie să permită vreo configuraţie periculoasă. |
| --- | --- |

6.1.3.

Chingile centurii nu trebuie să permită vreo configuraţie periculoasă.

| 6.1.4. | Folosirea materialelor având proprietăţile poliamidei 6 în ceea ce priveşte reţinerea apei este interzisă în toate piesele mecanice pentru care un astfel de fenomen poate afecta negativ funcţionarea lor. |
| --- | --- |

6.1.4.

Folosirea materialelor având proprietăţile poliamidei 6 în ceea ce priveşte reţinerea apei este interzisă în toate piesele mecanice pentru care un astfel de fenomen poate afecta negativ funcţionarea lor.

6.2.   Componente rigide

6.2.1.   Generalităţi

| 6.2.1.1. | Componentele rigide ale centurii de siguranţă, precum cataramele, dispozitivele de reglare, piesele de fixare şi altele asemănătoare, nu trebuie să aibă margini ascuţite care ar putea cauza uzura sau ruperea chingilor prin frecare. |
| --- | --- |

6.2.1.1.

Componentele rigide ale centurii de siguranţă, precum cataramele, dispozitivele de reglare, piesele de fixare şi altele asemănătoare, nu trebuie să aibă margini ascuţite care ar putea cauza uzura sau ruperea chingilor prin frecare.

| 6.2.1.2. | Toate componentele centurii care pot fi afectate de coroziune trebuie protejate corespunzător în acest sens. După testul de rezistenţă la coroziune la care au fost supuse conform punctului 7.2, nu trebuie să se observe niciun semn de deteriorare care ar putea afecta funcţionarea corectă a dispozitivului sau vreun semn de coroziune importantă atunci când componentele sunt examinate cu ochiul liber de un observator calificat. |
| --- | --- |

6.2.1.2.

Toate componentele centurii care pot fi afectate de coroziune trebuie protejate corespunzător în acest sens. După testul de rezistenţă la coroziune la care au fost supuse conform punctului 7.2, nu trebuie să se observe niciun semn de deteriorare care ar putea afecta funcţionarea corectă a dispozitivului sau vreun semn de coroziune importantă atunci când componentele sunt examinate cu ochiul liber de un observator calificat.

| 6.2.1.3. | Componentele rigide destinate să absoarbă energia, ori să suporte sau să transmită o sarcină, nu trebuie să fie fragile. |
| --- | --- |

6.2.1.3.

Componentele rigide destinate să absoarbă energia, ori să suporte sau să transmită o sarcină, nu trebuie să fie fragile.

| 6.2.1.4. | Elementele şi componentele rigide din plastic ale unei centuri de siguranţă trebuie amplasate şi instalate astfel încât, în timpul utilizării normale a unui autovehicul, să nu rişte să fie blocate sub un scaun reglabil sau într-o portieră a vehiculului respectiv. Dacă vreuna din aceste componente nu întruneşte condiţiile de mai sus, ea trebuie supusă testului de impact la rece menţionat la punctul 7.5.4 de mai jos. După test, în cazul în care apar crăpături vizibile în orice apărătoare sau dispozitiv de reţinere din plastic al unei componente rigide, tot elementul din material plastic trebuie demontat şi trebuie verificat dacă restul centurii continuă să ofere siguranţa necesară. Dacă acesta este cazul, sau dacă nici o crăpătură nu este vizibilă, se verifică din nou dacă centura întruneşte condiţiile prevăzute la punctele 6.2.2, 6.2.3 şi 6.4. |
| --- | --- |

6.2.1.4.

Elementele şi componentele rigide din plastic ale unei centuri de siguranţă trebuie amplasate şi instalate astfel încât, în timpul utilizării normale a unui autovehicul, să nu rişte să fie blocate sub un scaun reglabil sau într-o portieră a vehiculului respectiv. Dacă vreuna din aceste componente nu întruneşte condiţiile de mai sus, ea trebuie supusă testului de impact la rece menţionat la punctul 7.5.4 de mai jos. După test, în cazul în care apar crăpături vizibile în orice apărătoare sau dispozitiv de reţinere din plastic al unei componente rigide, tot elementul din material plastic trebuie demontat şi trebuie verificat dacă restul centurii continuă să ofere siguranţa necesară. Dacă acesta este cazul, sau dacă nici o crăpătură nu este vizibilă, se verifică din nou dacă centura întruneşte condiţiile prevăzute la punctele 6.2.2, 6.2.3 şi 6.4.

6.2.2.   Catarama

| 6.2.2.1. | Catarama trebuie proiectată astfel încât să excludă orice posibilitate de utilizare incorectă. Aceasta înseamnă, între altele, că este imposibil ca o cataramă să rămână în poziţie semi-închisă. Procedura de deschidere a cataramei trebuie să fie evidentă. Componentele cataramei care ar putea intra în contact cu corpul pasagerului trebuie să prezinte o secţiune de cel puţin 20 cm2 şi cel puţin 46 mm lăţime, măsurată într-un plan situat la distanţa maximă de 2,5 mm de suprafaţa de contact. În cazul cataramelor pentru centura de tip ham, cea de-a doua condiţie se consideră îndeplinită dacă zona de contact a cataramei cu corpul pasagerului este cuprinsă între 20 şi 40 cm2. |
| --- | --- |

6.2.2.1.

Catarama trebuie proiectată astfel încât să excludă orice posibilitate de utilizare incorectă. Aceasta înseamnă, între altele, că este imposibil ca o cataramă să rămână în poziţie semi-închisă. Procedura de deschidere a cataramei trebuie să fie evidentă. Componentele cataramei care ar putea intra în contact cu corpul pasagerului trebuie să prezinte o secţiune de cel puţin 20 cm2 şi cel puţin 46 mm lăţime, măsurată într-un plan situat la distanţa maximă de 2,5 mm de suprafaţa de contact. În cazul cataramelor pentru centura de tip ham, cea de-a doua condiţie se consideră îndeplinită dacă zona de contact a cataramei cu corpul pasagerului este cuprinsă între 20 şi 40 cm2.

| 6.2.2.2. | Chiar şi atunci când nu este sub tensiune, catarama trebuie să rămână închisă indiferent de poziţia vehiculului. Nu trebuie să existe posibilitatea de deblocare a cataramei din greşeală, accidental sau la o forţă mai mică de 1 daN. Catarama trebuie să fie uşor de utilizat şi de apucat; atunci când nu se află sub tensiune sau se află sub tensiunea menţionată la punctul 7.8.2 de mai jos, ea trebuie să poată fi deblocată de pasager printr-o singură mişcare a mâinii într-o singură direcţie; în plus, în cazul centurilor care se vor utiliza la scaunele faţă laterale, în afară de centurile tip ham, catarama trebuie să poată fi de asemenea închisă de către pasager printr-o simplă mişcare a mâinii într-o singură direcţie. Catarama trebuie deblocată apăsând fie un buton, fie un dispozitiv asemănător. Suprafaţa pe care se aplică această presiune trebuie să aibă următoarele dimensiuni, atunci când butonul este în poziţia reală de deblocare, iar ea este proiectată pe un plan perpendicular pe direcţia iniţială de mişcare a butonului: pentru butoanele încastrate, o zonă mai mare de 4,5 cm2, cu lăţimea mai mare de 15 mm; pentru butoanele neîncastrate, o zonă mai mare de 2,5 cm2, cu lăţimea mai mare 10 mm. Suprafaţa de deblocare a cataramei trebuie colorată în roşu. Nicio altă componentă a cataramei nu mai poate avea această culoare. |
| --- | --- |

6.2.2.2.

Chiar şi atunci când nu este sub tensiune, catarama trebuie să rămână închisă indiferent de poziţia vehiculului. Nu trebuie să existe posibilitatea de deblocare a cataramei din greşeală, accidental sau la o forţă mai mică de 1 daN. Catarama trebuie să fie uşor de utilizat şi de apucat; atunci când nu se află sub tensiune sau se află sub tensiunea menţionată la punctul 7.8.2 de mai jos, ea trebuie să poată fi deblocată de pasager printr-o singură mişcare a mâinii într-o singură direcţie; în plus, în cazul centurilor care se vor utiliza la scaunele faţă laterale, în afară de centurile tip ham, catarama trebuie să poată fi de asemenea închisă de către pasager printr-o simplă mişcare a mâinii într-o singură direcţie. Catarama trebuie deblocată apăsând fie un buton, fie un dispozitiv asemănător. Suprafaţa pe care se aplică această presiune trebuie să aibă următoarele dimensiuni, atunci când butonul este în poziţia reală de deblocare, iar ea este proiectată pe un plan perpendicular pe direcţia iniţială de mişcare a butonului: pentru butoanele încastrate, o zonă mai mare de 4,5 cm2, cu lăţimea mai mare de 15 mm; pentru butoanele neîncastrate, o zonă mai mare de 2,5 cm2, cu lăţimea mai mare 10 mm. Suprafaţa de deblocare a cataramei trebuie colorată în roşu. Nicio altă componentă a cataramei nu mai poate avea această culoare.

| 6.2.2.3. | Atunci când este testată conform punctului 7.5.3 de mai jos, catarama trebuie să funcţioneze normal. |
| --- | --- |

6.2.2.3.

Atunci când este testată conform punctului 7.5.3 de mai jos, catarama trebuie să funcţioneze normal.

| 6.2.2.4. | Catarama trebuie să poată rezista la acţionare repetată şi, înainte de testul dinamic prevăzut la punctul 7.7, trebuie să fie supusă la 5 000 de cicluri de deschidere şi închidere în condiţii normale de utilizare. În cazul cataramelor pentru centuri de tip ham, acest test se poate derula fără a introduce toate limbile. |
| --- | --- |

6.2.2.4.

Catarama trebuie să poată rezista la acţionare repetată şi, înainte de testul dinamic prevăzut la punctul 7.7, trebuie să fie supusă la 5 000 de cicluri de deschidere şi închidere în condiţii normale de utilizare. În cazul cataramelor pentru centuri de tip ham, acest test se poate derula fără a introduce toate limbile.

| 6.2.2.5. | Forţa necesară pentru a deschide catarama în testul prevăzut la punctul 7.8 de mai jos nu trebuie să depăşească 6 daN. |
| --- | --- |

6.2.2.5.

Forţa necesară pentru a deschide catarama în testul prevăzut la punctul 7.8 de mai jos nu trebuie să depăşească 6 daN.

| 6.2.2.6. | Catarama trebuie supusă unor teste de rezistenţă conform punctului 7.5.1 şi, acolo unde este cazul, 7.5.5. Ea nu trebuie să se rupă, să fie deteriorată grav sau să se desprindă sub tensiunea rezultată din sarcina prescrisă. |
| --- | --- |

6.2.2.6.

Catarama trebuie supusă unor teste de rezistenţă conform punctului 7.5.1 şi, acolo unde este cazul, 7.5.5. Ea nu trebuie să se rupă, să fie deteriorată grav sau să se desprindă sub tensiunea rezultată din sarcina prescrisă.

| 6.2.2.7. | În cazul cataramelor care conţin o componentă comună pentru două centuri, testele de rezistenţă şi deblocare de la punctele 7.7 şi 7.8 trebuie de asemenea efectuate cu partea cataramei aparţinând unei centuri fixată în partea corespunzătoare aparţinând celeilalte centuri, în cazul în care catarama poate fi astfel asamblată în vederea utilizării. |
| --- | --- |

6.2.2.7.

În cazul cataramelor care conţin o componentă comună pentru două centuri, testele de rezistenţă şi deblocare de la punctele 7.7 şi 7.8 trebuie de asemenea efectuate cu partea cataramei aparţinând unei centuri fixată în partea corespunzătoare aparţinând celeilalte centuri, în cazul în care catarama poate fi astfel asamblată în vederea utilizării.

6.2.3.   Dispozitiv de reglare a centurii

| 6.2.3.1. | Centura, după ce este fixată de pasager, trebuie să se ajusteze automat la talia acestuia, ori să fie proiectată în aşa fel încât dispozitivul de reglare manuală să fie uşor accesibil pentru pasagerul aşezat, şi să permită utilizarea comodă şi facilă. Acest dispozitiv trebuie de asemenea să permită strângerea centurii cu o singură mână în funcţie de statura pasagerului şi de poziţia scaunului vehiculului. |
| --- | --- |

6.2.3.1.

Centura, după ce este fixată de pasager, trebuie să se ajusteze automat la talia acestuia, ori să fie proiectată în aşa fel încât dispozitivul de reglare manuală să fie uşor accesibil pentru pasagerul aşezat, şi să permită utilizarea comodă şi facilă. Acest dispozitiv trebuie de asemenea să permită strângerea centurii cu o singură mână în funcţie de statura pasagerului şi de poziţia scaunului vehiculului.

| 6.2.3.2. | Trebuie testate două mostre pentru fiecare dispozitiv de reglare a centurii conform condiţiilor de la punctul 7.3. Alunecarea chingii nu trebuie să depăşească 25 mm pentru fiecare mostră a dispozitivului de reglare, iar suma deplasărilor tuturor dispozitivelor de reglare nu trebuie să depăşească 40 mm. |
| --- | --- |

6.2.3.2.

Trebuie testate două mostre pentru fiecare dispozitiv de reglare a centurii conform condiţiilor de la punctul 7.3. Alunecarea chingii nu trebuie să depăşească 25 mm pentru fiecare mostră a dispozitivului de reglare, iar suma deplasărilor tuturor dispozitivelor de reglare nu trebuie să depăşească 40 mm.

| 6.2.3.3. | Toate dispozitivele de reglare trebuie supuse unor teste de rezistenţă conform punctului 7.5.1. Aceste dispozitive nu trebuie să se rupă sau să se desprindă sub tensiunea rezultată din sarcina prescrisă. |
| --- | --- |

6.2.3.3.

Toate dispozitivele de reglare trebuie supuse unor teste de rezistenţă conform punctului 7.5.1. Aceste dispozitive nu trebuie să se rupă sau să se desprindă sub tensiunea rezultată din sarcina prescrisă.

| 6.2.3.4. | La testarea conform punctului 7.5.6, forţa necesară pentru acţionarea oricărui dispozitiv de reglare manuală nu trebuie să depăşească 5 daN. |
| --- | --- |

6.2.3.4.

La testarea conform punctului 7.5.6, forţa necesară pentru acţionarea oricărui dispozitiv de reglare manuală nu trebuie să depăşească 5 daN.

6.2.4.   Piese de fixare şi dispozitive de reglare a centurii pe înălţime

Piesele de fixare trebuie supuse unor teste de rezistenţă conform punctelor 7.5.1 şi 7.5.2. Dispozitivele de reglare pe înălţime propriu-zise trebuie supuse unor teste de rezistenţă conform punctului 7.5.2 din prezentul regulament atunci când nu au fost testate pe vehicul în aplicarea Regulamentului nr. 14 (în ultima sa versiune de modificări) referitor la ancorajele centurilor de siguranţă. Aceste componente nu trebuie să se rupă sau să se desprindă sub tensiunea rezultată din sarcina prescrisă.

6.2.5.   Retractoare

Retractoarele trebuie supuse unor teste şi trebuie să respecte condiţiile menţionate mai jos, inclusiv testele de rezistenţă prevăzute la punctele 7.5.1 şi 7.5.2. (Aceste condiţii exclud retractoarele fără blocare.)

6.2.5.1.   Retractoare cu deblocare manuală

| 6.2.5.1.1. | Chinga unei centuri de siguranţă dotată cu un retractor cu deblocare manuală nu trebuie să se mişte mai mult de 25 mm între poziţiile de blocare ale reactorului. |
| --- | --- |

6.2.5.1.1.

Chinga unei centuri de siguranţă dotată cu un retractor cu deblocare manuală nu trebuie să se mişte mai mult de 25 mm între poziţiile de blocare ale reactorului.

| 6.2.5.1.2. | Chinga unei centuri de siguranţă trebuie să poată fi extrasă dintr-un retractor cu deblocare manuală până la 6 mm din lungimea sa maximă atunci când chinga este supusă unei tensiuni de minimum 1,4 daN şi maximum 2,2 daN în direcţia normală de tragere. |
| --- | --- |

6.2.5.1.2.

Chinga unei centuri de siguranţă trebuie să poată fi extrasă dintr-un retractor cu deblocare manuală până la 6 mm din lungimea sa maximă atunci când chinga este supusă unei tensiuni de minimum 1,4 daN şi maximum 2,2 daN în direcţia normală de tragere.

| 6.2.5.1.3. | Chinga trebuie extrasă din retractor şi lăsată să se retragă după metoda descrisă la punctul 7.6.1, până când sunt efectuate 5 000 de cicluri. Retractorul trebuie apoi supus testului de coroziune prevăzut la punctul 7.2, apoi testului de praf prevăzut la punctul 7.6.3. Apoi el trebuie supus cu succes unui set suplimentar de 5 000 de cicluri de extragere şi retragere. După testele de mai sus, retractorul trebuie să funcţioneze corect, respectând condiţiile de la punctele 6.2.5.1.1 şi 6.2.5.1.2 de mai sus. |
| --- | --- |

6.2.5.1.3.

Chinga trebuie extrasă din retractor şi lăsată să se retragă după metoda descrisă la punctul 7.6.1, până când sunt efectuate 5 000 de cicluri. Retractorul trebuie apoi supus testului de coroziune prevăzut la punctul 7.2, apoi testului de praf prevăzut la punctul 7.6.3. Apoi el trebuie supus cu succes unui set suplimentar de 5 000 de cicluri de extragere şi retragere. După testele de mai sus, retractorul trebuie să funcţioneze corect, respectând condiţiile de la punctele 6.2.5.1.1 şi 6.2.5.1.2 de mai sus.

6.2.5.2.   Retractoare cu blocare automată

| 6.2.5.2.1. | Chinga unei centuri de siguranţă dotată cu un retractor cu blocare automată nu trebuie să se deplaseze mai mult de 30 mm între poziţiile de blocare ale retractorului. După o mişcare spre spate a pasagerului, centura trebuie fie să rămână în poziţia sa iniţială, fie să revină automat în poziţia respectivă atunci în momentul mişcării înspre înainte a pasagerului. |
| --- | --- |

6.2.5.2.1.

Chinga unei centuri de siguranţă dotată cu un retractor cu blocare automată nu trebuie să se deplaseze mai mult de 30 mm între poziţiile de blocare ale retractorului. După o mişcare spre spate a pasagerului, centura trebuie fie să rămână în poziţia sa iniţială, fie să revină automat în poziţia respectivă atunci în momentul mişcării înspre înainte a pasagerului.

| 6.2.5.2.2. | În cazul în care retractorul face parte dintr-o centură transversală, forţa de retragere a chingii nu trebuie să fie mai mică de 0,7 daN măsurată pe lungimea liberă dintre manechin şi retractor în conformitate cu punctul 7.6.4.
  În cazul în care retractorul face parte dintr-o centură diagonală, forţa de retragere a chingii trebuie să fie cuprinsă între 0,1 daN şi 0,7 daN când este măsurată în mod similar. |
| --- | --- |

6.2.5.2.2.

În cazul în care retractorul face parte dintr-o centură transversală, forţa de retragere a chingii nu trebuie să fie mai mică de 0,7 daN măsurată pe lungimea liberă dintre manechin şi retractor în conformitate cu punctul 7.6.4.

În cazul în care retractorul face parte dintr-o centură diagonală, forţa de retragere a chingii trebuie să fie cuprinsă între 0,1 daN şi 0,7 daN când este măsurată în mod similar.

| 6.2.5.2.3. | Chinga trebuie extrasă din retractor şi lăsată să se retragă după metoda descrisă la punctul 7.6.1, până când sunt efectuate 5 000 de cicluri. Retractorul trebuie apoi supus testului de coroziune prevăzut la punctul 7.2, după care testului de praf prevăzut la punctul 7.6.3. Apoi el trebuie supus cu succes unui set suplimentar de 5 000 de cicluri de extragere şi retragere. După testele de mai sus, retractorul trebuie să funcţioneze corect, respectând condiţiile de la punctele 6.2.5.2.1 şi 6.2.5.2.2 de mai sus. |
| --- | --- |

6.2.5.2.3.

Chinga trebuie extrasă din retractor şi lăsată să se retragă după metoda descrisă la punctul 7.6.1, până când sunt efectuate 5 000 de cicluri. Retractorul trebuie apoi supus testului de coroziune prevăzut la punctul 7.2, după care testului de praf prevăzut la punctul 7.6.3. Apoi el trebuie supus cu succes unui set suplimentar de 5 000 de cicluri de extragere şi retragere. După testele de mai sus, retractorul trebuie să funcţioneze corect, respectând condiţiile de la punctele 6.2.5.2.1 şi 6.2.5.2.2 de mai sus.

6.2.5.3.   Retractoare cu blocare în caz de urgenţă

| 6.2.5.3.1. | Un retractor cu blocare în caz de urgenţă trebuie să respecte condiţiile de mai jos atunci când este testat în conformitate cu punctul 7.6.2. În cazul unei sensibilităţi unice, în conformitate cu punctul 2.14.4.1, sunt valabile doar specificaţiile cu privire la frânarea vehiculului. |
| --- | --- |

6.2.5.3.1.

Un retractor cu blocare în caz de urgenţă trebuie să respecte condiţiile de mai jos atunci când este testat în conformitate cu punctul 7.6.2. În cazul unei sensibilităţi unice, în conformitate cu punctul 2.14.4.1, sunt valabile doar specificaţiile cu privire la frânarea vehiculului.

| 6.2.5.3.1.1. | El trebuie să se blocheze atunci când frânarea vehiculului atinge 0,45 g (5) în cazul retractoarelor de tip 4 sau 0,85 g în cazul celor de tip 4N. |
| --- | --- |

6.2.5.3.1.1.

El trebuie să se blocheze atunci când frânarea vehiculului atinge 0,45 g (5) în cazul retractoarelor de tip 4 sau 0,85 g în cazul celor de tip 4N.

| 6.2.5.3.1.2. | El nu trebuie să se blocheze la accelerări ale chingii, măsurate în direcţia de extragere a acesteia, mai mici de 0,8 g pentru tipul 4 şi 1,0 g pentru tipul 4N. |
| --- | --- |

6.2.5.3.1.2.

El nu trebuie să se blocheze la accelerări ale chingii, măsurate în direcţia de extragere a acesteia, mai mici de 0,8 g pentru tipul 4 şi 1,0 g pentru tipul 4N.

| 6.2.5.3.1.3. | El nu trebuie să se blocheze atunci când dispozitivul său de detectare este înclinat 12o sau mai puţin în orice direcţie faţă de poziţia de instalare specificată de fabricant. |
| --- | --- |

6.2.5.3.1.3.

El nu trebuie să se blocheze atunci când dispozitivul său de detectare este înclinat 12o sau mai puţin în orice direcţie faţă de poziţia de instalare specificată de fabricant.

| 6.2.5.3.1.4. | El trebuie să se blocheze atunci când dispozitivul său de detectare este înclinat mai mult de 27o în cazul retractoarelor de tip 4 sau 40o în cazul celor de tip 4N în orice direcţie faţă de poziţia de instalare specificată de fabricant. |
| --- | --- |

6.2.5.3.1.4.

El trebuie să se blocheze atunci când dispozitivul său de detectare este înclinat mai mult de 27o în cazul retractoarelor de tip 4 sau 40o în cazul celor de tip 4N în orice direcţie faţă de poziţia de instalare specificată de fabricant.

| 6.2.5.3.1.5. | În cazurile în care funcţionarea unui retractor depinde de un semnal exterior sau de o sursă de energie exterioară, retractorul trebuie proiectat astfel încât să se blocheze automat la căderea sau întreruperea semnalului sau a sursei de energie respective. Cu toate acestea, această condiţie nu e necesar să fie îndeplinită în cazul unui retractor cu sensibilităţi multiple, cu condiţia ca numai o sensibilitate să depindă de un semnal exterior sau de o sursă de energie exterioară, iar întreruperea semnalului sau a sursei de energie să fie indicată şoferului prin mijloace optice şi/sau acustice. |
| --- | --- |

6.2.5.3.1.5.

În cazurile în care funcţionarea unui retractor depinde de un semnal exterior sau de o sursă de energie exterioară, retractorul trebuie proiectat astfel încât să se blocheze automat la căderea sau întreruperea semnalului sau a sursei de energie respective. Cu toate acestea, această condiţie nu e necesar să fie îndeplinită în cazul unui retractor cu sensibilităţi multiple, cu condiţia ca numai o sensibilitate să depindă de un semnal exterior sau de o sursă de energie exterioară, iar întreruperea semnalului sau a sursei de energie să fie indicată şoferului prin mijloace optice şi/sau acustice.

| 6.2.5.3.2. | Atunci când este testat în conformitate cu punctul 7.6.2, un retractor cu blocare în caz de urgenţă şi cu sensibilitate multiplă, inclusiv sensibilitatea chingii, trebuie să respecte cerinţele specifice şi să se blocheze atunci când acceleraţia chingii măsurată în direcţia de extragere nu este mai mică de 2,0 g. |
| --- | --- |

6.2.5.3.2.

Atunci când este testat în conformitate cu punctul 7.6.2, un retractor cu blocare în caz de urgenţă şi cu sensibilitate multiplă, inclusiv sensibilitatea chingii, trebuie să respecte cerinţele specifice şi să se blocheze atunci când acceleraţia chingii măsurată în direcţia de extragere nu este mai mică de 2,0 g.

| 6.2.5.3.3. | În cazul testelor menţionate la punctele 6.2.5.3.1 şi 6.2.5.3.2 de mai sus, cursa chingii înainte de blocarea retractorului nu trebuie să depăşească 50 mm, pornind de la lungimea prevăzută la punctul 7.6.2.1. În cazul testului menţionat la punctul 6.2.5.3.1.2 de mai sus, blocarea nu trebuie să se producă în timpul cursei de 50 mm a chingii pornind de la lungimea prevăzută la punctul 7.6.2.1. |
| --- | --- |

6.2.5.3.3.

În cazul testelor menţionate la punctele 6.2.5.3.1 şi 6.2.5.3.2 de mai sus, cursa chingii înainte de blocarea retractorului nu trebuie să depăşească 50 mm, pornind de la lungimea prevăzută la punctul 7.6.2.1. În cazul testului menţionat la punctul 6.2.5.3.1.2 de mai sus, blocarea nu trebuie să se producă în timpul cursei de 50 mm a chingii pornind de la lungimea prevăzută la punctul 7.6.2.1.

| 6.2.5.3.4. | În cazul în care retractorul face parte dintr-o centură transversală, forţa de retragere a chingii nu trebuie să fie mai mică de 0,7 daN măsurată pe lungimea liberă dintre manechin şi retractor în conformitate cu punctul 7.6.4.
  În cazul în care retractorul face parte dintr-o centură diagonală, forţa de retragere a chingii trebuie să fie cuprinsă între 0,1 daN şi 0,7 daN când este măsurată în mod similar, cu excepţia unei centuri dotate cu un limitator de tensiune, situaţie în care forţa minimă de retragere poate fi redusă la 0,05 daN numai atunci când un astfel de limitator este în funcţiune. În cazul în care chinga trece printr-un ghidaj sau printr-o pulie, forţa de retragere trebuie măsurată pe lungimea liberă dintre manechin şi ghidaj sau pulie.
  Dacă centura comportă un mecanism manual sau automat care împiedică retragerea completă a chingii, acest mecanism nu trebuie să fie în funcţiune la evaluarea forţei de retragere.
  Dacă centura comportă un limitator de tensiune, forţa de retragere a chingii descrisă de mai sus trebuie măsurată cu limitatorul pus în funcţiune şi apoi scos din funcţiune atunci când această evaluare este efectuată înainte sau după testele de durabilitate conform punctului 6.2.5.3.5. |
| --- | --- |

6.2.5.3.4.

În cazul în care retractorul face parte dintr-o centură transversală, forţa de retragere a chingii nu trebuie să fie mai mică de 0,7 daN măsurată pe lungimea liberă dintre manechin şi retractor în conformitate cu punctul 7.6.4.

În cazul în care retractorul face parte dintr-o centură diagonală, forţa de retragere a chingii trebuie să fie cuprinsă între 0,1 daN şi 0,7 daN când este măsurată în mod similar, cu excepţia unei centuri dotate cu un limitator de tensiune, situaţie în care forţa minimă de retragere poate fi redusă la 0,05 daN numai atunci când un astfel de limitator este în funcţiune. În cazul în care chinga trece printr-un ghidaj sau printr-o pulie, forţa de retragere trebuie măsurată pe lungimea liberă dintre manechin şi ghidaj sau pulie.

Dacă centura comportă un mecanism manual sau automat care împiedică retragerea completă a chingii, acest mecanism nu trebuie să fie în funcţiune la evaluarea forţei de retragere.

Dacă centura comportă un limitator de tensiune, forţa de retragere a chingii descrisă de mai sus trebuie măsurată cu limitatorul pus în funcţiune şi apoi scos din funcţiune atunci când această evaluare este efectuată înainte sau după testele de durabilitate conform punctului 6.2.5.3.5.

| 6.2.5.3.5. | Chinga trebuie extrasă din retractor şi lăsată să se retragă după metoda descrisă la punctul 7.6.1, până când sunt efectuate 40 000 de cicluri. Retractorul trebuie apoi supus testului de coroziune prevăzut la punctul 7.2, apoi testului de praf prevăzut la punctul 7.6.3. În continuare, trebuie supus cu succes unui set de 5 000 de cicluri ulterioare (adică în total 45 000).
  Dacă centura include un limitator de tensiune, testele de mai sus se vor desfăşura cu condiţia ca limitatorul să fie pe rând pus în funcţiune şi apoi scos din funcţiune.
  După testele de mai sus, retractorul trebuie să funcţioneze corect, respectând condiţiile de la punctele 6.2.5.3.1, 6.2.5.3.3 şi 6.2.5.3.4 de mai sus. |
| --- | --- |

6.2.5.3.5.

Chinga trebuie extrasă din retractor şi lăsată să se retragă după metoda descrisă la punctul 7.6.1, până când sunt efectuate 40 000 de cicluri. Retractorul trebuie apoi supus testului de coroziune prevăzut la punctul 7.2, apoi testului de praf prevăzut la punctul 7.6.3. În continuare, trebuie supus cu succes unui set de 5 000 de cicluri ulterioare (adică în total 45 000).

Dacă centura include un limitator de tensiune, testele de mai sus se vor desfăşura cu condiţia ca limitatorul să fie pe rând pus în funcţiune şi apoi scos din funcţiune.

După testele de mai sus, retractorul trebuie să funcţioneze corect, respectând condiţiile de la punctele 6.2.5.3.1, 6.2.5.3.3 şi 6.2.5.3.4 de mai sus.

| 6.2.5.4. | După testul de durabilitate efectuat în conformitate cu punctul 6.2.5.3.5 şi imediat după măsurarea forţei de retragere în conformitate cu punctul 6.2.5.3.4, retractoarele trebuie să respecte următoarele două specificaţii: |
| --- | --- |

6.2.5.4.

După testul de durabilitate efectuat în conformitate cu punctul 6.2.5.3.5 şi imediat după măsurarea forţei de retragere în conformitate cu punctul 6.2.5.3.4, retractoarele trebuie să respecte următoarele două specificaţii:

| 6.2.5.4.1. | Atunci când retractoarele, cu excepţia celor cu blocare automată, sunt testate conform punctului 7.6.4.2, ele trebuie să poată împiedica orice slăbire a centurii pe corpul pasagerului. |
| --- | --- |

6.2.5.4.1.

Atunci când retractoarele, cu excepţia celor cu blocare automată, sunt testate conform punctului 7.6.4.2, ele trebuie să poată împiedica orice slăbire a centurii pe corpul pasagerului.

| 6.2.5.4.2. | Când catarama este deblocată, doar retractorul trebuie să poată retrage chinga în întregime. |
| --- | --- |

6.2.5.4.2.

Când catarama este deblocată, doar retractorul trebuie să poată retrage chinga în întregime.

6.2.6.   Dispozitiv de pretensionare

| 6.2.6.1. | După ce este supus testului de coroziune în conformitate cu punctul 7.2, dispozitivul de pretensionare (inclusiv senzorul de impact legat la dispozitiv prin intermediul unor conexiuni originale, fără a fi traversate de curent electric) trebuie să funcţioneze normal. |
| --- | --- |

6.2.6.1.

După ce este supus testului de coroziune în conformitate cu punctul 7.2, dispozitivul de pretensionare (inclusiv senzorul de impact legat la dispozitiv prin intermediul unor conexiuni originale, fără a fi traversate de curent electric) trebuie să funcţioneze normal.

| 6.2.6.2. | Trebuie verificat ca declanşarea accidentală a dispozitivului să nu producă riscul de vătămare corporală a pasagerului. |
| --- | --- |

6.2.6.2.

Trebuie verificat ca declanşarea accidentală a dispozitivului să nu producă riscul de vătămare corporală a pasagerului.

| 6.2.6.3. | În cazul dispozitivelor de pretensionare pirotehnică: |
| --- | --- |

6.2.6.3.

În cazul dispozitivelor de pretensionare pirotehnică:

| 6.2.6.3.1. | După condiţionare în conformitate cu punctul 7.9.2, dispozitivul de pretensionare nu trebuie să fie declanşat de temperatură şi trebuie să funcţioneze normal. |
| --- | --- |

6.2.6.3.1.

După condiţionare în conformitate cu punctul 7.9.2, dispozitivul de pretensionare nu trebuie să fie declanşat de temperatură şi trebuie să funcţioneze normal.

| 6.2.6.3.2. | Trebuie luate măsuri pentru a împiedica gazele fierbinţi eliminate să aprindă materialele inflamabile aflate în apropiere. |
| --- | --- |

6.2.6.3.2.

Trebuie luate măsuri pentru a împiedica gazele fierbinţi eliminate să aprindă materialele inflamabile aflate în apropiere.

6.3.   Chingi

6.3.1.   Generalităţi

| 6.3.1.1. | Chingile trebuie proiectate astfel încât presiunea asupra corpului pasagerului să fie distribuită cât mai uniform posibil pe lăţimea lor şi să nu se răsucească sub tensiune. Chingile trebuie să poată absorbi şi dispersa energia. Ele trebuie să aibă margini finisate care să nu se desfacă la utilizare. |
| --- | --- |

6.3.1.1.

Chingile trebuie proiectate astfel încât presiunea asupra corpului pasagerului să fie distribuită cât mai uniform posibil pe lăţimea lor şi să nu se răsucească sub tensiune. Chingile trebuie să poată absorbi şi dispersa energia. Ele trebuie să aibă margini finisate care să nu se desfacă la utilizare.

| 6.3.1.2. | Lăţimea chingii sub o sarcină de 980 daN nu trebuie să fie mai mică de 46 mm. Această dimensiune trebuie măsurată în timpul testului de rezistenţă la rupere prevăzut la punctul 7.4.2, fără a opri maşina. |
| --- | --- |

6.3.1.2.

Lăţimea chingii sub o sarcină de 980 daN nu trebuie să fie mai mică de 46 mm. Această dimensiune trebuie măsurată în timpul testului de rezistenţă la rupere prevăzut la punctul 7.4.2, fără a opri maşina.

6.3.2.   Rezistenţa după condiţionare la temperatura ambiantă

În cazul a două mostre de chingi condiţionate în conformitate cu punctul 7.4.1.1, sarcina de rupere a chingii, determinată astfel cum este descris la punctul 7.4.2 de mai jos, va fi de cel puţin 1 470 daN. Diferenţa dintre sarcinile de rupere ale celor două mostre nu trebuie să depăşească 10 % din sarcina de rupere cea mai mare măsurată.

6.3.3.   Rezistenţa după condiţionarea specială

În cazul a două mostre de chingi condiţionate în conformitate cu una din dispoziţiile punctului 7.4.1. (cu excepţia punctului 7.4.1.1.) de mai jos, sarcina de rupere a chingii trebuie să fie de cel puţin 75 % din media sarcinilor determinate în testul la care se face referire la punctul 6.3.2 şi de cel puţin 1 470 daN. Serviciul tehnic însărcinat cu testele de omologare poate renunţa la unul sau mai multe din aceste teste dacă structura materialului folosit sau informaţiile deja disponibile fac testul sau testele inutil(e).

6.4.   Centura sau sistemul de fixare

6.4.1.   Testul dinamic

| 6.4.1.1. | Centura sau sistemul de fixare trebuie supus(ă) unui test dinamic în conformitate cu punctul 7.7 de mai jos. |
| --- | --- |

6.4.1.1.

Centura sau sistemul de fixare trebuie supus(ă) unui test dinamic în conformitate cu punctul 7.7 de mai jos.

| 6.4.1.2. | Testul dinamic trebuie efectuat pe două centuri care nu s-au aflat anterior sub sarcină, cu excepţia centurilor care fac parte din sistemele de fixare, caz în care testul dinamic trebuie efectuat pe sisteme de fixare create pentru un grup de scaune care nu s-au aflat anterior sub sarcină. Cataramele centurilor care vor fi testate trebuie să respecte condiţiile de la punctul 6.2.2.4 de mai sus. În cazul centurilor de siguranţă cu retractoare, retractorul trebuie supus testului de rezistenţă la praf prevăzut la punctul 7.6.3; în plus, în cazul centurilor de siguranţă sau a sistemelor de fixare dotate cu un dispozitiv de pretensionare conţinând mijloace pirotehnice, dispozitivul trebuie supus condiţionării specificate la punctul 7.9.2. |
| --- | --- |

6.4.1.2.

Testul dinamic trebuie efectuat pe două centuri care nu s-au aflat anterior sub sarcină, cu excepţia centurilor care fac parte din sistemele de fixare, caz în care testul dinamic trebuie efectuat pe sisteme de fixare create pentru un grup de scaune care nu s-au aflat anterior sub sarcină. Cataramele centurilor care vor fi testate trebuie să respecte condiţiile de la punctul 6.2.2.4 de mai sus. În cazul centurilor de siguranţă cu retractoare, retractorul trebuie supus testului de rezistenţă la praf prevăzut la punctul 7.6.3; în plus, în cazul centurilor de siguranţă sau a sistemelor de fixare dotate cu un dispozitiv de pretensionare conţinând mijloace pirotehnice, dispozitivul trebuie supus condiţionării specificate la punctul 7.9.2.

| 6.4.1.2.1. | Centurile trebuie să fie în prealabil supuse testului de coroziune descris la punctul 7.2, după care cataramele trebuie supuse unui set de 500 de cicluri suplimentare de deschidere şi închidere în condiţii normale de utilizare. |
| --- | --- |

6.4.1.2.1.

Centurile trebuie să fie în prealabil supuse testului de coroziune descris la punctul 7.2, după care cataramele trebuie supuse unui set de 500 de cicluri suplimentare de deschidere şi închidere în condiţii normale de utilizare.

| 6.4.1.2.2. | Centurile de siguranţă cu retractoare trebuie în prealabil supuse fie testelor descrise la punctul 6.2.5.2, fie testelor descrise la punctul 6.2.5.3. Dacă totuşi un retractor a fost deja supus testului de coroziune în conformitate cu dispoziţiile punctului 6.4.1.2.1 de mai sus, nu este necesar să se repete acest test. |
| --- | --- |

6.4.1.2.2.

Centurile de siguranţă cu retractoare trebuie în prealabil supuse fie testelor descrise la punctul 6.2.5.2, fie testelor descrise la punctul 6.2.5.3. Dacă totuşi un retractor a fost deja supus testului de coroziune în conformitate cu dispoziţiile punctului 6.4.1.2.1 de mai sus, nu este necesar să se repete acest test.

| 6.4.1.2.3. | În cazul unei centuri destinate utilizării împreună cu un dispozitiv de reglare a centurii pe înălţime, astfel cum este definit la punctul 2.14.6 de mai sus, testul trebuie efectuat cu dispozitivul reglat în cea (cele) mai defavorabilă(e) poziţie (poziţii) aleasă (alese) de serviciul tehnic responsabil de testare. Cu toate acestea, dacă dispozitivul de reglare a centurii pe înălţime este alcătuit din ancorajul centurii, atestat în conformitate cu dispoziţiile Regulamentului nr. 14, serviciul tehnic responsabil de testare poate aplica la discreţie dispoziţiile punctului 7.7.1 de mai jos. |
| --- | --- |

6.4.1.2.3.

În cazul unei centuri destinate utilizării împreună cu un dispozitiv de reglare a centurii pe înălţime, astfel cum este definit la punctul 2.14.6 de mai sus, testul trebuie efectuat cu dispozitivul reglat în cea (cele) mai defavorabilă(e) poziţie (poziţii) aleasă (alese) de serviciul tehnic responsabil de testare. Cu toate acestea, dacă dispozitivul de reglare a centurii pe înălţime este alcătuit din ancorajul centurii, atestat în conformitate cu dispoziţiile Regulamentului nr. 14, serviciul tehnic responsabil de testare poate aplica la discreţie dispoziţiile punctului 7.7.1 de mai jos.

| 6.4.1.2.4. | În cazul unei centuri de siguranţă cu dispozitiv de pretensionare, deplasarea minimă specificată la punctul 6.4.1.3.2 de mai jos poate fi redusă la jumătate. Pentru acest test, dispozitivul de pretensionare trebuie să fie în funcţiune. |
| --- | --- |

6.4.1.2.4.

În cazul unei centuri de siguranţă cu dispozitiv de pretensionare, deplasarea minimă specificată la punctul 6.4.1.3.2 de mai jos poate fi redusă la jumătate. Pentru acest test, dispozitivul de pretensionare trebuie să fie în funcţiune.

| 6.4.1.2.5. | În cazul unei centuri de siguranţă cu limitator de tensiune, centura trebuie supusă unui test de durabilitate cu limitatorul în funcţiune conform punctului 6.2.5.3.5, înainte de un test dinamic. Testul dinamic trebuie apoi efectuat cu limitatorul de tensiune în funcţiune. |
| --- | --- |

6.4.1.2.5.

În cazul unei centuri de siguranţă cu limitator de tensiune, centura trebuie supusă unui test de durabilitate cu limitatorul în funcţiune conform punctului 6.2.5.3.5, înainte de un test dinamic. Testul dinamic trebuie apoi efectuat cu limitatorul de tensiune în funcţiune.

| 6.4.1.3. | În timpul acestui test, trebuie respectate următoarele condiţii: |
| --- | --- |

6.4.1.3.

În timpul acestui test, trebuie respectate următoarele condiţii:

| 6.4.1.3.1. | nicio componentă a centurii sau a sistemului de fixare care afectează imobilizarea pasagerului nu trebuie să se rupă şi nicio cataramă, niciun sistem de blocare şi nici un sistem de deplasare nu trebuie să se declanşeze sau să se deblocheze; şi |
| --- | --- |

6.4.1.3.1.

nicio componentă a centurii sau a sistemului de fixare care afectează imobilizarea pasagerului nu trebuie să se rupă şi nicio cataramă, niciun sistem de blocare şi nici un sistem de deplasare nu trebuie să se declanşeze sau să se deblocheze; şi

| 6.4.1.3.2. | deplasarea în faţă a manechinului trebuie să fie între 80 şi 200 mm la nivelul pelvisului în cazul centurilor transversale. În cazul altor tipuri de centuri, deplasarea în faţă trebuie să fie între 80 şi 200 mm la nivelului pelvisului şi între 100 şi 300 mm la nivelul pieptului. În cazul unei centuri de tip ham, deplasările minime specificate mai sus s-ar putea reduce la jumătate. Aceste deplasări sunt cele referitoare la punctele de măsurare prezentate în anexa 7 figura 6 din prezentul regulament. |
| --- | --- |

6.4.1.3.2.

deplasarea în faţă a manechinului trebuie să fie între 80 şi 200 mm la nivelul pelvisului în cazul centurilor transversale. În cazul altor tipuri de centuri, deplasarea în faţă trebuie să fie între 80 şi 200 mm la nivelului pelvisului şi între 100 şi 300 mm la nivelul pieptului. În cazul unei centuri de tip ham, deplasările minime specificate mai sus s-ar putea reduce la jumătate. Aceste deplasări sunt cele referitoare la punctele de măsurare prezentate în anexa 7 figura 6 din prezentul regulament.

| 6.4.1.3.3. | În cazul unei centuri de siguranţă destinate utilizării la un scaun faţă lateral protejat de un airbag frontal, deplasarea punctului de referinţă al pieptului poate fi superioară celei menţionate la punctul 6.4.1.3.2 de mai sus dacă viteza sa la această valoare nu depăşeşte 24 km/h. |
| --- | --- |

6.4.1.3.3.

În cazul unei centuri de siguranţă destinate utilizării la un scaun faţă lateral protejat de un airbag frontal, deplasarea punctului de referinţă al pieptului poate fi superioară celei menţionate la punctul 6.4.1.3.2 de mai sus dacă viteza sa la această valoare nu depăşeşte 24 km/h.

| 6.4.1.4. | În cazul unui sistem de fixare: |
| --- | --- |

6.4.1.4.

În cazul unui sistem de fixare:

| 6.4.1.4.1. | Mişcarea punctului de referinţă al pieptului o poate depăşi pe cea specificată la punctul 6.4.1.3.2 de mai sus, dacă se poate demonstra fie prin calcule, fie printr-un test suplimentar că nicio parte a corpului sau a capului manechinului, folosită în testul dinamic, nu vine în contact cu vreo componentă rigidă a părţii frontale a vehiculului, alta decât pieptul cu dispozitivul de direcţie, dacă acesta din urmă respectă cerinţele Regulamentului nr. 12 şi cu condiţia ca respectivul contact să nu aibă loc la o viteză mai mare de 24 km/h. Pentru această analiză, se va considera că scaunul se află în poziţia menţionată la punctul 7.7.1.5 de mai jos. |
| --- | --- |

6.4.1.4.1.

Mişcarea punctului de referinţă al pieptului o poate depăşi pe cea specificată la punctul 6.4.1.3.2 de mai sus, dacă se poate demonstra fie prin calcule, fie printr-un test suplimentar că nicio parte a corpului sau a capului manechinului, folosită în testul dinamic, nu vine în contact cu vreo componentă rigidă a părţii frontale a vehiculului, alta decât pieptul cu dispozitivul de direcţie, dacă acesta din urmă respectă cerinţele Regulamentului nr. 12 şi cu condiţia ca respectivul contact să nu aibă loc la o viteză mai mare de 24 km/h. Pentru această analiză, se va considera că scaunul se află în poziţia menţionată la punctul 7.7.1.5 de mai jos.

| 6.4.1.4.2. | La vehiculele în care se folosesc astfel de dispozitive, sistemele de deplasare şi de blocare care permit ocupanţilor tuturor scaunelor să părăsească vehiculul trebuie să poată fi în continuare deblocate cu mâna după testul dinamic. |
| --- | --- |

6.4.1.4.2.

La vehiculele în care se folosesc astfel de dispozitive, sistemele de deplasare şi de blocare care permit ocupanţilor tuturor scaunelor să părăsească vehiculul trebuie să poată fi în continuare deblocate cu mâna după testul dinamic.

| 6.4.1.5. | Prin derogare, în cazul unui sistem de fixare, deplasările pot fi mai mari decât cele menţionate la punctul 6.4.1.3.2, acolo unde ancorajul superior fixat de scaun face obiectul derogării prevăzute în Regulamentul nr. 14 punctul 7.4. |
| --- | --- |

6.4.1.5.

Prin derogare, în cazul unui sistem de fixare, deplasările pot fi mai mari decât cele menţionate la punctul 6.4.1.3.2, acolo unde ancorajul superior fixat de scaun face obiectul derogării prevăzute în Regulamentul nr. 14 punctul 7.4.

6.4.2.   Rezistenţa după condiţionarea prin abraziune

| 6.4.2.1. | În cazul ambelor mostre condiţionate în conformitate cu punctul 7.4.1.6 de mai jos, rezistenţa la rupere trebuie evaluată astfel cum este prevăzut la punctele 7.4.2 şi 7.5 de mai jos. Aceasta trebuie să fie cel puţin egală cu 75 % din media rezistenţei la rupere determinate în timpul testelor pe chingi nesupuse abraziunii şi cel puţin egală cu sarcina minimă specificată pentru articolul testat. Diferenţa dintre rezistenţa la rupere a celor două mostre nu trebuie să depăşească 20 % din rezistenţa la rupere cea mai mare măsurată. Pentru procedurile de tipul 1 şi tipul 2, testul de rezistenţă la rupere trebuie efectuat doar pe mostre de chingi (punctul 7.4.2). Pentru procedurile de tipul 3, testul de rezistenţă la rupere trebuie efectuat pe chingă împreună cu componenta metalică implicată (punctul 7.5). |
| --- | --- |

6.4.2.1.

În cazul ambelor mostre condiţionate în conformitate cu punctul 7.4.1.6 de mai jos, rezistenţa la rupere trebuie evaluată astfel cum este prevăzut la punctele 7.4.2 şi 7.5 de mai jos. Aceasta trebuie să fie cel puţin egală cu 75 % din media rezistenţei la rupere determinate în timpul testelor pe chingi nesupuse abraziunii şi cel puţin egală cu sarcina minimă specificată pentru articolul testat. Diferenţa dintre rezistenţa la rupere a celor două mostre nu trebuie să depăşească 20 % din rezistenţa la rupere cea mai mare măsurată. Pentru procedurile de tipul 1 şi tipul 2, testul de rezistenţă la rupere trebuie efectuat doar pe mostre de chingi (punctul 7.4.2). Pentru procedurile de tipul 3, testul de rezistenţă la rupere trebuie efectuat pe chingă împreună cu componenta metalică implicată (punctul 7.5).

| 6.4.2.2. | Componentele unei centuri care vor fi supuse unei proceduri de abraziune sunt prezentate în următorul tabel, iar tipurile de proceduri la care pot fi supuse sunt indicate prin „x”. Pentru fiecare procedură trebuie folosită o nouă mostră. | Procedura 1 | Procedura 2 | Procedura 3 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Accesoriu | — | — | x |
| Ghidaj sau pulie | — | x | — |
| Bucla cataramei | — | x | x |
| Dispozitiv de reglare | x | — | x |
| Componente cusute pe chingă | — | — | x |

6.4.2.2.

Componentele unei centuri care vor fi supuse unei proceduri de abraziune sunt prezentate în următorul tabel, iar tipurile de proceduri la care pot fi supuse sunt indicate prin „x”. Pentru fiecare procedură trebuie folosită o nouă mostră.

Procedura 1

Procedura 2

Procedura 3

Accesoriu

—

—

x

Ghidaj sau pulie

—

x

—

Bucla cataramei

—

x

x

Dispozitiv de reglare

x

—

x

Componente cusute pe chingă

—

—

x

7.   TESTE

7.1.   Utilizarea mostrelor trimise pentru omologarea unui tip de centură sau a unui sistem de fixare (a se vedea anexa 13 la prezentul regulament)

| 7.1.1. | Sunt necesare două centuri sau sisteme de fixare pentru inspecţia cataramei, testul cataramei la temperatură joasă, dacă e cazul testul la temperatură joasă descris la punctul 7.5.4 de mai jos, testul de rezistenţă a cataramei, testul de coroziune a cataramei, testele de funcţionare a retractoarelor, testul dinamic şi testul de deschidere a cataramei după testul dinamic. Una dintre aceste două mostre trebuie folosită pentru inspecţia centurii sau a sistemului de fixare. |
| --- | --- |

7.1.1.

Sunt necesare două centuri sau sisteme de fixare pentru inspecţia cataramei, testul cataramei la temperatură joasă, dacă e cazul testul la temperatură joasă descris la punctul 7.5.4 de mai jos, testul de rezistenţă a cataramei, testul de coroziune a cataramei, testele de funcţionare a retractoarelor, testul dinamic şi testul de deschidere a cataramei după testul dinamic. Una dintre aceste două mostre trebuie folosită pentru inspecţia centurii sau a sistemului de fixare.

| 7.1.2. | Sunt necesare o centură sau un sistem de fixare pentru inspecţia cataramei şi pentru testul de rezistenţă a cataramei, a pieselor de fixare, a dispozitivelor de reglare a centurii şi, unde este cazul, a retractoarelor. |
| --- | --- |

7.1.2.

Sunt necesare o centură sau un sistem de fixare pentru inspecţia cataramei şi pentru testul de rezistenţă a cataramei, a pieselor de fixare, a dispozitivelor de reglare a centurii şi, unde este cazul, a retractoarelor.

| 7.1.3. | Sunt necesare două centuri sau sisteme de fixare pentru inspecţia cataramei, testul de micro-alunecare şi testul de abraziune. Testul de funcţionare a dispozitivului de reglare a centurii trebuie efectuat pe una din aceste două mostre. |
| --- | --- |

7.1.3.

Sunt necesare două centuri sau sisteme de fixare pentru inspecţia cataramei, testul de micro-alunecare şi testul de abraziune. Testul de funcţionare a dispozitivului de reglare a centurii trebuie efectuat pe una din aceste două mostre.

| 7.1.4. | Mostra de chingă trebuie folosită la testarea rezistenţei la rupere a chingii. O parte din această mostră trebuie păstrată atâta timp cât omologarea rămâne validă. |
| --- | --- |

7.1.4.

Mostra de chingă trebuie folosită la testarea rezistenţei la rupere a chingii. O parte din această mostră trebuie păstrată atâta timp cât omologarea rămâne validă.

7.2.   Testul de coroziune

| 7.2.1. | O centură de siguranţă completă trebuie poziţionată într-o cameră de testare aşa cum este prevăzut în anexa 12 la prezentul regulament. În cazul unei centuri care include un retractor, chinga trebuie derulată pe toată lungimea ei, minus 300 ± 3 mm. Cu excepţia întreruperilor scurte care ar putea fi necesare, de exemplu la verificarea şi completarea soluţiei saline, testul de expunere trebuie să continue pe o perioadă de 50 de ore. |
| --- | --- |

7.2.1.

O centură de siguranţă completă trebuie poziţionată într-o cameră de testare aşa cum este prevăzut în anexa 12 la prezentul regulament. În cazul unei centuri care include un retractor, chinga trebuie derulată pe toată lungimea ei, minus 300 ± 3 mm. Cu excepţia întreruperilor scurte care ar putea fi necesare, de exemplu la verificarea şi completarea soluţiei saline, testul de expunere trebuie să continue pe o perioadă de 50 de ore.

| 7.2.2. | La finalizarea testului de expunere, centura trebuie spălată cu grijă sau introdusă în apă curgătoare curată la o temperatură nu mai mare de 38 oC pentru a se înlătura orice depuneri de sare şi a permite ulterior uscarea la temperatură ambiantă timp de 24 de ore, înainte de inspecţia în conformitate cu punctul 6.2.1.2 de mai sus. |
| --- | --- |

7.2.2.

La finalizarea testului de expunere, centura trebuie spălată cu grijă sau introdusă în apă curgătoare curată la o temperatură nu mai mare de 38 oC pentru a se înlătura orice depuneri de sare şi a permite ulterior uscarea la temperatură ambiantă timp de 24 de ore, înainte de inspecţia în conformitate cu punctul 6.2.1.2 de mai sus.

7.3.   Testul de micro-alunecare (a se vedea anexa 11 figura 3 din prezentul regulament)

| 7.3.1. | Mostrele care vor fi supuse testului de micro-alunecare trebuie păstrate minimum 24 de ore într-un mediu cu temperatura de 20 ± 5 oC şi umiditatea relativă de 65 ± 5 %. Testul trebuie efectuat la o temperatură între 15 şi 30 oC. |
| --- | --- |

7.3.1.

Mostrele care vor fi supuse testului de micro-alunecare trebuie păstrate minimum 24 de ore într-un mediu cu temperatura de 20 ± 5 oC şi umiditatea relativă de 65 ± 5 %. Testul trebuie efectuat la o temperatură între 15 şi 30 oC.

| 7.3.2. | Trebuie să se verifice că secţiunea liberă a dispozitivului de reglare este orientată fie în sus, fie în jos pe bancul de probă, la fel ca în vehicul. |
| --- | --- |

7.3.2.

Trebuie să se verifice că secţiunea liberă a dispozitivului de reglare este orientată fie în sus, fie în jos pe bancul de probă, la fel ca în vehicul.

| 7.3.3. | O sarcină de 5 daN trebuie ataşată la capătul inferior al secţiunii chingii. Celălalt capăt trebuie supus unei mişcări înainte şi înapoi, amplitudinea totală fiind de 300 ± 20 mm (a se vedea figura). |
| --- | --- |

7.3.3.

O sarcină de 5 daN trebuie ataşată la capătul inferior al secţiunii chingii. Celălalt capăt trebuie supus unei mişcări înainte şi înapoi, amplitudinea totală fiind de 300 ± 20 mm (a se vedea figura).

| 7.3.4. | Dacă există un capăt liber care serveşte drept chingă de rezervă, acesta nu trebuie sub nicio formă fixat sau prins de secţiunea aflată sub sarcină. |
| --- | --- |

7.3.4.

Dacă există un capăt liber care serveşte drept chingă de rezervă, acesta nu trebuie sub nicio formă fixat sau prins de secţiunea aflată sub sarcină.

| 7.3.5. | Trebuie să se verifice pe bancul de probă că, în poziţie slăbită, chinga coboară într-o curbă concavă de la dispozitivul de reglare, la fel ca în vehicul. Sarcina de 5 daN aplicată pe bancul de probă trebuie orientată vertical în aşa fel încât să împiedice balansarea sarcinii şi răsucirea centurii. Piesa de fixare trebuie fixată la sarcina de 5 daN, la fel ca în vehicul. |
| --- | --- |

7.3.5.

Trebuie să se verifice pe bancul de probă că, în poziţie slăbită, chinga coboară într-o curbă concavă de la dispozitivul de reglare, la fel ca în vehicul. Sarcina de 5 daN aplicată pe bancul de probă trebuie orientată vertical în aşa fel încât să împiedice balansarea sarcinii şi răsucirea centurii. Piesa de fixare trebuie fixată la sarcina de 5 daN, la fel ca în vehicul.

| 7.3.6. | Înainte de începerea efectivă a testului, trebuie efectuată o serie de 20 de cicluri, astfel încât sistemul de auto-întindere să se fixeze corect. |
| --- | --- |

7.3.6.

Înainte de începerea efectivă a testului, trebuie efectuată o serie de 20 de cicluri, astfel încât sistemul de auto-întindere să se fixeze corect.

| 7.3.7. | Trebuie efectuate 1 000 de cicluri la o frecvenţă de 0,5 cicluri pe secundă, amplitudinea totală fiind de 300 ± 20 mm. Sarcina de 5 daN trebuie aplicată doar în momentul corespunzător unei deplasări de 100 ± 20 mm pentru fiecare jumătate de perioadă. |
| --- | --- |

7.3.7.

Trebuie efectuate 1 000 de cicluri la o frecvenţă de 0,5 cicluri pe secundă, amplitudinea totală fiind de 300 ± 20 mm. Sarcina de 5 daN trebuie aplicată doar în momentul corespunzător unei deplasări de 100 ± 20 mm pentru fiecare jumătate de perioadă.

7.4.   Condiţionarea chingilor şi testul de rezistenţă la rupere (static)

7.4.1.   Condiţionarea chingilor pentru testul de rezistenţă la rupere

Mostrele tăiate din chinga menţionată la punctul 3.2.4 de mai sus trebuie condiţionate astfel:

7.4.1.1.   Condiţionarea la temperatura ambiantă şi higrometrie

Chinga trebuie ţinută cel puţin 24 de ore într-un mediu cu o temperatură de 20 ± 5 oC şi umiditate relativă de 65 ± 5 %. În cazul în care testul nu este efectuat imediat după condiţionare, specimenul trebuie aşezat într-un recipient închis ermetic până la începerea testului. Sarcina de rupere trebuie determinată în decurs de cinci minute de la scoaterea chingii din mediul de condiţionare sau din recipient.

7.4.1.2.   Condiţionarea la lumină

| 7.4.1.2.1. | Se aplică dispoziţiile Recomandării ISO 105-BO2 (1978). Chinga trebuie expusă la lumină pe durata necesară obţinerii, pe etalonul albastru standard nr. 7, a contrastului echivalent cu gradul 4 pe scara nuanţelor cenuşii. |
| --- | --- |

7.4.1.2.1.

Se aplică dispoziţiile Recomandării ISO 105-BO2 (1978). Chinga trebuie expusă la lumină pe durata necesară obţinerii, pe etalonul albastru standard nr. 7, a contrastului echivalent cu gradul 4 pe scara nuanţelor cenuşii.

| 7.4.1.2.2. | După expunere, chinga trebuie ţinută minimum 24 de ore într-un mediu cu o temperatură de 20 ± 5 oC şi umiditate relativă de 65 ± 5 %. În cazul în care testul nu este efectuat imediat după condiţionare, specimenul trebuie aşezat într-un recipient închis ermetic până la începerea testului. Sarcina de rupere trebuie determinată în decurs de cinci minute de la scoaterea chingii din instalaţia de condiţionare. |
| --- | --- |

7.4.1.2.2.

După expunere, chinga trebuie ţinută minimum 24 de ore într-un mediu cu o temperatură de 20 ± 5 oC şi umiditate relativă de 65 ± 5 %. În cazul în care testul nu este efectuat imediat după condiţionare, specimenul trebuie aşezat într-un recipient închis ermetic până la începerea testului. Sarcina de rupere trebuie determinată în decurs de cinci minute de la scoaterea chingii din instalaţia de condiţionare.

7.4.1.3.   Condiţionarea la rece

| 7.4.1.3.1. | Chinga trebuie ţinută minimum 24 de ore într-un mediu cu o temperatură de 20 ± 5 oC şi umiditate relativă de 65 ± 5 %. |
| --- | --- |

7.4.1.3.1.

Chinga trebuie ţinută minimum 24 de ore într-un mediu cu o temperatură de 20 ± 5 oC şi umiditate relativă de 65 ± 5 %.

| 7.4.1.3.2. | În continuare, chinga trebuie păstrată o oră şi jumătate pe o suprafaţă plană într-o încăpere cu temperatură scăzută în care temperatura aerului este de – 30 ± 5 oC. Apoi trebuie pliată, iar pe chinga astfel pliată se aşează o greutate de 2 kg răcită anterior la – 30 ± 5 oC. După ce chinga este ţinută sub sarcină timp de 30 de minute în aceeaşi încăpere cu temperatură scăzută, greutatea este înlăturată, iar sarcina de rupere trebuie măsurată în decurs de 5 minute de la scoaterea chingii din încăperea cu temperatură joasă. |
| --- | --- |

7.4.1.3.2.

În continuare, chinga trebuie păstrată o oră şi jumătate pe o suprafaţă plană într-o încăpere cu temperatură scăzută în care temperatura aerului este de – 30 ± 5 oC. Apoi trebuie pliată, iar pe chinga astfel pliată se aşează o greutate de 2 kg răcită anterior la – 30 ± 5 oC. După ce chinga este ţinută sub sarcină timp de 30 de minute în aceeaşi încăpere cu temperatură scăzută, greutatea este înlăturată, iar sarcina de rupere trebuie măsurată în decurs de 5 minute de la scoaterea chingii din încăperea cu temperatură joasă.

7.4.1.4.   Condiţionarea la căldură

| 7.4.1.4.1. | Chinga trebuie ţinută trei ore într-o etuvă cu o temperatură de 60 ± 5 oC şi umiditate relativă de 65 ± 5 %. |
| --- | --- |

7.4.1.4.1.

Chinga trebuie ţinută trei ore într-o etuvă cu o temperatură de 60 ± 5 oC şi umiditate relativă de 65 ± 5 %.

| 7.4.1.4.2. | Sarcina de rupere trebuie determinată în decurs de cinci minute de la scoaterea chingii din etuvă. |
| --- | --- |

7.4.1.4.2.

Sarcina de rupere trebuie determinată în decurs de cinci minute de la scoaterea chingii din etuvă.

7.4.1.5.   Expunerea la apă

| 7.4.1.5.1. | Chinga trebuie ţinută timp de trei ore scufundată complet în apă distilată având o temperatură de 20 ± 5 oC, la care s-a adăugat o urmă de agent de înmuiere. Se poate folosi orice agent de înmuiere adecvat pentru fibra care se testează. |
| --- | --- |

7.4.1.5.1.

Chinga trebuie ţinută timp de trei ore scufundată complet în apă distilată având o temperatură de 20 ± 5 oC, la care s-a adăugat o urmă de agent de înmuiere. Se poate folosi orice agent de înmuiere adecvat pentru fibra care se testează.

| 7.4.1.5.2. | Sarcina de rupere trebuie determinată în decurs de 10 minute de la scoaterea chingii din apă. |
| --- | --- |

7.4.1.5.2.

Sarcina de rupere trebuie determinată în decurs de 10 minute de la scoaterea chingii din apă.

7.4.1.6.   Condiţionarea prin abraziune

| 7.4.1.6.1. | Condiţionarea prin abraziune trebuie efectuată pe fiecare dispozitiv în care chinga se află în contact cu o componentă rigidă a centurii, cu excepţia tuturor dispozitivelor de reglare în care testul de micro-alunecare (7.3) arată că o chingă alunecă cu mai puţin din jumătatea valorii prevăzute. În acest caz, nu va fi necesară procedura 1 de condiţionare prin abraziune (7.4.1.6.4.1). Instalarea dispozitivului de condiţionare trebuie să reproducă aproximativ poziţia relativă a chingii şi a zonei de contact. |
| --- | --- |

7.4.1.6.1.

Condiţionarea prin abraziune trebuie efectuată pe fiecare dispozitiv în care chinga se află în contact cu o componentă rigidă a centurii, cu excepţia tuturor dispozitivelor de reglare în care testul de micro-alunecare (7.3) arată că o chingă alunecă cu mai puţin din jumătatea valorii prevăzute. În acest caz, nu va fi necesară procedura 1 de condiţionare prin abraziune (7.4.1.6.4.1). Instalarea dispozitivului de condiţionare trebuie să reproducă aproximativ poziţia relativă a chingii şi a zonei de contact.

| 7.4.1.6.2. | Mostrele trebuie păstrate minimum 24 de ore într-un mediu cu o temperatură de 20 ± 5 oC şi umiditate relativă de 65 ± 5 %. Temperatura ambiantă în timpul procedurii de abraziune trebuie să fie între 15 şi 30 oC. |
| --- | --- |

7.4.1.6.2.

Mostrele trebuie păstrate minimum 24 de ore într-un mediu cu o temperatură de 20 ± 5 oC şi umiditate relativă de 65 ± 5 %. Temperatura ambiantă în timpul procedurii de abraziune trebuie să fie între 15 şi 30 oC.

| 7.4.1.6.3. | În tabelul de mai jos sunt prezentate condiţiile generale pentru fiecare procedură de abraziune. | Sarcină
  daN | Frecvenţă
  Hz | Număr de cicluri | Deplasare
  mm |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Procedura 1 | 2,5 | 0,5 | 5 000 | 300 ± 20 |
| Procedura 2 | 0,5 | 0,5 | 45 000 | 300 ± 20 |
| Procedura 3 (6) | 0-5 | 0,5 | 45 000 | — |

7.4.1.6.3.

În tabelul de mai jos sunt prezentate condiţiile generale pentru fiecare procedură de abraziune.

Sarcină

daN

Frecvenţă

Hz

Număr de cicluri

Deplasare

mm

Procedura 1

2,5

0,5

5 000

300 ± 20

Procedura 2

0,5

0,5

45 000

300 ± 20

Procedura 3 (6)

0-5

0,5

45 000

—

Deplasarea indicată în coloana a cincea din acest tabel reprezintă amplitudinea unei mişcări înainte şi înapoi aplicate chingii.

| 7.4.1.6.4. | Proceduri speciale de condiţionare |
| --- | --- |

7.4.1.6.4.

Proceduri speciale de condiţionare

| 7.4.1.6.4.1. | Procedura 1: pentru cazurile în care chinga glisează printr-un dispozitiv de reglare.
  Trebuie menţinută o sarcină verticală constantă de 2,5 daN pe unul din capetele chingii, celalalt capăt fiind anexat la un dispozitiv care supune chinga unei mişcări înainte şi înapoi pe orizontală.
  Dispozitivul de reglare trebuie aşezat pe chinga orizontală, astfel încât chinga să rămână sub tensiune (a se vedea anexa 11 figura 1 din prezentul regulament). |
| --- | --- |

7.4.1.6.4.1.

Procedura 1: pentru cazurile în care chinga glisează printr-un dispozitiv de reglare.

Trebuie menţinută o sarcină verticală constantă de 2,5 daN pe unul din capetele chingii, celalalt capăt fiind anexat la un dispozitiv care supune chinga unei mişcări înainte şi înapoi pe orizontală.

Dispozitivul de reglare trebuie aşezat pe chinga orizontală, astfel încât chinga să rămână sub tensiune (a se vedea anexa 11 figura 1 din prezentul regulament).

| 7.4.1.6.4.2 | Procedura 2: pentru cazurile în care chinga îşi schimbă direcţia trecând printr-o componentă rigidă.
  În timpul acestui test, unghiurile chingilor trebuie menţinute ca în anexa 11, figura 2 din prezentul regulament.
  Trebuie menţinută sarcina constantă de 0,5 daN în timpul testului.
  În cazurile în care chinga îşi schimbă de mai multe ori direcţia trecând printr-o componentă rigidă, sarcina de 0,5 daN poate fi crescută astfel încât să se asigure deplasarea necesară a curelei pe 300 mm prin componenta rigidă respectivă. |
| --- | --- |

7.4.1.6.4.2

Procedura 2: pentru cazurile în care chinga îşi schimbă direcţia trecând printr-o componentă rigidă.

În timpul acestui test, unghiurile chingilor trebuie menţinute ca în anexa 11, figura 2 din prezentul regulament.

Trebuie menţinută sarcina constantă de 0,5 daN în timpul testului.

În cazurile în care chinga îşi schimbă de mai multe ori direcţia trecând printr-o componentă rigidă, sarcina de 0,5 daN poate fi crescută astfel încât să se asigure deplasarea necesară a curelei pe 300 mm prin componenta rigidă respectivă.

| 7.4.1.6.4.3. | Procedura 3: pentru cazurile în care chinga este fixată de o componentă rigidă printr-o cusătură ori mijloace similare.
  Mişcarea totală înainte şi înapoi trebuie să fie de 300 ± 20 mm, dar sarcina de 5 daN trebuie aplicată doar în timpul unei deplasări de 100 ± 20 mm pentru fiecare jumătate de perioadă (a se vedea anexa 11 figura 3 din prezentul regulament). |
| --- | --- |

7.4.1.6.4.3.

Procedura 3: pentru cazurile în care chinga este fixată de o componentă rigidă printr-o cusătură ori mijloace similare.

Mişcarea totală înainte şi înapoi trebuie să fie de 300 ± 20 mm, dar sarcina de 5 daN trebuie aplicată doar în timpul unei deplasări de 100 ± 20 mm pentru fiecare jumătate de perioadă (a se vedea anexa 11 figura 3 din prezentul regulament).

7.4.2.   Testul de rezistenţă la rupere a chingii (testul static)

| 7.4.2.1. | Testul trebuie desfăşurat de fiecare dată pe două mostre noi de chingă suficient de lungi, condiţionate în conformitate cu dispoziţiile punctului 7.4.1. |
| --- | --- |

7.4.2.1.

Testul trebuie desfăşurat de fiecare dată pe două mostre noi de chingă suficient de lungi, condiţionate în conformitate cu dispoziţiile punctului 7.4.1.

| 7.4.2.2. | Fiecare chingă trebuie prinsă între clemele unei maşini de testare la tracţiune. Clemele trebuie proiectate astfel încât să se evite ruperea chingii în dreptul lor sau în apropierea lor. Viteza de deplasare trebuie să fie de aproximativ 100 mm/min. Lungimea liberă a specimenului între clemele maşinii la începutul testului trebuie să fie de 200 mm ± 40 mm. |
| --- | --- |

7.4.2.2.

Fiecare chingă trebuie prinsă între clemele unei maşini de testare la tracţiune. Clemele trebuie proiectate astfel încât să se evite ruperea chingii în dreptul lor sau în apropierea lor. Viteza de deplasare trebuie să fie de aproximativ 100 mm/min. Lungimea liberă a specimenului între clemele maşinii la începutul testului trebuie să fie de 200 mm ± 40 mm.

| 7.4.2.3. | Atunci când sarcina atinge 980 daN, lăţimea chingii trebuie măsurată fără a opri maşina. |
| --- | --- |

7.4.2.3.

Atunci când sarcina atinge 980 daN, lăţimea chingii trebuie măsurată fără a opri maşina.

| 7.4.2.4. | Tensiunea trebuie crescută până când chinga se rupe, notându-se sarcina de rupere. |
| --- | --- |

7.4.2.4.

Tensiunea trebuie crescută până când chinga se rupe, notându-se sarcina de rupere.

| 7.4.2.5. | În cazul în care chinga alunecă în dreptul uneia dintre cleme sau la mai puţin de 10 mm de oricare dintre ele, testul nu este valabil şi trebuie efectuat un nou test pe un alt specimen. |
| --- | --- |

7.4.2.5.

În cazul în care chinga alunecă în dreptul uneia dintre cleme sau la mai puţin de 10 mm de oricare dintre ele, testul nu este valabil şi trebuie efectuat un nou test pe un alt specimen.

7.5.   Testarea componentelor centurii care include componente rigide

| 7.5.1. | Catarama şi dispozitivul de reglare trebuie conectate la aparatul de testare la tracţiune prin componentele centurii la care sunt ataşate în mod normal, iar sarcina trebuie apoi crescută până la 980 daN.
  În cazul centurilor de tip ham, catarama trebuie conectată la aparatul de testare prin intermediul chingilor ataşate la cataramă şi la clema de prindere sau două cleme de prindere aşezate în mod aproape simetric faţă de centrul geometric al cataramei. În cazul în care catarama sau dispozitivul de reglare face parte din piesa de fixare sau componenta comună a unei centuri cu prindere în trei puncte, catarama sau dispozitivul de reglare trebuie testat(ă) cu piesa de fixare, în conformitate cu punctul 7.5.2 de mai jos, exceptând retractoarele cu pulie ghidaj de chingă la ancorajul cu prindere superioară: în acest caz, sarcina trebuie să fie de 980 daN, iar lungimea chingii rămasă înfăşurată pe rolă trebuie să fie lungimea rezultată din blocarea cea mai apropiată de 450 mm de la capătul chingii. |
| --- | --- |

7.5.1.

Catarama şi dispozitivul de reglare trebuie conectate la aparatul de testare la tracţiune prin componentele centurii la care sunt ataşate în mod normal, iar sarcina trebuie apoi crescută până la 980 daN.

În cazul centurilor de tip ham, catarama trebuie conectată la aparatul de testare prin intermediul chingilor ataşate la cataramă şi la clema de prindere sau două cleme de prindere aşezate în mod aproape simetric faţă de centrul geometric al cataramei. În cazul în care catarama sau dispozitivul de reglare face parte din piesa de fixare sau componenta comună a unei centuri cu prindere în trei puncte, catarama sau dispozitivul de reglare trebuie testat(ă) cu piesa de fixare, în conformitate cu punctul 7.5.2 de mai jos, exceptând retractoarele cu pulie ghidaj de chingă la ancorajul cu prindere superioară: în acest caz, sarcina trebuie să fie de 980 daN, iar lungimea chingii rămasă înfăşurată pe rolă trebuie să fie lungimea rezultată din blocarea cea mai apropiată de 450 mm de la capătul chingii.

| 7.5.2. | Piesele de fixare, împreună cu orice dispozitive de reglare a centurii pe înălţime, trebuie testate după metoda indicată la punctul 7.5.1, dar sarcina trebuie să fie de 1 470 daN şi, conform dispoziţiilor din a două frază de la punctul 7.7.1 de mai jos, ea trebuie aplicată în condiţiile cel mai puţin favorabile care pot apărea într-un vehicul în care centura este instalată corect. În cazul retractoarelor, testul este efectuat având chinga complet derulată de pe rolă. |
| --- | --- |

7.5.2.

Piesele de fixare, împreună cu orice dispozitive de reglare a centurii pe înălţime, trebuie testate după metoda indicată la punctul 7.5.1, dar sarcina trebuie să fie de 1 470 daN şi, conform dispoziţiilor din a două frază de la punctul 7.7.1 de mai jos, ea trebuie aplicată în condiţiile cel mai puţin favorabile care pot apărea într-un vehicul în care centura este instalată corect. În cazul retractoarelor, testul este efectuat având chinga complet derulată de pe rolă.

| 7.5.3. | Două mostre ale centurii complete trebuie aşezate timp de două ore într-un dulap frigorific la – 10o ± 1 oC. Piesele complementare ale cataramei trebuie cuplate manual, imediat după ce au fost scoase din dulapul frigorific. |
| --- | --- |

7.5.3.

Două mostre ale centurii complete trebuie aşezate timp de două ore într-un dulap frigorific la – 10o ± 1 oC. Piesele complementare ale cataramei trebuie cuplate manual, imediat după ce au fost scoase din dulapul frigorific.

| 7.5.4. | Două mostre ale centurii complete trebuie aşezate timp de două ore într-un dulap frigorific la – 10o ± 1 oC. Elementele şi componentele rigide din plastic care sunt testate trebuie puse apoi pe rând pe o suprafaţă plană rigidă din oţel (care a fost păstrată împreună cu mostrele în dulapul frigorific), aşezată pe suprafaţa orizontală a unui bloc compact rigid în greutate de cel puţin 100 kg şi, în decurs de 30 de secunde de la scoaterea centurii din dulapul frigorific, o greutate de 18 kg din oţel trebuie lăsată să cadă pe mostra de testare sub forţa gravitaţiei, de la înălţimea de 300 mm. Faţa de impact a greutăţii de 18 kg trebuie să ia forma unei suprafeţe convexe cu o duritate de cel puţin 45 HRC, având o rază transversală de 10 mm şi o rază longitudinală de 150 mm de-a lungul liniei centrale a masei. Axa barei curbate trebuie să fie aliniată cu chinga pentru testarea uneia dintre cele două mostre şi la 90o faţă de chingă pentru testarea celeilalte mostre. |
| --- | --- |

7.5.4.

Două mostre ale centurii complete trebuie aşezate timp de două ore într-un dulap frigorific la – 10o ± 1 oC. Elementele şi componentele rigide din plastic care sunt testate trebuie puse apoi pe rând pe o suprafaţă plană rigidă din oţel (care a fost păstrată împreună cu mostrele în dulapul frigorific), aşezată pe suprafaţa orizontală a unui bloc compact rigid în greutate de cel puţin 100 kg şi, în decurs de 30 de secunde de la scoaterea centurii din dulapul frigorific, o greutate de 18 kg din oţel trebuie lăsată să cadă pe mostra de testare sub forţa gravitaţiei, de la înălţimea de 300 mm. Faţa de impact a greutăţii de 18 kg trebuie să ia forma unei suprafeţe convexe cu o duritate de cel puţin 45 HRC, având o rază transversală de 10 mm şi o rază longitudinală de 150 mm de-a lungul liniei centrale a masei. Axa barei curbate trebuie să fie aliniată cu chinga pentru testarea uneia dintre cele două mostre şi la 90o faţă de chingă pentru testarea celeilalte mostre.

| 7.5.5. | Cataramele care au elemente comune cu două centuri de siguranţă trebuie supuse unei sarcini în aşa fel încât să se simuleze condiţiile de utilizare într-un vehicul cu scaune reglate în poziţia de mijloc. Fiecare chingă trebuie simultan supusă unei sarcini de 1 470 daN. Direcţia de aplicare a sarcinii trebuie stabilită conform punctului 7.7.1 de mai jos. Anexa 10 din prezentul regulament prezintă un dispozitiv adecvat pentru testare. |
| --- | --- |

7.5.5.

Cataramele care au elemente comune cu două centuri de siguranţă trebuie supuse unei sarcini în aşa fel încât să se simuleze condiţiile de utilizare într-un vehicul cu scaune reglate în poziţia de mijloc. Fiecare chingă trebuie simultan supusă unei sarcini de 1 470 daN. Direcţia de aplicare a sarcinii trebuie stabilită conform punctului 7.7.1 de mai jos. Anexa 10 din prezentul regulament prezintă un dispozitiv adecvat pentru testare.

| 7.5.6. | La testarea unui dispozitiv de reglare manuală, chinga trebuie extrasă constant dintr-un dispozitiv de reglare, ţinând cont de condiţiile normale de utilizare, la o viteză de aproximativ 100 mm/s, forţa maximă fiind măsurată la sarcina cea mai apropiată de 0,1 daN după extragerea primilor 25 mm de chingă. Testul trebuie efectuat în ambele direcţii ale cursei chingii în dispozitiv, chinga fiind supusă la 10 cicluri înainte de măsurare. |
| --- | --- |

7.5.6.

La testarea unui dispozitiv de reglare manuală, chinga trebuie extrasă constant dintr-un dispozitiv de reglare, ţinând cont de condiţiile normale de utilizare, la o viteză de aproximativ 100 mm/s, forţa maximă fiind măsurată la sarcina cea mai apropiată de 0,1 daN după extragerea primilor 25 mm de chingă. Testul trebuie efectuat în ambele direcţii ale cursei chingii în dispozitiv, chinga fiind supusă la 10 cicluri înainte de măsurare.

7.6.   Teste suplimentare pentru centurile de siguranţă cu retractoare

7.6.1.   Rezistenţa mecanismului retractor

| 7.6.1.1. | Chinga trebuie extrasă şi lăsată să se retragă de atâtea ori cât este prescris, la o frecvenţă nu mai mare de 30 de cicluri pe minut. În cazul retractoarelor cu blocare în caz de urgenţă, se aplică o scuturare mai puternică, având ca efect blocarea retractorului, la fiecare 5 cicluri.
  Se aplică acelaşi număr de scuturări din cinci poziţii diferite, la 90, 80, 75, 70 şi 65 % din lungimea totală a chingii rămasă înfăşurată pe retractor. Cu toate acestea, atunci când această lungime depăşeşte 900 mm, procentajele de mai sus trebuie raportate la ultima parte de 900 mm a chingii care poate fi derulată din retractor. |
| --- | --- |

7.6.1.1.

Chinga trebuie extrasă şi lăsată să se retragă de atâtea ori cât este prescris, la o frecvenţă nu mai mare de 30 de cicluri pe minut. În cazul retractoarelor cu blocare în caz de urgenţă, se aplică o scuturare mai puternică, având ca efect blocarea retractorului, la fiecare 5 cicluri.

Se aplică acelaşi număr de scuturări din cinci poziţii diferite, la 90, 80, 75, 70 şi 65 % din lungimea totală a chingii rămasă înfăşurată pe retractor. Cu toate acestea, atunci când această lungime depăşeşte 900 mm, procentajele de mai sus trebuie raportate la ultima parte de 900 mm a chingii care poate fi derulată din retractor.

| 7.6.1.2. | Anexa 3 din prezentul regulament prezintă un aparat adecvat pentru testele menţionate la punctul 7.6.1.1 de mai sus. |
| --- | --- |

7.6.1.2.

Anexa 3 din prezentul regulament prezintă un aparat adecvat pentru testele menţionate la punctul 7.6.1.1 de mai sus.

7.6.2.   Blocarea retractoarelor cu blocare în caz de urgenţă

| 7.6.2.1. | Sistemul de blocare al retractorului trebuie testat o dată după ce chinga a fost derulată pe toată lungimea ei, minus 300 ± 3 mm. |
| --- | --- |

7.6.2.1.

Sistemul de blocare al retractorului trebuie testat o dată după ce chinga a fost derulată pe toată lungimea ei, minus 300 ± 3 mm.

| 7.6.2.1.1. | În cazul unui retractor acţionat prin mişcarea chingii, extragerea se va face în direcţia în care are loc în mod normal, atunci când retractorul este instalat într-un vehicul. |
| --- | --- |

7.6.2.1.1.

În cazul unui retractor acţionat prin mişcarea chingii, extragerea se va face în direcţia în care are loc în mod normal, atunci când retractorul este instalat într-un vehicul.

| 7.6.2.1.2. | Atunci când retractoarele sunt supuse unor teste de sensibilitate la frânarea vehiculului, testele trebuie efectuate cu extragerea de mai sus de-a lungul a două axe perpendiculare, care sunt orizontale dacă retractorul este instalat într-un vehicul aşa cum e specificat de către fabricantul centurii de siguranţă. Dacă această poziţie nu este specificată, autoritatea responsabilă de testare trebuie să consulte fabricantul centurii de siguranţă. Una dintre aceste axe trebuie să se afle în direcţia aleasă de serviciul tehnic însărcinat cu testele de omologare, astfel încât să fie simulate cele mai defavorabile condiţii de funcţionare a mecanismului de blocare. |
| --- | --- |

7.6.2.1.2.

Atunci când retractoarele sunt supuse unor teste de sensibilitate la frânarea vehiculului, testele trebuie efectuate cu extragerea de mai sus de-a lungul a două axe perpendiculare, care sunt orizontale dacă retractorul este instalat într-un vehicul aşa cum e specificat de către fabricantul centurii de siguranţă. Dacă această poziţie nu este specificată, autoritatea responsabilă de testare trebuie să consulte fabricantul centurii de siguranţă. Una dintre aceste axe trebuie să se afle în direcţia aleasă de serviciul tehnic însărcinat cu testele de omologare, astfel încât să fie simulate cele mai defavorabile condiţii de funcţionare a mecanismului de blocare.

| 7.6.2.2. | Anexa 4 din prezentul regulament descrie un aparat adecvat pentru testele specificate la punctul 7.6.2.1 de mai sus. Acest aparat trebuie să fie proiectat astfel încât să se asigure că acceleraţia prescrisă este atinsă înainte ca chinga să fie derulată din retractor mai mult de 5 mm, iar derularea are loc la o rată medie de creştere a acceleraţiei cuprinsă între 25 g/s (7) şi 150 g/s. (7) |
| --- | --- |

7.6.2.2.

Anexa 4 din prezentul regulament descrie un aparat adecvat pentru testele specificate la punctul 7.6.2.1 de mai sus. Acest aparat trebuie să fie proiectat astfel încât să se asigure că acceleraţia prescrisă este atinsă înainte ca chinga să fie derulată din retractor mai mult de 5 mm, iar derularea are loc la o rată medie de creştere a acceleraţiei cuprinsă între 25 g/s (7) şi 150 g/s. (7)

| 7.6.2.3. | Pentru a verifica respectarea cerinţelor de la punctele 6.2.5.3.1.3 şi 6.2.5.3.1.4, retractorul trebuie montat pe o masă orizontală, iar masa trebuie înclinată cu o viteză care să nu depăşească 2o pe secundă până în momentul blocării. Testul trebuie repetat cu înclinarea în alte direcţii pentru a se asigura că sunt îndeplinite cerinţele. |
| --- | --- |

7.6.2.3.

Pentru a verifica respectarea cerinţelor de la punctele 6.2.5.3.1.3 şi 6.2.5.3.1.4, retractorul trebuie montat pe o masă orizontală, iar masa trebuie înclinată cu o viteză care să nu depăşească 2o pe secundă până în momentul blocării. Testul trebuie repetat cu înclinarea în alte direcţii pentru a se asigura că sunt îndeplinite cerinţele.

7.6.3.   Rezistenţa la praf

| 7.6.3.1. | Retractorul trebuie instalat într-o cameră de testare astfel cum este descris în anexa 5 la prezentul regulament. Direcţia de montare trebuie să fie similară celei în care este instalat în vehicul. Camera de testare trebuie să conţină praf astfel cum este specificat la punctul 7.6.3.2 de mai jos. Chinga trebuie extrasă din retractor pe o lungime de 500 mm şi ţinută astfel extrasă, numai că trebuie supusă unui set de 10 cicluri complete de extragere şi retragere în decurs de un minut sau două după fiecare agitare a prafului. În decurs de cinci ore, praful trebuie agitat o dată la 20 de minute timp de cinci secunde folosind aer comprimat sec şi fără ulei la o presiune manometrică de 5,5 · 105±0,5 · 105 Pa trecând printr-un orificiu cu diametrul de 1,5 ±0,1 mm. |
| --- | --- |

7.6.3.1.

Retractorul trebuie instalat într-o cameră de testare astfel cum este descris în anexa 5 la prezentul regulament. Direcţia de montare trebuie să fie similară celei în care este instalat în vehicul. Camera de testare trebuie să conţină praf astfel cum este specificat la punctul 7.6.3.2 de mai jos. Chinga trebuie extrasă din retractor pe o lungime de 500 mm şi ţinută astfel extrasă, numai că trebuie supusă unui set de 10 cicluri complete de extragere şi retragere în decurs de un minut sau două după fiecare agitare a prafului. În decurs de cinci ore, praful trebuie agitat o dată la 20 de minute timp de cinci secunde folosind aer comprimat sec şi fără ulei la o presiune manometrică de 5,5 · 105±0,5 · 105 Pa trecând printr-un orificiu cu diametrul de 1,5 ±0,1 mm.

| 7.6.3.2. | Praful folosit în testul descris la punctul 7.6.3.1 de mai sus trebuie să fie alcătuit dintr-un kilogram de cuarţ uscat. Distribuţia dimensiunii particulelor este următoarea:






  (a) | trecând printr-o deschidere de 150 μm, cu diametrul firului de 104 μm: 99-100 %; |
| --- | --- | --- |

7.6.3.2.

Praful folosit în testul descris la punctul 7.6.3.1 de mai sus trebuie să fie alcătuit dintr-un kilogram de cuarţ uscat. Distribuţia dimensiunii particulelor este următoarea:

(a)

trecând printr-o deschidere de 150 μm, cu diametrul firului de 104 μm: 99-100 %;

| (b) | trecând printr-o deschidere de 105 μm, cu diametrul firului de 64 μm: 76-86 % |
| --- | --- |

(b)

trecând printr-o deschidere de 105 μm, cu diametrul firului de 64 μm: 76-86 %

| (c) | trecând printr-o deschidere de 75 μm, cu diametrul firului de 52 μm: 60-70 %. |
| --- | --- |

(c)

trecând printr-o deschidere de 75 μm, cu diametrul firului de 52 μm: 60-70 %.

7.6.4.   Forţe de retragere

| 7.6.4.1. | Forţa de retragere trebuie măsurată cu centura de siguranţă fixată de un manechin ca pentru testul dinamic prevăzut la punctul 7.7. Tensiunea chingii trebuie măsurată la punctul de contact cu manechinul (sau pe cât de aproape posibil de acest punct) în timp ce chinga este retrasă cu o viteză de aproximativ 0,6 m/min. În cazul unei centuri de siguranţă cu limitator de tensiune, forţa de retragere şi tensiunea chingii trebuie măsurate cu limitatorul de tensiune pe rând pus în funcţiune şi apoi scos din funcţiune. |
| --- | --- |

7.6.4.1.

Forţa de retragere trebuie măsurată cu centura de siguranţă fixată de un manechin ca pentru testul dinamic prevăzut la punctul 7.7. Tensiunea chingii trebuie măsurată la punctul de contact cu manechinul (sau pe cât de aproape posibil de acest punct) în timp ce chinga este retrasă cu o viteză de aproximativ 0,6 m/min. În cazul unei centuri de siguranţă cu limitator de tensiune, forţa de retragere şi tensiunea chingii trebuie măsurate cu limitatorul de tensiune pe rând pus în funcţiune şi apoi scos din funcţiune.

| 7.6.4.2. | Înainte de testul dinamic prevăzut la punctul 7.7, manechinul aşezat, îmbrăcat în cămaşă din bumbac, trebuie înclinat în faţă până când chinga este retrasă din retractor pe o lungime de 350 mm şi lăsată apoi să revină în poziţia iniţială. |
| --- | --- |

7.6.4.2.

Înainte de testul dinamic prevăzut la punctul 7.7, manechinul aşezat, îmbrăcat în cămaşă din bumbac, trebuie înclinat în faţă până când chinga este retrasă din retractor pe o lungime de 350 mm şi lăsată apoi să revină în poziţia iniţială.

7.7.   Testul dinamic al centurii sau al sistemului de fixare

| 7.7.1. | Centura trebuie instalată pe un cărucior echipat cu scaunul şi ancorajul definite în anexa 6 la prezentul regulament. Cu toate acestea, dacă centura este destinată pentru un vehicul specific sau tipuri specifice de vehicule, distanţele dintre manechin şi ancoraje trebuie determinate de către serviciul tehnic responsabil de testare fie în conformitate cu instrucţiunile de fixare furnizate împreună cu centura, fie în conformitate cu informaţiile furnizate de constructorul vehiculului. Dacă centura este echipată cu un dispozitiv de reglare a centurii pe înălţime astfel cum este definit la punctul 2.14.6 de mai sus, poziţia dispozitivului şi mijloacele de fixare trebuie să fie aceleaşi cu cele prevăzute pe vehicul.
  În acest caz, atunci când testul dinamic s-a efectuat pentru un tip de vehicul, nu e necesar să fie repetat pentru alte tipuri de vehicule dacă fiecare punct de ancoraj este situat la o distanţă mai mică de 50 mm faţă de punctul de ancorare corespunzător al centurii testate. În mod alternativ, fabricanţii pot determina poziţiile ipotetice de ancorare pentru teste, astfel încât să includă numărul maxim de puncte de ancorare reale. |
| --- | --- |

7.7.1.

Centura trebuie instalată pe un cărucior echipat cu scaunul şi ancorajul definite în anexa 6 la prezentul regulament. Cu toate acestea, dacă centura este destinată pentru un vehicul specific sau tipuri specifice de vehicule, distanţele dintre manechin şi ancoraje trebuie determinate de către serviciul tehnic responsabil de testare fie în conformitate cu instrucţiunile de fixare furnizate împreună cu centura, fie în conformitate cu informaţiile furnizate de constructorul vehiculului. Dacă centura este echipată cu un dispozitiv de reglare a centurii pe înălţime astfel cum este definit la punctul 2.14.6 de mai sus, poziţia dispozitivului şi mijloacele de fixare trebuie să fie aceleaşi cu cele prevăzute pe vehicul.

În acest caz, atunci când testul dinamic s-a efectuat pentru un tip de vehicul, nu e necesar să fie repetat pentru alte tipuri de vehicule dacă fiecare punct de ancoraj este situat la o distanţă mai mică de 50 mm faţă de punctul de ancorare corespunzător al centurii testate. În mod alternativ, fabricanţii pot determina poziţiile ipotetice de ancorare pentru teste, astfel încât să includă numărul maxim de puncte de ancorare reale.

| 7.7.1.1. | În cazul unei centuri de siguranţă sau al unui sistem de fixare care face parte dintr-un ansamblu pentru care este necesară omologarea ca sistem de fixare, centura de siguranţă trebuie montată pe partea structurii vehiculului unde sistemul de fixare este prins în mod normal, această parte fiind bine fixată pe căruciorul de test în modul prevăzut la punctele 7.7.1.2-7.7.1.6.
  În cazul unei centuri de siguranţă sau al unui sistem de fixare cu dispozitive de pretensionare care se bazează pe alte componente decât cele care constituie centura propriu-zisă, centura trebuie montată împreună cu componentele suplimentare necesare ale vehiculului pe căruciorul de test, în modul prevăzut la punctele 7.7.1.2-7.7.1.6.
  În mod alternativ, dacă dispozitivele respective nu pot fi testate pe căruciorul de test, fabricantul poate demonstra printr-un test de impact frontal convenţional la viteza de 50 km/h, în conformitate cu procedura ISO 3560 (1975), că dispozitivul îndeplineşte cerinţele din regulament. |
| --- | --- |

7.7.1.1.

În cazul unei centuri de siguranţă sau al unui sistem de fixare care face parte dintr-un ansamblu pentru care este necesară omologarea ca sistem de fixare, centura de siguranţă trebuie montată pe partea structurii vehiculului unde sistemul de fixare este prins în mod normal, această parte fiind bine fixată pe căruciorul de test în modul prevăzut la punctele 7.7.1.2-7.7.1.6.

În cazul unei centuri de siguranţă sau al unui sistem de fixare cu dispozitive de pretensionare care se bazează pe alte componente decât cele care constituie centura propriu-zisă, centura trebuie montată împreună cu componentele suplimentare necesare ale vehiculului pe căruciorul de test, în modul prevăzut la punctele 7.7.1.2-7.7.1.6.

În mod alternativ, dacă dispozitivele respective nu pot fi testate pe căruciorul de test, fabricantul poate demonstra printr-un test de impact frontal convenţional la viteza de 50 km/h, în conformitate cu procedura ISO 3560 (1975), că dispozitivul îndeplineşte cerinţele din regulament.

| 7.7.1.2. | Metoda utilizată pentru a asigura vehiculul în timpul testului nu trebuie să aibă ca efect întărirea ancorajelor scaunelor sau ale centurilor de siguranţă ori atenuarea deformării normale a structurii. Nu trebuie să fie prezentă nicio componentă frontală a vehiculului care, limitând mişcarea spre înainte a manechinului, cu excepţia piciorului, ar reduce sarcina asupra sistemului de fixare în timpul testului. Componentele structurii eliminate pot fi înlocuite cu piese având o rezistenţă echivalentă, cu condiţia să nu împiedice mişcarea spre înainte a manechinului. |
| --- | --- |

7.7.1.2.

Metoda utilizată pentru a asigura vehiculul în timpul testului nu trebuie să aibă ca efect întărirea ancorajelor scaunelor sau ale centurilor de siguranţă ori atenuarea deformării normale a structurii. Nu trebuie să fie prezentă nicio componentă frontală a vehiculului care, limitând mişcarea spre înainte a manechinului, cu excepţia piciorului, ar reduce sarcina asupra sistemului de fixare în timpul testului. Componentele structurii eliminate pot fi înlocuite cu piese având o rezistenţă echivalentă, cu condiţia să nu împiedice mişcarea spre înainte a manechinului.

| 7.7.1.3. | Un dispozitiv de fixare este considerat satisfăcător dacă nu are niciun efect asupra unei zone care se extinde pe toată lăţimea structurii şi dacă vehiculul sau structura este blocat(ă) sau fixat(ă) în faţă la o distanţă de cel puţin 500 mm de ancorajul sistemului de fixare. La partea din spate, structura trebuie asigurată la o distanţă suficientă în spatele ancorajelor pentru a se asigura că sunt îndeplinite condiţiile punctului 7.7.1.2 de mai sus. |
| --- | --- |

7.7.1.3.

Un dispozitiv de fixare este considerat satisfăcător dacă nu are niciun efect asupra unei zone care se extinde pe toată lăţimea structurii şi dacă vehiculul sau structura este blocat(ă) sau fixat(ă) în faţă la o distanţă de cel puţin 500 mm de ancorajul sistemului de fixare. La partea din spate, structura trebuie asigurată la o distanţă suficientă în spatele ancorajelor pentru a se asigura că sunt îndeplinite condiţiile punctului 7.7.1.2 de mai sus.

| 7.7.1.4. | Scaunele trebuie fixate şi aşezate în poziţia de conducere aleasă de serviciul tehnic însărcinat cu testele de omologare, astfel încât să fie simulate cele mai defavorabile condiţii de rezistenţă compatibile cu instalarea manechinului în vehicul. Poziţiile scaunelor trebuie menţionate în raport. Dacă scaunul are un spătar cu înclinare reglabilă, spătarul trebuie fixat după cum este specificat de fabricant sau, în absenţa oricărei specificaţii, la un unghi efectiv cât mai aproape de 25o în cazul vehiculelor de categoriile M1 şi N1 şi cât mai aproape de 15o în cazul vehiculelor de alte categorii. |
| --- | --- |

7.7.1.4.

Scaunele trebuie fixate şi aşezate în poziţia de conducere aleasă de serviciul tehnic însărcinat cu testele de omologare, astfel încât să fie simulate cele mai defavorabile condiţii de rezistenţă compatibile cu instalarea manechinului în vehicul. Poziţiile scaunelor trebuie menţionate în raport. Dacă scaunul are un spătar cu înclinare reglabilă, spătarul trebuie fixat după cum este specificat de fabricant sau, în absenţa oricărei specificaţii, la un unghi efectiv cât mai aproape de 25o în cazul vehiculelor de categoriile M1 şi N1 şi cât mai aproape de 15o în cazul vehiculelor de alte categorii.

| 7.7.1.5. | Pentru evaluarea cerinţelor de la punctul 6.4.1.4.1, scaunul trebuie considerat în poziţia sa cea mai avansată, adecvată dimensiunilor manechinului. |
| --- | --- |

7.7.1.5.

Pentru evaluarea cerinţelor de la punctul 6.4.1.4.1, scaunul trebuie considerat în poziţia sa cea mai avansată, adecvată dimensiunilor manechinului.

| 7.7.1.6. | Toate scaunele din orice grup de scaune trebuie testate simultan. |
| --- | --- |

7.7.1.6.

Toate scaunele din orice grup de scaune trebuie testate simultan.

| 7.7.1.7. | Testele dinamice ale centurilor de tip ham trebuie efectuate fără chinga de cuprindere a coapselor, dacă există. |
| --- | --- |

7.7.1.7.

Testele dinamice ale centurilor de tip ham trebuie efectuate fără chinga de cuprindere a coapselor, dacă există.

| 7.7.2. | Centura trebuie fixată pe manechinul din anexa 7 la prezentul regulament după cum urmează: se aşează o planşă groasă de 25 mm între spatele manechinului şi spătarul scaunului. Centura trebuie să fie strânsă bine pe manechin. Planşa trebuie apoi scoasă, iar manechinul aşezat astfel încât spatele său să fie pe lungimea sa în contact cu spătarul scaunului. Trebuie să se asigure că modul de cuplare a celor două părţi ale cataramei nu antrenează niciun risc de reducere a siguranţei blocării. |
| --- | --- |

7.7.2.

Centura trebuie fixată pe manechinul din anexa 7 la prezentul regulament după cum urmează: se aşează o planşă groasă de 25 mm între spatele manechinului şi spătarul scaunului. Centura trebuie să fie strânsă bine pe manechin. Planşa trebuie apoi scoasă, iar manechinul aşezat astfel încât spatele său să fie pe lungimea sa în contact cu spătarul scaunului. Trebuie să se asigure că modul de cuplare a celor două părţi ale cataramei nu antrenează niciun risc de reducere a siguranţei blocării.

| 7.7.3. | Capetele libere ale chingilor trebuie să depăşească suficient de mult ca lungime dispozitivele de reglare pentru a permite alunecarea. |
| --- | --- |

7.7.3.

Capetele libere ale chingilor trebuie să depăşească suficient de mult ca lungime dispozitivele de reglare pentru a permite alunecarea.

| 7.7.4. | Căruciorul trebuie apoi propulsat astfel încât, la momentul impactului, viteza liberă să fie de 50 km/h ± 1 km/h, iar manechinul să rămână nemişcat. Distanţa de oprire a căruciorului trebuie să fie de 40 cm ± 5 cm. Căruciorul trebuie să rămână în poziţie orizontală pe parcursul frânării. Căruciorul trebuie frânat folosind aparatul descris în anexa 6 la prezentul regulament sau oricare alt dispozitiv care dă rezultate echivalente. Acest aparat trebuie să respecte performanţa specificată în anexa 8 la prezentul regulament. |
| --- | --- |

7.7.4.

Căruciorul trebuie apoi propulsat astfel încât, la momentul impactului, viteza liberă să fie de 50 km/h ± 1 km/h, iar manechinul să rămână nemişcat. Distanţa de oprire a căruciorului trebuie să fie de 40 cm ± 5 cm. Căruciorul trebuie să rămână în poziţie orizontală pe parcursul frânării. Căruciorul trebuie frânat folosind aparatul descris în anexa 6 la prezentul regulament sau oricare alt dispozitiv care dă rezultate echivalente. Acest aparat trebuie să respecte performanţa specificată în anexa 8 la prezentul regulament.

| 7.7.5. | Trebuie măsurate viteza căruciorului, deplasarea spre înainte a manechinului, precum şi viteza toracelui atunci când deplasarea toracelui este de 300 mm. |
| --- | --- |

7.7.5.

Trebuie măsurate viteza căruciorului, deplasarea spre înainte a manechinului, precum şi viteza toracelui atunci când deplasarea toracelui este de 300 mm.

| 7.7.6. | După impact, centura sau sistemul de fixare, precum şi componentele rigide ale acesteia, trebuie examinate vizual, fără a deschide catarama, pentru a determina dacă s-a produs vreo defecţiune sau rupere. În cazul sistemelor de fixare trebuie de asemenea constatat dacă, în urma testului, componentele structurii vehiculului care sunt prinse de cărucior au suferit o deformare permanentă vizibilă. Dacă există o astfel de deformare, aceasta trebuie luată în considerare la calculul efectuat în conformitate cu punctul 6.4.1.4.1. |
| --- | --- |

7.7.6.

După impact, centura sau sistemul de fixare, precum şi componentele rigide ale acesteia, trebuie examinate vizual, fără a deschide catarama, pentru a determina dacă s-a produs vreo defecţiune sau rupere. În cazul sistemelor de fixare trebuie de asemenea constatat dacă, în urma testului, componentele structurii vehiculului care sunt prinse de cărucior au suferit o deformare permanentă vizibilă. Dacă există o astfel de deformare, aceasta trebuie luată în considerare la calculul efectuat în conformitate cu punctul 6.4.1.4.1.

7.8.   Testul de deschidere a cataramei

| 7.8.1. | Pentru acest test trebuie folosite centurile ori sistemele de fixare care au fost deja supuse testului dinamic, în conformitate cu punctul 7.7 de mai sus. |
| --- | --- |

7.8.1.

Pentru acest test trebuie folosite centurile ori sistemele de fixare care au fost deja supuse testului dinamic, în conformitate cu punctul 7.7 de mai sus.

| 7.8.2. | Centura trebuie scoasă din căruciorul de test fără a deschide catarama. Asupra cataramei trebuie aplicată, prin intermediul chingilor legate de aceasta, o sarcină astfel încât toate chingile să fie supuse efortului de

  daN. (Se înţelege că „n” reprezintă numărul de chingi legate de cataramă atunci când aceasta se află în poziţie blocată.) În cazul în care catarama este conectată la o componentă rigidă, sarcina trebuie aplicată în acelaşi unghi cu cel format de cataramă şi capătul rigid în timpul testului dinamic. O sarcină la viteza de 400 ± 20 mm/min trebuie aplicată asupra centrului geometric al butonului de deblocare a cataramei, de-a lungul unei axe fixe care se desfăşoară în paralel cu direcţia iniţială a mişcării butonului. În timpul aplicării forţei necesare pentru deschiderea cataramei, aceasta din urmă trebuie susţinută de un suport rigid. Sarcina menţionată mai sus nu trebuie să depăşească limita indicată la punctul 6.2.2.5 de mai sus. Punctul de contact al aparatului de testare trebuie să fie de formă sferică, cu o rază de 2,5 mm ±0,1 mm. Acesta trebuie să aibă o suprafaţă de metal şlefuită. |
| --- | --- |

7.8.2.

Formula

| 7.8.3. | Trebuie măsurată forţa de deschidere a cataramei şi notată orice defecţiune a cataramei. |
| --- | --- |

7.8.3.

Trebuie măsurată forţa de deschidere a cataramei şi notată orice defecţiune a cataramei.

| 7.8.4. | După testul de deschidere a cataramei, componentele centurii sau ale dispozitivului de fixare care au fost supuse testelor descrise la punctul 7.7 de mai sus trebuie verificate, iar gravitatea deteriorărilor suferite de centură sau de dispozitivul de fixare în timpul testului dinamic trebuie înregistrată în raportul de testare. |
| --- | --- |

7.8.4.

După testul de deschidere a cataramei, componentele centurii sau ale dispozitivului de fixare care au fost supuse testelor descrise la punctul 7.7 de mai sus trebuie verificate, iar gravitatea deteriorărilor suferite de centură sau de dispozitivul de fixare în timpul testului dinamic trebuie înregistrată în raportul de testare.

7.9.   Teste suplimentare pentru centurile de siguranţă dotate cu dispozitive de pretensionare

7.9.1.   Condiţionare

Dispozitivul de pretensionare poate fi separat de centura de siguranţă care urmează a fi testată şi păstrat 24 de ore la o temperatură de 60o ± 5 oC. Temperatura trebuie apoi crescută la 100o ± 5 oC timp de două ore. Dispozitivul trebuie ţinut în continuare timp de 24 de ore la o temperatură de – 30o ± 5 oC. După scoaterea de la condiţionare, dispozitivul trebuie încălzit la temperatura camerei. Dacă a fost demontat, atunci trebuie fixat din nou la centura de siguranţă.

7.10.   Raport de testare

| 7.10.1. | Raportul de testare trebuie să înregistreze rezultatele tuturor testelor de la punctul 7 de mai sus, în special viteza căruciorului, deplasarea maximă înainte a manechinului, locul – dacă poate fi variat – ocupat de cataramă în timpul testului, forţa de deschidere a cataramei, precum şi orice defecţiune sau rupere. Dacă, în temeiul punctului 7.7.1, amplasarea ancorajelor prevăzute în anexa 6 din prezentul regulament nu a fost respectată, raportul de testare trebuie să descrie modul în care centura sau sistemul de fixare a fost instalat(ă) şi să specifice unghiurile şi dimensiunile relevante. Raportul trebuie de asemenea să menţioneze orice deformare sau rupere a cataramei care a apărut în timpul testării. În cazul unui sistem de fixare, raportul trebuie să specifice şi modul de fixare a structurii vehiculului la cărucior, poziţia scaunelor şi înclinarea spătarelor scaunelor. Dacă deplasarea manechinului spre înainte a depăşit valorile prevăzute la punctul 6.4.1.3.2 de mai sus, raportul trebuie să constate dacă s-au respectat condiţiile de la punctul 6.4.1.4.1. |
| --- | --- |

7.10.1.

Raportul de testare trebuie să înregistreze rezultatele tuturor testelor de la punctul 7 de mai sus, în special viteza căruciorului, deplasarea maximă înainte a manechinului, locul – dacă poate fi variat – ocupat de cataramă în timpul testului, forţa de deschidere a cataramei, precum şi orice defecţiune sau rupere. Dacă, în temeiul punctului 7.7.1, amplasarea ancorajelor prevăzute în anexa 6 din prezentul regulament nu a fost respectată, raportul de testare trebuie să descrie modul în care centura sau sistemul de fixare a fost instalat(ă) şi să specifice unghiurile şi dimensiunile relevante. Raportul trebuie de asemenea să menţioneze orice deformare sau rupere a cataramei care a apărut în timpul testării. În cazul unui sistem de fixare, raportul trebuie să specifice şi modul de fixare a structurii vehiculului la cărucior, poziţia scaunelor şi înclinarea spătarelor scaunelor. Dacă deplasarea manechinului spre înainte a depăşit valorile prevăzute la punctul 6.4.1.3.2 de mai sus, raportul trebuie să constate dacă s-au respectat condiţiile de la punctul 6.4.1.4.1.

8.   CERINŢE REFERITOARE LA INSTALAREA ÎN VEHICUL

8.1.   Echipamentele vehiculului

| 8.1.1. | Cu excepţia scaunelor rabatabile (aşa cum sunt definite în Regulamentul nr. 14) şi a poziţiilor scaunelor destinate utilizării numai când vehiculul staţionează, scaunele vehiculelor de categorie M şi N trebuie dotate cu centuri de siguranţă sau sisteme de fixare care satisfac condiţiile prezentului regulament, aşa cum sunt definite în anexa 7 la Rezoluţia consolidată (R.E.3) (8) (cu excepţia vehiculelor de categoriile M2 şi M3 care aparţin claselor I sau II conform Regulamentului nr. 36, clasei A conform Regulamentului nr. 52 şi claselor I sau II şi A conform Regulamentului nr. 107). |
| --- | --- |

8.1.1.

Cu excepţia scaunelor rabatabile (aşa cum sunt definite în Regulamentul nr. 14) şi a poziţiilor scaunelor destinate utilizării numai când vehiculul staţionează, scaunele vehiculelor de categorie M şi N trebuie dotate cu centuri de siguranţă sau sisteme de fixare care satisfac condiţiile prezentului regulament, aşa cum sunt definite în anexa 7 la Rezoluţia consolidată (R.E.3) (8) (cu excepţia vehiculelor de categoriile M2 şi M3 care aparţin claselor I sau II conform Regulamentului nr. 36, clasei A conform Regulamentului nr. 52 şi claselor I sau II şi A conform Regulamentului nr. 107).

| 8.1.2. | Tipurile de centuri de siguranţă sau sisteme de fixare pentru fiecare scaun unde este necesară instalarea trebuie să fie cele specificate în anexa 16 [cu care nu pot fi utilizate nici retractoare fără blocare (punctul 2.14.1), nici retractoare cu deblocare manuală (punctul 2.14.2)]. Pentru toate scaunele unde este prevăzută instalarea centurilor transversale de tip B, aşa cum este specificat în anexa 16, sunt permise centuri transversale de tip Br3, cu excepţia cazului în care, atunci când sunt în uz, ele se retrag atât de mult, încât reduc semnificativ confortul după fixarea normală. |
| --- | --- |

8.1.2.

Tipurile de centuri de siguranţă sau sisteme de fixare pentru fiecare scaun unde este necesară instalarea trebuie să fie cele specificate în anexa 16 [cu care nu pot fi utilizate nici retractoare fără blocare (punctul 2.14.1), nici retractoare cu deblocare manuală (punctul 2.14.2)]. Pentru toate scaunele unde este prevăzută instalarea centurilor transversale de tip B, aşa cum este specificat în anexa 16, sunt permise centuri transversale de tip Br3, cu excepţia cazului în care, atunci când sunt în uz, ele se retrag atât de mult, încât reduc semnificativ confortul după fixarea normală.

| 8.1.2.1. | Cu toate acestea, pentru scaunele laterale, altele decât cele frontale, ale vehiculelor din categoria N1 prezentate în anexa 16 şi marcate cu simbolul Ø, instalarea unei centuri transversale de tip Br4m sau Br4Nm este permisă în cazul în care există un culoar între un scaun şi peretele lateral cel mai apropiat al vehiculului, destinat să permită accesul pasagerilor în alte părţi ale vehiculului. Spaţiul dintre un scaun şi peretele lateral este considerat un culoar dacă distanţa dintre peretele lateral, cu toate uşile închise, şi un plan longitudinal vertical ce trece prin linia mediană a scaunului – măsurat în poziţia punctului R şi perpendicular pe planul longitudinal median al vehiculului – este mai mare de 500 mm. |
| --- | --- |

8.1.2.1.

Cu toate acestea, pentru scaunele laterale, altele decât cele frontale, ale vehiculelor din categoria N1 prezentate în anexa 16 şi marcate cu simbolul Ø, instalarea unei centuri transversale de tip Br4m sau Br4Nm este permisă în cazul în care există un culoar între un scaun şi peretele lateral cel mai apropiat al vehiculului, destinat să permită accesul pasagerilor în alte părţi ale vehiculului. Spaţiul dintre un scaun şi peretele lateral este considerat un culoar dacă distanţa dintre peretele lateral, cu toate uşile închise, şi un plan longitudinal vertical ce trece prin linia mediană a scaunului – măsurat în poziţia punctului R şi perpendicular pe planul longitudinal median al vehiculului – este mai mare de 500 mm.

| 8.1.3. | Dacă nu sunt necesare centuri de siguranţă, orice fel de centură de siguranţă sau sistem de fixare, conform prezentului regulament, poate fi instalat(ă) la alegerea fabricantului. Centurile de tip A, conform modelelor permise în anexa 16, pot fi furnizate ca alternativă la centurile transversale pentru acele scaune unde este prevăzută instalarea de centuri transversale, aşa cum este specificat în anexa 16. |
| --- | --- |

8.1.3.

Dacă nu sunt necesare centuri de siguranţă, orice fel de centură de siguranţă sau sistem de fixare, conform prezentului regulament, poate fi instalat(ă) la alegerea fabricantului. Centurile de tip A, conform modelelor permise în anexa 16, pot fi furnizate ca alternativă la centurile transversale pentru acele scaune unde este prevăzută instalarea de centuri transversale, aşa cum este specificat în anexa 16.

| 8.1.4. | În cazul centurilor cu prindere în trei puncte, echipate cu retractoare, un retractor trebuie să acţioneze cel puţin asupra centurii diagonale. |
| --- | --- |

8.1.4.

În cazul centurilor cu prindere în trei puncte, echipate cu retractoare, un retractor trebuie să acţioneze cel puţin asupra centurii diagonale.

| 8.1.5. | Cu excepţia vehiculelor de categoria M1, un retractor cu blocare în caz de urgenţă de tip 4N (punctul 2.14.5) poate fi permis în locul unui retractor de tip 4 (punctul 2.14.4), dacă se demonstrează serviciilor responsabile de testare că fixarea unui retractor de tip 4 retractor nu ar fi practică. |
| --- | --- |

8.1.5.

Cu excepţia vehiculelor de categoria M1, un retractor cu blocare în caz de urgenţă de tip 4N (punctul 2.14.5) poate fi permis în locul unui retractor de tip 4 (punctul 2.14.4), dacă se demonstrează serviciilor responsabile de testare că fixarea unui retractor de tip 4 retractor nu ar fi practică.

| 8.1.6. | Pentru scaunele laterale frontale şi centrale frontale prezentate în anexa 16 şi marcate cu simbolul *, centurile transversale de tipul specificat în anexa respectivă trebuie considerate adecvate atunci când parbrizul se află în afara zonei de referinţă definită în anexa 1 la Regulamentul nr. 21.
  În ceea ce priveşte centurile de siguranţă, parbrizul este considerat ca făcând parte din zona de referinţă dacă poate intra în contact static cu aparatul de testare, conform metodei descrise în anexa 1 la Regulamentul nr. 21. |
| --- | --- |

8.1.6.

Pentru scaunele laterale frontale şi centrale frontale prezentate în anexa 16 şi marcate cu simbolul *, centurile transversale de tipul specificat în anexa respectivă trebuie considerate adecvate atunci când parbrizul se află în afara zonei de referinţă definită în anexa 1 la Regulamentul nr. 21.

În ceea ce priveşte centurile de siguranţă, parbrizul este considerat ca făcând parte din zona de referinţă dacă poate intra în contact static cu aparatul de testare, conform metodei descrise în anexa 1 la Regulamentul nr. 21.

| 8.1.7. | Pentru fiecare scaun prezentat în anexa 16 şi marcat cu simbolul •, trebuie furnizată o centură cu prindere în trei puncte de tipul specificat în anexa 16, dacă nu este îndeplinită una dintre următoarele condiţii, caz în care pot fi prevăzute centuri cu prindere în două puncte, de tipul specificat în anexa 16. |
| --- | --- |

8.1.7.

Pentru fiecare scaun prezentat în anexa 16 şi marcat cu simbolul •, trebuie furnizată o centură cu prindere în trei puncte de tipul specificat în anexa 16, dacă nu este îndeplinită una dintre următoarele condiţii, caz în care pot fi prevăzute centuri cu prindere în două puncte, de tipul specificat în anexa 16.

| 8.1.7.1. | un scaun sau alte componente ale vehiculului conforme cu punctul 3.5 din apendicele 1 la Regulamentul nr. 80 este (sunt) situat(e) direct în faţă, sau |
| --- | --- |

8.1.7.1.

un scaun sau alte componente ale vehiculului conforme cu punctul 3.5 din apendicele 1 la Regulamentul nr. 80 este (sunt) situat(e) direct în faţă, sau

| 8.1.7.2. | nicio componentă a vehiculului nu este situată în zona de referinţă sau nu se poate găsi în acea zonă atunci când vehiculul este în mişcare, sau |
| --- | --- |

8.1.7.2.

nicio componentă a vehiculului nu este situată în zona de referinţă sau nu se poate găsi în acea zonă atunci când vehiculul este în mişcare, sau

| 8.1.7.3. | componentele vehiculului din cadrul zonei de referinţă menţionate mai sus respectă cerinţele privind absorbţia energiei stabilite în anexa 6 la Regulamentul nr. 80. |
| --- | --- |

8.1.7.3.

componentele vehiculului din cadrul zonei de referinţă menţionate mai sus respectă cerinţele privind absorbţia energiei stabilite în anexa 6 la Regulamentul nr. 80.

| 8.1.8. | Cu excepţia cazului de la punctul 8.1.9, fiecare scaun pentru pasageri care este echipat cu un airbag trebuie să aibă o etichetă de avertizare împotriva utilizării unui sistem de fixare a scaunelor pentru copii montat cu spatele la direcţia de mers. Eticheta de avertizare, sub forma unei pictograme care poate include un text explicativ, trebuie fixată în mod durabil şi amplasată într-un loc uşor vizibil pentru o persoană care intenţionează să monteze un astfel de sistem orientându-l cu spatele la direcţia de mers. Un exemplu de pictogramă propusă este prezentat în figura 1. O referinţă permanentă trebuie să fie vizibilă în orice moment, dacă eticheta de avertizare nu este vizibilă atunci când uşa este închisă.
  Figura 1



  Culori:






  — | pictograma este roşie |
| --- | --- | --- |

8.1.8.

Cu excepţia cazului de la punctul 8.1.9, fiecare scaun pentru pasageri care este echipat cu un airbag trebuie să aibă o etichetă de avertizare împotriva utilizării unui sistem de fixare a scaunelor pentru copii montat cu spatele la direcţia de mers. Eticheta de avertizare, sub forma unei pictograme care poate include un text explicativ, trebuie fixată în mod durabil şi amplasată într-un loc uşor vizibil pentru o persoană care intenţionează să monteze un astfel de sistem orientându-l cu spatele la direcţia de mers. Un exemplu de pictogramă propusă este prezentat în figura 1. O referinţă permanentă trebuie să fie vizibilă în orice moment, dacă eticheta de avertizare nu este vizibilă atunci când uşa este închisă.

Figura 1

Image

Culori:

—

pictograma este roşie

| — | scaunul, scaunul pentru copii şi linia de contur a airbag-ului sunt negre |
| --- | --- |

—

scaunul, scaunul pentru copii şi linia de contur a airbag-ului sunt negre

| — | cuvântul „airbag” şi imaginea airbag-ului sunt albe. |
| --- | --- |

—

cuvântul „airbag” şi imaginea airbag-ului sunt albe.

| 8.1.9. | Cerinţele de la punctul 8.1.8 nu se aplică dacă vehiculul este echipat cu un mecanism care detectează automat prezenţa unui sistem de fixare a scaunelor pentru copii orientat cu spatele la direcţia de mers, asigurând că airbag-ul nu se declanşează atunci când este fixat un astfel de sistem. |
| --- | --- |

8.1.9.

Cerinţele de la punctul 8.1.8 nu se aplică dacă vehiculul este echipat cu un mecanism care detectează automat prezenţa unui sistem de fixare a scaunelor pentru copii orientat cu spatele la direcţia de mers, asigurând că airbag-ul nu se declanşează atunci când este fixat un astfel de sistem.

| 8.1.10. | În cazul scaunelor care se pot fi rotite sau plasate într-o altă orientare folosită numai când vehiculul staţionează, cerinţele de la punctul 8.1.1 trebuie aplicate doar acelor orientări destinate utilizării normale atunci când vehiculul se deplasează pe şosea, în conformitate cu prezentul regulament. |
| --- | --- |

8.1.10.

În cazul scaunelor care se pot fi rotite sau plasate într-o altă orientare folosită numai când vehiculul staţionează, cerinţele de la punctul 8.1.1 trebuie aplicate doar acelor orientări destinate utilizării normale atunci când vehiculul se deplasează pe şosea, în conformitate cu prezentul regulament.

8.2.   Condiţii generale

| 8.2.1. | Centurile de siguranţă, sistemele de fixare şi sistemele ISOFIX trebuie prinse, conform tabelului 2 din anexa 17 apendicele 3, de ancoraje în conformitate cu specificaţiile Regulamentului nr. 14, între altele proiectarea şi caracteristicile referitoare la dimensiuni, numărul de ancoraje şi condiţiile de rezistenţă. |
| --- | --- |

8.2.1.

Centurile de siguranţă, sistemele de fixare şi sistemele ISOFIX trebuie prinse, conform tabelului 2 din anexa 17 apendicele 3, de ancoraje în conformitate cu specificaţiile Regulamentului nr. 14, între altele proiectarea şi caracteristicile referitoare la dimensiuni, numărul de ancoraje şi condiţiile de rezistenţă.

| 8.2.2. | Centurile de siguranţă, sistemele de fixare, sistemele de fixare a scaunelor pentru copii şi sistemele ISOFIX recomandate de fabricant conform tabelelor 1 şi 2 din anexa 17 apendicele 3 trebuie instalate astfel încât să funcţioneze satisfăcător şi să reducă riscul de vătămare corporală în cazul unui accident. Acestea trebuie instalate în aşa fel încât: |
| --- | --- |

8.2.2.

Centurile de siguranţă, sistemele de fixare, sistemele de fixare a scaunelor pentru copii şi sistemele ISOFIX recomandate de fabricant conform tabelelor 1 şi 2 din anexa 17 apendicele 3 trebuie instalate astfel încât să funcţioneze satisfăcător şi să reducă riscul de vătămare corporală în cazul unui accident. Acestea trebuie instalate în aşa fel încât:

| 8.2.2.1. | chingile să nu se poată amesteca într-un mod periculos; |
| --- | --- |

8.2.2.1.

chingile să nu se poată amesteca într-un mod periculos;

| 8.2.2.2. | pericolul ca o centură poziţionată corect să alunece de pe umărul unui pasager în urma deplasării spre înainte a acestuia să fie redus la minim; |
| --- | --- |

8.2.2.2.

pericolul ca o centură poziţionată corect să alunece de pe umărul unui pasager în urma deplasării spre înainte a acestuia să fie redus la minim;

| 8.2.2.3. | riscul de deteriorare a chingii prin contactul cu părţi ascuţite ale structurii vehiculului ori scaunului, sisteme de fixare a scaunelor pentru copii sau sisteme ISOFIX recomandate de fabricant conform tabelelor 1 şi 2 din anexa 17 apendicele 3 să fie redus la minim; |
| --- | --- |

8.2.2.3.

riscul de deteriorare a chingii prin contactul cu părţi ascuţite ale structurii vehiculului ori scaunului, sisteme de fixare a scaunelor pentru copii sau sisteme ISOFIX recomandate de fabricant conform tabelelor 1 şi 2 din anexa 17 apendicele 3 să fie redus la minim;

| 8.2.2.4. | orice centură de siguranţă destinată să echipeze un scaun trebuie să fie proiectată şi instalată în aşa fel încât să permită o utilizare facilă. În plus, dacă întregul scaun sau perna scaunului şi/sau spătarul scaunului se pot rabata în întregime pentru a permite accesul la partea din spate a vehiculului sau la compartimentul de bagaje, ocupantul scaunului respectiv trebuie să poată, după ce readuce scaunul în poziţia iniţială, recupera centura de siguranţă corespunzătoare de sub ori din spatele scaunului, conform instrucţiunilor din manualul de utilizare a vehiculului, fără a fi nevoie ca persoana respectivă să aibă pregătire sau experienţă; |
| --- | --- |

8.2.2.4.

orice centură de siguranţă destinată să echipeze un scaun trebuie să fie proiectată şi instalată în aşa fel încât să permită o utilizare facilă. În plus, dacă întregul scaun sau perna scaunului şi/sau spătarul scaunului se pot rabata în întregime pentru a permite accesul la partea din spate a vehiculului sau la compartimentul de bagaje, ocupantul scaunului respectiv trebuie să poată, după ce readuce scaunul în poziţia iniţială, recupera centura de siguranţă corespunzătoare de sub ori din spatele scaunului, conform instrucţiunilor din manualul de utilizare a vehiculului, fără a fi nevoie ca persoana respectivă să aibă pregătire sau experienţă;

| 8.2.2.5. | serviciul tehnic trebuie să verifice dacă, în condiţiile în care clema de prindere a cataramei este cuplată, iar pe scaun nu se află niciun pasager: |
| --- | --- |

8.2.2.5.

serviciul tehnic trebuie să verifice dacă, în condiţiile în care clema de prindere a cataramei este cuplată, iar pe scaun nu se află niciun pasager:

| 8.2.2.5.1. | posibila slăbire a centurii nu împiedică instalarea corectă a sistemelor de fixare a scaunelor pentru copii recomandate de fabricant, şi |
| --- | --- |

8.2.2.5.1.

posibila slăbire a centurii nu împiedică instalarea corectă a sistemelor de fixare a scaunelor pentru copii recomandate de fabricant, şi

| 8.2.2.5.2. | în cazul centurilor cu prindere în trei puncte, se poate stabili o tensiune de cel puţin 50 N în zona centurii transversale, prin aplicarea exterioară a tensiunii în secţiunea centurii diagonale. |
| --- | --- |

8.2.2.5.2.

în cazul centurilor cu prindere în trei puncte, se poate stabili o tensiune de cel puţin 50 N în zona centurii transversale, prin aplicarea exterioară a tensiunii în secţiunea centurii diagonale.

8.3.   Condiţii speciale pentru componente rigide încorporate în centuri de siguranţă sau sisteme de fixare

| 8.3.1. | Componentele rigide cum ar fi cataramele, dispozitivele de reglare şi piesele de fixare nu trebuie să crească riscul de vătămare corporală a pasagerului respectiv sau a altor ocupanţi ai vehiculului în cazul unui accident. |
| --- | --- |

8.3.1.

Componentele rigide cum ar fi cataramele, dispozitivele de reglare şi piesele de fixare nu trebuie să crească riscul de vătămare corporală a pasagerului respectiv sau a altor ocupanţi ai vehiculului în cazul unui accident.

| 8.3.2. | Dispozitivul de deblocare a cataramei trebuie să fie foarte vizibil pentru pasager şi la îndemâna acestuia, fiind proiectat în aşa fel încât să nu poată fi deschis din greşeală sau accidental. Catarama trebuie de asemenea să se afle într-o poziţie uşor accesibilă pentru un salvator care trebuie să elibereze pasagerul în caz de urgenţă.
  Catarama trebuie instalată în aşa fel încât, atunci când nu se află sub sarcină şi când suportă greutatea pasagerului, să poată fi scoasă de ocupantul scaunului printr-o singură mişcare a oricărei mâini într-o direcţie.
  În cazul unei centuri de siguranţă sau a unor sisteme de fixare pentru scaunele laterale frontale, cu excepţia centurilor de tip ham, catarama trebuie să poată fi blocată în acelaşi mod.
  Trebuie să se asigure că, în cazul în care catarama se află în contact cu pasagerul, lăţimea suprafeţei de contact nu este mai mică de 46 mm.
  Trebuie să se asigure că, în cazul în care catarama se află în contact cu pasagerul, suprafaţa de contact îndeplineşte cerinţele de la punctul 6.2.2.1 din prezentul regulament. |
| --- | --- |

8.3.2.

Dispozitivul de deblocare a cataramei trebuie să fie foarte vizibil pentru pasager şi la îndemâna acestuia, fiind proiectat în aşa fel încât să nu poată fi deschis din greşeală sau accidental. Catarama trebuie de asemenea să se afle într-o poziţie uşor accesibilă pentru un salvator care trebuie să elibereze pasagerul în caz de urgenţă.

Catarama trebuie instalată în aşa fel încât, atunci când nu se află sub sarcină şi când suportă greutatea pasagerului, să poată fi scoasă de ocupantul scaunului printr-o singură mişcare a oricărei mâini într-o direcţie.

În cazul unei centuri de siguranţă sau a unor sisteme de fixare pentru scaunele laterale frontale, cu excepţia centurilor de tip ham, catarama trebuie să poată fi blocată în acelaşi mod.

Trebuie să se asigure că, în cazul în care catarama se află în contact cu pasagerul, lăţimea suprafeţei de contact nu este mai mică de 46 mm.

Trebuie să se asigure că, în cazul în care catarama se află în contact cu pasagerul, suprafaţa de contact îndeplineşte cerinţele de la punctul 6.2.2.1 din prezentul regulament.

| 8.3.3. | Atunci când centura este uzată, aceasta trebuie fie să se ajusteze automat la corpul pasagerului, fie să fie proiectată în aşa fel încât dispozitivul de reglare manuală să fie uşor accesibil, comod şi uşor de utilizat pentru pasager atunci când acesta este aşezat. Centura trebuie de asemenea să poată fi strânsă cu o mână pentru a se ajusta la statura pasagerului şi poziţia scaunului din vehicul. |
| --- | --- |

8.3.3.

Atunci când centura este uzată, aceasta trebuie fie să se ajusteze automat la corpul pasagerului, fie să fie proiectată în aşa fel încât dispozitivul de reglare manuală să fie uşor accesibil, comod şi uşor de utilizat pentru pasager atunci când acesta este aşezat. Centura trebuie de asemenea să poată fi strânsă cu o mână pentru a se ajusta la statura pasagerului şi poziţia scaunului din vehicul.

| 8.3.4. | Centurile de siguranţă sau sistemele de fixare care includ retractoare trebuie instalate în aşa fel încât retractoarele să poată funcţiona corect şi să deruleze eficient centurile. |
| --- | --- |

8.3.4.

Centurile de siguranţă sau sistemele de fixare care includ retractoare trebuie instalate în aşa fel încât retractoarele să poată funcţiona corect şi să deruleze eficient centurile.

| 8.3.5. | Pentru a informa utilizatorul (utilizatorii) vehiculului în legătură cu dispoziţiile referitoare la transportul copiilor, vehiculele de categoriile M1 şi N1 trebuie să respecte cerinţele de informare din anexa 17. Orice vehicul de categoria M1 trebuie echipat cu poziţii ISOFIX, în conformitate cu prescripţiile aplicabile din Regulamentul nr. 14.
  Prima poziţie ISOFIX trebuie să permită cel puţin instalarea unuia dintre cele trei gabarite orientate cu faţa la direcţia de mers, ca în apendicele 2 din anexa 17; cea de-a doua poziţie ISOFIX trebuie să permită cel puţin instalarea unuia dintre cele trei gabarite orientate cu spatele la direcţia de mers, ca în apendicele 2 din anexa 17. Pentru această a doua poziţie ISOFIX, în cazul în care gabaritul nu este proiectat să permită montarea cu spatele la direcţia de mers pe al doilea rând de scaune ale vehiculului, instalarea unuia dintre cele şase gabarite este permisă în orice poziţie din vehicul. |
| --- | --- |

8.3.5.

Pentru a informa utilizatorul (utilizatorii) vehiculului în legătură cu dispoziţiile referitoare la transportul copiilor, vehiculele de categoriile M1 şi N1 trebuie să respecte cerinţele de informare din anexa 17. Orice vehicul de categoria M1 trebuie echipat cu poziţii ISOFIX, în conformitate cu prescripţiile aplicabile din Regulamentul nr. 14.

Prima poziţie ISOFIX trebuie să permită cel puţin instalarea unuia dintre cele trei gabarite orientate cu faţa la direcţia de mers, ca în apendicele 2 din anexa 17; cea de-a doua poziţie ISOFIX trebuie să permită cel puţin instalarea unuia dintre cele trei gabarite orientate cu spatele la direcţia de mers, ca în apendicele 2 din anexa 17. Pentru această a doua poziţie ISOFIX, în cazul în care gabaritul nu este proiectat să permită montarea cu spatele la direcţia de mers pe al doilea rând de scaune ale vehiculului, instalarea unuia dintre cele şase gabarite este permisă în orice poziţie din vehicul.

9.   CONFORMITATEA PRODUCŢIEI

Conformitatea procedurilor de producţie trebuie să respecte cele stabilite în apendicele 2 la acord (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), cu următoarele condiţii:

| 9.1. | Fiecare tip de vehicul sau centură de siguranţă, sau sistem de fixare omologat(ă) în temeiul prezentului regulament trebuie fabricat în aşa fel încât să fie în conformitate cu tipul omologat, îndeplinind condiţiile stabilite la punctele 6, 7 şi 8 de mai sus. |
| --- | --- |

9.1.

Fiecare tip de vehicul sau centură de siguranţă, sau sistem de fixare omologat(ă) în temeiul prezentului regulament trebuie fabricat în aşa fel încât să fie în conformitate cu tipul omologat, îndeplinind condiţiile stabilite la punctele 6, 7 şi 8 de mai sus.

| 9.2. | Trebuie respectate cerinţele minime de conformitate a procedurilor de control al producţiei, stipulate în anexa 14 din prezentul regulament. |
| --- | --- |

9.2.

Trebuie respectate cerinţele minime de conformitate a procedurilor de control al producţiei, stipulate în anexa 14 din prezentul regulament.

| 9.3. | Autoritatea care a acordat omologarea de tip poate verifica oricând metodele de verificare a conformităţii aplicate în fiecare uzină de producţie. Frecvenţa normală a acestor verificări trebuie să fie de două ori pe an. |
| --- | --- |

9.3.

Autoritatea care a acordat omologarea de tip poate verifica oricând metodele de verificare a conformităţii aplicate în fiecare uzină de producţie. Frecvenţa normală a acestor verificări trebuie să fie de două ori pe an.

10.   PENALITĂŢI PENTRU NECONFORMITATEA PRODUCŢIEI

| 10.1. | Omologarea acordată pentru un vehicul sau un tip de centură sau sistem de fixare poate fi retrasă dacă nu se respectă cerinţa stipulată la punctul 9.1 de mai sus sau dacă centura (centurile) de siguranţă sau sistemul (sistemele) de fixare nu a (au) reuşit să treacă de verificările prevăzute la punctul 9.2 de mai sus. |
| --- | --- |

10.1.

Omologarea acordată pentru un vehicul sau un tip de centură sau sistem de fixare poate fi retrasă dacă nu se respectă cerinţa stipulată la punctul 9.1 de mai sus sau dacă centura (centurile) de siguranţă sau sistemul (sistemele) de fixare nu a (au) reuşit să treacă de verificările prevăzute la punctul 9.2 de mai sus.

| 10.2. | În cazul în care o parte contractantă la acord, care aplică prezentul regulament, retrage o omologare pe care a acordat-o anterior, ea trebuie să notifice imediat acest aspect celorlalte părţi contractante care aplică prezentul regulament prin intermediul unui formular de comunicare, conform modelului din anexa 1A sau anexa 1B din prezentul regulament (după caz). |
| --- | --- |

10.2.

În cazul în care o parte contractantă la acord, care aplică prezentul regulament, retrage o omologare pe care a acordat-o anterior, ea trebuie să notifice imediat acest aspect celorlalte părţi contractante care aplică prezentul regulament prin intermediul unui formular de comunicare, conform modelului din anexa 1A sau anexa 1B din prezentul regulament (după caz).

11.   MODIFICĂRI ŞI PRELUNGIRE A OMOLOGĂRII TIPULUI DE VEHICUL SAU A TIPULUI DE CENTURĂ DE SIGURANŢĂ SAU A SISTEMULUI DE FIXARE

| 11.1. | Orice modificare a tipului de vehicul sau a tipului de centură, sau a sistemului de fixare sau a ambelor trebuie notificată departamentului administrativ care a omologat tipul de vehicul sau tipul de centură de siguranţă, sau sistem de fixare. Departamentul poate apoi: |
| --- | --- |

11.1.

Orice modificare a tipului de vehicul sau a tipului de centură, sau a sistemului de fixare sau a ambelor trebuie notificată departamentului administrativ care a omologat tipul de vehicul sau tipul de centură de siguranţă, sau sistem de fixare. Departamentul poate apoi:

| 11.1.1. | să considere că modificările făcute nu pot avea efecte adverse considerabile şi că, în orice caz, vehiculul, centura de siguranţă sau sistemul de fixare respectă în continuare cerinţele; sau |
| --- | --- |

11.1.1.

să considere că modificările făcute nu pot avea efecte adverse considerabile şi că, în orice caz, vehiculul, centura de siguranţă sau sistemul de fixare respectă în continuare cerinţele; sau

| 11.1.2. | să solicite un raport suplimentar asupra testului din partea serviciului tehnic însărcinat cu testele de omologare. |
| --- | --- |

11.1.2.

să solicite un raport suplimentar asupra testului din partea serviciului tehnic însărcinat cu testele de omologare.

| 11.2. | Fără a aduce atingere dispoziţiilor punctului 11.1 de mai sus, o variantă a vehiculului a cărui greutate în stare de funcţionare este mai mică decât cea a vehiculului supus testului de omologare nu trebuie privită drept o modificare a tipului de vehicul. |
| --- | --- |

11.2.

Fără a aduce atingere dispoziţiilor punctului 11.1 de mai sus, o variantă a vehiculului a cărui greutate în stare de funcţionare este mai mică decât cea a vehiculului supus testului de omologare nu trebuie privită drept o modificare a tipului de vehicul.

| 11.3. | Confirmarea sau refuzul omologării, cu specificarea modificărilor, trebuie comunicată prin procedura specificată la punctul 5.2.3 sau 5.3.3 de mai sus părţilor acordului care aplică prezentul regulament. |
| --- | --- |

11.3.

Confirmarea sau refuzul omologării, cu specificarea modificărilor, trebuie comunicată prin procedura specificată la punctul 5.2.3 sau 5.3.3 de mai sus părţilor acordului care aplică prezentul regulament.

| 11.4. | Autoritatea competentă care a emis prelungirea omologării trebuie să atribuie un număr de serie pentru o astfel de prelungire şi să informeze celelalte părţi la Acordul din 1958 care aplică prezentul regulament prin intermediul unui formular de comunicare, conform modelului din anexa 1A sau 1B la prezentul regulament. |
| --- | --- |

11.4.

Autoritatea competentă care a emis prelungirea omologării trebuie să atribuie un număr de serie pentru o astfel de prelungire şi să informeze celelalte părţi la Acordul din 1958 care aplică prezentul regulament prin intermediul unui formular de comunicare, conform modelului din anexa 1A sau 1B la prezentul regulament.

12.   ÎNCETAREA DEFINITIVĂ A PRODUCŢIEI

Dacă deţinătorul omologării încetează definitiv să mai fabrice un dispozitiv omologat în conformitate cu prezentul regulament, acesta trebuie să informeze în consecinţă autoritatea care a acordat omologarea. La primirea comunicării respective, autoritatea menţionată trebuie să informeze celelalte părţi la Acordul din 1958 care aplică prezentul regulament prin intermediul unui formular de comunicare conform modelului din anexa 1A sau 1B la prezentul regulament.

13.   INSTRUCŢIUNI

În cazul tipului de centură de siguranţă furnizat separat de vehicul, instrucţiunile de ambalare şi instalare trebuie să menţioneze clar tipul (tipurile) de vehicul pentru care este destinat.

14.   DENUMIRILE ŞI ADRESELE SERVICIILOR TEHNICE ÎNSĂRCINATE CU TESTELE DE OMOLOGARE, PRECUM ŞI ALE DEPARTAMENTELOR ADMINISTRATIVE

Părţile la Acordul din 1958 care aplică prezentul regulament trebuie să comunice Secretariatului Naţiunilor Unite denumirile şi adresele serviciilor tehnice însărcinate cu testele de omologare, precum şi ale departamentelor administrative care acordă omologarea şi cărora urmează să li se trimită formulare care atestă omologarea sau refuzul, prelungirea sau retragerea omologării emise în alte ţări.

15.   DISPOZIŢII TRANZITORII

15.1.   Omologări ale unui tip de vehicul

| 15.1.1. | De la data oficială de intrare în vigoare a suplimentului 15 la seria 04 de modificări, nicio parte contractantă care aplică prezentul regulament nu poate refuza să acorde omologări CEE conform prezentului regulament, astfel cum este modificat prin suplimentul 15 la seria 04 de modificări. |
| --- | --- |

15.1.1.

De la data oficială de intrare în vigoare a suplimentului 15 la seria 04 de modificări, nicio parte contractantă care aplică prezentul regulament nu poate refuza să acorde omologări CEE conform prezentului regulament, astfel cum este modificat prin suplimentul 15 la seria 04 de modificări.

| 15.1.2. | După 2 ani de la intrarea în vigoare a suplimentului 15 la seria 04 de modificări ale prezentului regulament, părţile contractante care aplică prezentul regulament vor acorda omologări CEE numai dacă sunt îndeplinite cerinţele din prezentul regulament, astfel cum este modificat prin suplimentul 15 la seria 04 de modificări. |
| --- | --- |

15.1.2.

După 2 ani de la intrarea în vigoare a suplimentului 15 la seria 04 de modificări ale prezentului regulament, părţile contractante care aplică prezentul regulament vor acorda omologări CEE numai dacă sunt îndeplinite cerinţele din prezentul regulament, astfel cum este modificat prin suplimentul 15 la seria 04 de modificări.

| 15.1.3. | După 7 ani de la intrarea în vigoare a suplimentului 15 la seria 04 de modificări ale prezentului regulament, părţile contractante care aplică prezentul regulament pot refuza să recunoască omologările care nu au fost acordate în conformitate cu suplimentul 15 la seria 04 de modificări ale prezentului regulament. Cu toate acestea, omologările existente pentru alte categorii de vehicule decât M1 care nu sunt afectate de suplimentul 15 la seria 04 de modificări ale prezentului regulament rămân valabile, iar părţile contractante care aplică prezentul regulament continuă să le accepte. |
| --- | --- |

15.1.3.

După 7 ani de la intrarea în vigoare a suplimentului 15 la seria 04 de modificări ale prezentului regulament, părţile contractante care aplică prezentul regulament pot refuza să recunoască omologările care nu au fost acordate în conformitate cu suplimentul 15 la seria 04 de modificări ale prezentului regulament. Cu toate acestea, omologările existente pentru alte categorii de vehicule decât M1 care nu sunt afectate de suplimentul 15 la seria 04 de modificări ale prezentului regulament rămân valabile, iar părţile contractante care aplică prezentul regulament continuă să le accepte.

| 15.1.3.1. | Cu toate acestea, de la 1 octombrie 2000, pentru vehiculele din categoriile M1 şi N1, părţile contractante care aplică prezentul regulament pot refuza să recunoască omologările CEE care nu au fost acordate în conformitate cu suplimentul 8 la seria 04 de modificări ale prezentului regulament, în cazul în care nu se respectă cerinţele de informare de la punctul 8.3.5 şi anexa 17. |
| --- | --- |

15.1.3.1.

Cu toate acestea, de la 1 octombrie 2000, pentru vehiculele din categoriile M1 şi N1, părţile contractante care aplică prezentul regulament pot refuza să recunoască omologările CEE care nu au fost acordate în conformitate cu suplimentul 8 la seria 04 de modificări ale prezentului regulament, în cazul în care nu se respectă cerinţele de informare de la punctul 8.3.5 şi anexa 17.

15.2.   Instalarea centurilor de siguranţă

Prezentele dispoziţii tranzitorii se aplică doar la instalarea centurilor de siguranţă pe vehicule, fără a schimba marca centurii de siguranţă.

| 15.2.1. | De la data oficială de intrare în vigoare a suplimentului 12 la seria 04 de modificări, nicio parte contractantă care aplică prezentul regulament nu poate refuza să acorde omologări CEE conform prezentului regulament, astfel cum este modificat prin suplimentul 12 la seria 04 de modificări. |
| --- | --- |

15.2.1.

De la data oficială de intrare în vigoare a suplimentului 12 la seria 04 de modificări, nicio parte contractantă care aplică prezentul regulament nu poate refuza să acorde omologări CEE conform prezentului regulament, astfel cum este modificat prin suplimentul 12 la seria 04 de modificări.

| 15.2.2. | La expirarea unei perioade de 36 de luni de la data oficială de intrare în vigoare menţionată la punctul 15.2.1 de mai sus, părţile contractante care aplică prezentul regulament acordă omologări doar dacă tipul de vehicul satisface condiţiile prezentului regulament modificate de suplimentul 12 la seria 04 de modificări. |
| --- | --- |

15.2.2.

La expirarea unei perioade de 36 de luni de la data oficială de intrare în vigoare menţionată la punctul 15.2.1 de mai sus, părţile contractante care aplică prezentul regulament acordă omologări doar dacă tipul de vehicul satisface condiţiile prezentului regulament modificate de suplimentul 12 la seria 04 de modificări.

| 15.2.3. | La expirarea unei perioade de 60 de luni de la data oficială de intrare în vigoare menţionată la punctul 15.2.1 de mai sus, părţile contractante care aplică prezentul regulament pot refuza să recunoască omologările care nu au fost acordate în conformitate cu suplimentul 12 la seria 04 de modificări din prezentul regulament. |
| --- | --- |

15.2.3.

La expirarea unei perioade de 60 de luni de la data oficială de intrare în vigoare menţionată la punctul 15.2.1 de mai sus, părţile contractante care aplică prezentul regulament pot refuza să recunoască omologările care nu au fost acordate în conformitate cu suplimentul 12 la seria 04 de modificări din prezentul regulament.

| 15.2.4. | De la data oficială de intrare în vigoare a suplimentului 14 la seria 04 de modificări, nicio parte contractantă care aplică prezentul regulament nu trebuie să refuze să acorde omologări ale CEE-ONU conform prezentului regulament modificat de suplimentul 14 la seria 04 de modificări. |
| --- | --- |

15.2.4.

De la data oficială de intrare în vigoare a suplimentului 14 la seria 04 de modificări, nicio parte contractantă care aplică prezentul regulament nu trebuie să refuze să acorde omologări ale CEE-ONU conform prezentului regulament modificat de suplimentul 14 la seria 04 de modificări.

| 15.2.5. | De la data oficială de intrare în vigoare a suplimentului 16 la seria 04 de modificări, nicio parte contractantă care aplică prezentul regulament nu trebuie să refuze să acorde omologări ale CEE-ONU conform prezentului regulament modificat de suplimentul 16 la seria 04 de modificări. |
| --- | --- |

15.2.5.

De la data oficială de intrare în vigoare a suplimentului 16 la seria 04 de modificări, nicio parte contractantă care aplică prezentul regulament nu trebuie să refuze să acorde omologări ale CEE-ONU conform prezentului regulament modificat de suplimentul 16 la seria 04 de modificări.

| 15.2.6. | La expirarea unei perioade de 36 de luni de la data oficială de intrare în vigoare menţionată la punctul 15.2.4 de mai sus, părţile contractante care aplică prezentul regulament trebuie să acorde omologări doar dacă tipul de vehicul satisface condiţiile prezentului regulament modificate de suplimentul 14 la seria 04 de modificări. |
| --- | --- |

15.2.6.

La expirarea unei perioade de 36 de luni de la data oficială de intrare în vigoare menţionată la punctul 15.2.4 de mai sus, părţile contractante care aplică prezentul regulament trebuie să acorde omologări doar dacă tipul de vehicul satisface condiţiile prezentului regulament modificate de suplimentul 14 la seria 04 de modificări.

| 15.2.7. | La expirarea unei perioade de 60 de luni de la data oficială de intrare în vigoare menţionată la punctul 15.2.4 de mai sus, părţile contractante care aplică prezentul regulament pot refuza să recunoască omologările care nu au fost acordate în conformitate cu suplimentul 14 la seria 04 de modificări din prezentul regulament. |
| --- | --- |

15.2.7.

La expirarea unei perioade de 60 de luni de la data oficială de intrare în vigoare menţionată la punctul 15.2.4 de mai sus, părţile contractante care aplică prezentul regulament pot refuza să recunoască omologările care nu au fost acordate în conformitate cu suplimentul 14 la seria 04 de modificări din prezentul regulament.

| 15.2.8. | După data de 16 iulie 2006, părţile contractante care aplică prezentul regulament trebuie să acorde omologarea doar dacă tipul de vehicul satisface condiţiile prezentului regulament modificate de suplimentul 16 la seria 04 de modificări. |
| --- | --- |

15.2.8.

După data de 16 iulie 2006, părţile contractante care aplică prezentul regulament trebuie să acorde omologarea doar dacă tipul de vehicul satisface condiţiile prezentului regulament modificate de suplimentul 16 la seria 04 de modificări.

| 1.5.2.9. | După data de 16 iulie 2008, părţile contractante care aplică prezentul regulament pot refuza să recunoască omologările vehiculelor din categoria N1 neacordate în conformitate cu suplimentul 16 la seria 04 de modificări din prezentul regulament. |
| --- | --- |

1.5.2.9.

După data de 16 iulie 2008, părţile contractante care aplică prezentul regulament pot refuza să recunoască omologările vehiculelor din categoria N1 neacordate în conformitate cu suplimentul 16 la seria 04 de modificări din prezentul regulament.

---

(1)  Aşa cum este definit în Rezoluţia consolidată privind construcţia vehiculelor (R.E.3), anexa 7 (documentul TRANS/WP.29/78/Rev.1/Modif.2).

(2)  Astfel cum este definit în Rezoluţia consolidată privind construcţia vehiculelor (R.E.3), anexa 7 (TRANS/WP.29/78/Rev.1/Modif.2).

(3)  1 pentru Germania, 2 pentru Franţa, 3 pentru Italia, 4 pentru Ţările de Jos, 5 pentru Suedia, 6 pentru Belgia, 7 pentru Ungaria, 8 pentru Republica Cehă, 9 pentru Spania, 10 pentru Serbia şi Muntenegru, 11 pentru Regatul Unit, 12 pentru Austria, 13 pentru Luxemburg, 14 pentru Elveţia, 15 (neatribuit), 16 pentru Norvegia, 17 pentru Finlanda, 18 pentru Danemarca, 19 pentru România, 20 pentru Polonia, 21 pentru Portugalia, 22 pentru Federaţia Rusă, 23 pentru Grecia, 24 pentru Irlanda, 25 pentru Croaţia, 26 pentru Slovenia, 27 pentru Slovacia, 28 pentru Belarus, 29 pentru Estonia, 30 (neatribuit), 31 pentru Bosnia şi Herţegovina, 32 pentru Letonia, 33 (neatribuit), 34 pentru Bulgaria, 35 (neatribuit), 36 pentru Lituania, 37 pentru Turcia, 38 (neatribuit), 39 pentru Azerbaijan, 40 pentru Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, 41 (neatribuit), 42 pentru Comunitatea Europeană (Omologările sunt acordate de statele membre care utilizează propriile mărci CEE), 43 pentru Japonia, 44 (neatribuit), 45 pentru Australia, 46 pentru Ucraina, 47 pentru Africa de Sud, 48 pentru Noua Zeelandă, 49 pentru Cipru, 50 pentru Malta şi 51 pentru Republica Coreea. Numerele ulterioare trebuie atribuite altor ţări în ordinea cronologică în care ratifică sau aderă la acordul privind adoptarea prescripţiilor tehnice uniforme pentru vehiculele cu roţi, echipamentele şi piesele care se pot fixa şi/sau folosi la vehiculele pe roţi şi condiţiile pentru recunoaşterea reciprocă a omologărilor acordate în temeiul acestor prescripţii, iar numerele atribuite astfel trebuie comunicate de Secretarul General al Naţiunilor Unite părţilor contractante la acordul menţionat.

(4)  A se vedea nota de subsol de la punctul 5.2.4.1.

(5)  g = 9,81 m/s2.

(6)  A se vedea punctul 7.4.1.6.4.3.

(7)  g = 9,81 m/s2.

(8)  Document TRANS/WP.29/78/Rev.1/Modif.2.

---

ANEXA 1A

COMUNICARE

[Format maxim: A4 (210 × 297 mm)]

Image

Image

---

ANEXA 1B

COMUNICARE

[Format maxim: A4 (210 × 297 mm)]

Image

---

ANEXA 2

DISPUNERILE MĂRCILOR DE OMOLOGARE

| 1. | Dispuneri ale mărcilor de omologare a vehiculului în ceea ce priveşte instalarea centurilor de siguranţă
  Model A
  (A se vedea punctul 5.2.4 din prezentul regulament)



  a = 8 mm min.
  În ceea ce priveşte centurile de siguranţă, marca de omologare de mai fixată pe vehicul demonstrează că tipul vehiculului în discuţie a fost atestat în Ţările de Jos (E4) în conformitate cu Regulamentul nr. 16. Numărul de omologare indică faptul că omologarea a fost acordată conform condiţiilor din Regulamentul nr. 16 modificat de seria 04 de modificări.
  Model B
  (A se vedea punctul 5.2.5 din prezentul regulament)



  a = 8 mm min.
  Marca de omologare de mai sus fixată pe vehicul demonstrează că tipul vehiculului în discuţie a fost atestat în Ţările de Jos (E4) în conformitate cu Regulamentele nr. 16 şi 52 (1). Numerele de omologare indică faptul că, la data când au fost date aprobările respective, Regulamentul nr. 16 includea seria 04 de modificări, iar Regulamentul nr. 52 includea seria 01 de modificări. |
| --- | --- |

1.

Dispuneri ale mărcilor de omologare a vehiculului în ceea ce priveşte instalarea centurilor de siguranţă

Model A

(A se vedea punctul 5.2.4 din prezentul regulament)

Image

a = 8 mm min.

În ceea ce priveşte centurile de siguranţă, marca de omologare de mai fixată pe vehicul demonstrează că tipul vehiculului în discuţie a fost atestat în Ţările de Jos (E4) în conformitate cu Regulamentul nr. 16. Numărul de omologare indică faptul că omologarea a fost acordată conform condiţiilor din Regulamentul nr. 16 modificat de seria 04 de modificări.

Model B

(A se vedea punctul 5.2.5 din prezentul regulament)

Image

a = 8 mm min.

Marca de omologare de mai sus fixată pe vehicul demonstrează că tipul vehiculului în discuţie a fost atestat în Ţările de Jos (E4) în conformitate cu Regulamentele nr. 16 şi 52 (1). Numerele de omologare indică faptul că, la data când au fost date aprobările respective, Regulamentul nr. 16 includea seria 04 de modificări, iar Regulamentul nr. 52 includea seria 01 de modificări.

| 2. | Dispuneri ale mărcilor de omologare a centurilor de siguranţă (a se vedea punctul 5.3.5 din prezentul regulament)



  a = 8 mm min.
  Centura care poartă marca de omologare de mai sus este o centură în trei puncte („A”), fixată cu un filtru de energie („e”) şi atestată în Ţările de Jos (E4) cu numărul 042439, regulamentul incluzând deja la momentul aprobării seria 04 de modificări.



  Centura care poartă marca de omologare de mai sus este o centură abdominală („B”), fixată cu un retractor de tipul 4, cu sensibilitate multiplă (m) şi atestată în Ţările de Jos (E4) cu numărul 042489, regulamentul incluzând deja la momentul aprobării seria 04 de modificări.







  Notă: | Numărul de omologare şi simbolul (simbolurile) suplimentar(e) trebuie să fie situate în apropierea cercului, fie deasupra fie dedesubtul literei „E”, fie la stânga fie la dreapta literei respective. Cifrele din numărul de omologare trebuie să se afle de aceeaşi parte a literei „E” şi să fie orientate în aceeaşi direcţie. Simbolul (simbolurile) suplimentar(e) trebuie să fie diametral opuse numărului de omologare. Trebuie evitată utilizarea cifrelor romane drept numere de omologare pentru a se împiedica orice confuzie cu alte simboluri. |
| --- | --- | --- |

2.

Dispuneri ale mărcilor de omologare a centurilor de siguranţă (a se vedea punctul 5.3.5 din prezentul regulament)

Image

a = 8 mm min.

Centura care poartă marca de omologare de mai sus este o centură în trei puncte („A”), fixată cu un filtru de energie („e”) şi atestată în Ţările de Jos (E4) cu numărul 042439, regulamentul incluzând deja la momentul aprobării seria 04 de modificări.

Image

Centura care poartă marca de omologare de mai sus este o centură abdominală („B”), fixată cu un retractor de tipul 4, cu sensibilitate multiplă (m) şi atestată în Ţările de Jos (E4) cu numărul 042489, regulamentul incluzând deja la momentul aprobării seria 04 de modificări.

Notă:

Numărul de omologare şi simbolul (simbolurile) suplimentar(e) trebuie să fie situate în apropierea cercului, fie deasupra fie dedesubtul literei „E”, fie la stânga fie la dreapta literei respective. Cifrele din numărul de omologare trebuie să se afle de aceeaşi parte a literei „E” şi să fie orientate în aceeaşi direcţie. Simbolul (simbolurile) suplimentar(e) trebuie să fie diametral opuse numărului de omologare. Trebuie evitată utilizarea cifrelor romane drept numere de omologare pentru a se împiedica orice confuzie cu alte simboluri.

Image

Centura care poartă marca de omologare de mai sus este un tip special de centură („S”), fixată cu un filtru de energie („e”) şi atestată în Ţările de Jos (E4) cu numărul 0422439, regulamentul incluzând deja la momentul aprobării seria 04 de modificări.

Image

Centura care poartă marca de omologare de mai sus face parte dintr-un sistem de fixare („Z”), este un tip special de centură („S”) fixată cu un filtru de energie („e”). Aceasta a fost atestată în Ţările de Jos (E4) cu numărul 0424391, regulamentul incluzând deja la momentul aprobării seria 04 de modificări.

Image

a = 8 mm min.

Image

Centura care poartă marca de omologare de mai sus este o centură cu prindere în trei puncte („A”) cu sensibilitate multiplă („m”) cu retractor de tip 4N („r4N”), cu privire la care omologarea tipului a fost dată în Ţările de Jos („E4”) cu numărul 042439, regulamentul incluzând deja la momentul aprobării seria 04 de modificări. Această centură nu trebuie fixată la vehiculele din categoria M1.

Image

Centura de siguranţă care poartă această marcă de omologare este o centură cu prindere în trei puncte („A”) fixată cu un filtru de energie („e”), atestată drept respectând condiţiile specifice din punctul 6.4.1.3.3 din prezentul regulament şi cu retractor de tip 4 („r4”) cu multiplă sensibilitate („m”), pentru care omologarea tipului a fost acordată în Ţările de Jos („E4”) cu numărul de omologare 042439. Primele două cifre indică faptul că regulamentul a inclus deja la momentul aprobării seria 04 de modificări. Această centură de siguranţă trebuie fixată la un vehicul dotat cu airbag în poziţia de aşezare dată.

---

(1)  Cel de-al doilea număr este dat doar ca exemplu.

---

ANEXA 3

DIAGRAMA UNUI APARAT PENTRU TESTAREA DURABILITĂŢII MECANISMULUI RETRACTOR

Image

---

ANEXA 4

DIAGRAMA UNUI APARAT PENTRU TESTAREA BLOCĂRII RETRACTOARELOR CU BLOCARE ÎN CAZ DE URGENŢĂ

Figura ilustrează un aparat adecvat care constă dintr-o camă cu motor al cărei element de transmisie este ataşat prin fire la un cărucior mic instalat pe o şenilă. Combinaţia dintre schiţa camei şi viteza motorului oferă acceleraţia necesară cu o rată de creştere a acceleraţiei astfel cum este specificat în punctul 7.6.2.2 din prezentul regulament, iar cursa este în exces faţă de mişcarea maximă admisă a cordonului înainte de blocare.

Pe cărucior se instalează un transportor care poate fi rotit astfel încât să permită retractorului instalarea în diverse poziţii faţă de direcţia de mişcare a căruciorului.

La testarea retractoarelor referitor la sensibilitatea la mişcarea curelelor, retractorul este instalat pe un braţ fixat adecvat, iar chinga este legată la cărucior.

Atunci când se efectuează testele de mai sus, producătorul sau reprezentantul său acreditat trebuie să încorporeze orice braţe în instalarea de probă pentru a simula pe cât posibil instalarea dorită într-un vehicul.

Producătorul sau reprezentantul său acreditat trebuie să furnizeze orice braţe suplimentare etc. care ar putea fi solicitate pentru simularea instalării dorite în vehicul.

Image

---

ANEXA 5

DIAGRAMA UNUI APARAT PENTRU TESTAREA REZISTENŢEI LA PRAF

(dimensiuni în milimetri)

Image

---

ANEXA 6

DESCRIEREA CĂRUCIORULUI, A SCAUNULUI, A ANCORAJELOR ŞI A DISPOZITIVULUI DE OPRIRE

1.   CĂRUCIORUL

La testele pentru centurile de siguranţă, căruciorul care poartă doar scaunul trebuie să aibă o greutate de 400 ± 20 kg. La testele pentru sistemele de fixare, căruciorul cu structura vehiculului anexat trebuie să aibă o greutate de 800 kg. Cu toate acestea, dacă este necesar, greutatea totală a căruciorului şi a structurii vehiculului poate creşte cu câte 200 kg. Greutatea totală nu va diferi sub nicio formă cu mai mult de ± 40 kg de valoarea nominală.

2.   SCAUNUL

Cu excepţia testelor la sistemele de fixare, scaunul trebuie să aibă o construcţie rigidă şi să prezinte o suprafaţă moale. Trebuie respectate elementele specifice prezentate în figura 1 din prezenta anexă, având grijă ca nicio parte metalică să nu poată veni în contact cu centura.

3.   ANCORAJELE

| 3.1. | În cazul unei centuri dotate cu dispozitivul de reglare a centurii pe înălţime definit la punctul 2.14.6 din prezentul regulament, acest dispozitiv va fi asigurat fie de un cadru rigid, fie de o parte a vehiculului pe care este în mod normal instalat, care va fi fixată bine de căruciorul de probă. |
| --- | --- |

3.1.

În cazul unei centuri dotate cu dispozitivul de reglare a centurii pe înălţime definit la punctul 2.14.6 din prezentul regulament, acest dispozitiv va fi asigurat fie de un cadru rigid, fie de o parte a vehiculului pe care este în mod normal instalat, care va fi fixată bine de căruciorul de probă.

| 3.2. | Ancorajele trebuie poziţionate ca în figura 1. Semnele care corespund aranjării ancorajelor arată unde vor fi conectate la cărucior sau la traductorul de sarcină capetele centurii, în funcţie de situaţie. Ancorajele pentru uz obişnuit sunt punctele A, B şi K dacă lungimea curelei dintre marginea superioară a cataramei şi orificiul pentru fixarea suportului de curea nu este mai mare de 250 mm. În caz contrar se folosesc punctele A1 şi B1. Toleranţa în poziţia punctelor de ancorare permite ca fiecare punct de ancorare să fie situat cel mai departe la 50 mm de punctele corespunzătoare A, B şi K indicate în figura 1 sau A1, B1 şi K, în funcţie de situaţie. |
| --- | --- |

3.2.

Ancorajele trebuie poziţionate ca în figura 1. Semnele care corespund aranjării ancorajelor arată unde vor fi conectate la cărucior sau la traductorul de sarcină capetele centurii, în funcţie de situaţie. Ancorajele pentru uz obişnuit sunt punctele A, B şi K dacă lungimea curelei dintre marginea superioară a cataramei şi orificiul pentru fixarea suportului de curea nu este mai mare de 250 mm. În caz contrar se folosesc punctele A1 şi B1. Toleranţa în poziţia punctelor de ancorare permite ca fiecare punct de ancorare să fie situat cel mai departe la 50 mm de punctele corespunzătoare A, B şi K indicate în figura 1 sau A1, B1 şi K, în funcţie de situaţie.

| 3.3. | Structura care poartă ancorajele trebuie să fie rigidă. Ancorajul superior nu trebuie deplasat cu mai mult de 0,2 mm pe direcţie longitudinală atunci când i se aplică o sarcină de 98 daN în direcţia respectivă. Căruciorul va fi construit astfel încât să nu apară nicio deformare permanentă la părţile ce suportă ancorajele în timpul probării. |
| --- | --- |

3.3.

Structura care poartă ancorajele trebuie să fie rigidă. Ancorajul superior nu trebuie deplasat cu mai mult de 0,2 mm pe direcţie longitudinală atunci când i se aplică o sarcină de 98 daN în direcţia respectivă. Căruciorul va fi construit astfel încât să nu apară nicio deformare permanentă la părţile ce suportă ancorajele în timpul probării.

| 3.4. | În cazul în care este necesar al patrulea ancoraj pentru fixarea retractorului, acest ancoraj:






  — | trebuie aşezat în planul longitudinal vertical ce trece prin K; |
| --- | --- | --- |

3.4.

În cazul în care este necesar al patrulea ancoraj pentru fixarea retractorului, acest ancoraj:

—

trebuie aşezat în planul longitudinal vertical ce trece prin K;

| — | trebuie să permită înclinarea retractorului în unghiul prevăzut de producător; |
| --- | --- |

—

trebuie să permită înclinarea retractorului în unghiul prevăzut de producător;

| — | trebuie aşezat pe arcul unui cerc cu rază KB1 = 790 mm dacă lungimea dintre ghidajul superior al curelei şi orificiul de ieşire a curelei la retractor nu este mai mică de 540 mm sau, în toate celelalte cazuri, pe arcul unui cerc cu centrul K şi raza 350 mm. |
| --- | --- |

—

trebuie aşezat pe arcul unui cerc cu rază KB1 = 790 mm dacă lungimea dintre ghidajul superior al curelei şi orificiul de ieşire a curelei la retractor nu este mai mică de 540 mm sau, în toate celelalte cazuri, pe arcul unui cerc cu centrul K şi raza 350 mm.

4.   DISPOZITIVUL DE OPRIRE

| 4.1. | Dispozitivul constă din două filtre identice instalate în paralel, cu excepţia sistemelor de reţinere, când trebuie utilizate patru filtre pentru o greutate nominală de 800 kg. Dacă este necesar, trebuie folosit un filtru suplimentar pentru fiecare creştere de 200 kg a greutăţii nominale. Fiecare filtru cuprinde:






  — | o capsulă exterioară alcătuită dintr-un tub din oţel; |
| --- | --- | --- |

4.1.

Dispozitivul constă din două filtre identice instalate în paralel, cu excepţia sistemelor de reţinere, când trebuie utilizate patru filtre pentru o greutate nominală de 800 kg. Dacă este necesar, trebuie folosit un filtru suplimentar pentru fiecare creştere de 200 kg a greutăţii nominale. Fiecare filtru cuprinde:

—

o capsulă exterioară alcătuită dintr-un tub din oţel;

| — | un tub din poliuretan de absorbţie a energiei; |
| --- | --- |

—

un tub din poliuretan de absorbţie a energiei;

| — | un buton rotativ în formă de măslină din oţel polizat care pătrunde în filtru; şi |
| --- | --- |

—

un buton rotativ în formă de măslină din oţel polizat care pătrunde în filtru; şi

| — | un stâlp şi o plăcuţă de impact. |
| --- | --- |

—

un stâlp şi o plăcuţă de impact.

| 4.2. | Dimensiunile diferitelor părţi ale acestui filtru sunt prezentate în diagramele reproduse în figurile 2, 3 şi 4. |
| --- | --- |

4.2.

Dimensiunile diferitelor părţi ale acestui filtru sunt prezentate în diagramele reproduse în figurile 2, 3 şi 4.

| 4.3. | Caracteristicile materialului absorbant sunt prezentate în tabelul 1 din prezenta anexă. Imediat după fiecare probă, tuburile trebuie condiţionate la o temperatură între 15o şi 25 oC cel puţin 12 ore fără a fi folosite. În timpul testării la şoc a centurilor de siguranţă sau a sistemelor de frânare, dispozitivul de oprire trebuie să aibă aceeaşi temperatură ca în timpul testului de calibrare, cu o toleranţă de ± 2 oC. Anexa 8 la prezentul regulament cuprinde condiţiile care trebuie îndeplinite de dispozitivul de oprire. Se pot folosi oricare alte dispozitive cu rezultate echivalente.
  Tabelul 1
  Caracteristicile materialului absorbant

  (Metoda ASTM D 735, dacă nu se precizează altfel)







  Duritate A Shore: | 95 ± 2 la temperatură de 20 ± 5 oC |
| --- | --- | --- |
| Forţa de rupere: | Ro > 343 daN/cm2 |
| Elongaţie minimă: | Ao > 400 % |
| Modul la elongaţie de 100 %: | > 108 daN/cm2 |
| Modul la elongaţie de 300 %: | > 235 daN/cm2 |
| Friabilitatea la temperatură joasă (Metoda D 736 AIM): | 5 ore la – 55 oC |
| Fixarea comprimării (Metoda B): | 22 ore la 70 oC < 45 % |
| Densitate la 25 oC: | între 1,05 şi 1,10 |

4.3.

Caracteristicile materialului absorbant sunt prezentate în tabelul 1 din prezenta anexă. Imediat după fiecare probă, tuburile trebuie condiţionate la o temperatură între 15o şi 25 oC cel puţin 12 ore fără a fi folosite. În timpul testării la şoc a centurilor de siguranţă sau a sistemelor de frânare, dispozitivul de oprire trebuie să aibă aceeaşi temperatură ca în timpul testului de calibrare, cu o toleranţă de ± 2 oC. Anexa 8 la prezentul regulament cuprinde condiţiile care trebuie îndeplinite de dispozitivul de oprire. Se pot folosi oricare alte dispozitive cu rezultate echivalente.

Tabelul 1

Caracteristicile materialului absorbant

(Metoda ASTM D 735, dacă nu se precizează altfel)

Duritate A Shore:

95 ± 2 la temperatură de 20 ± 5 oC

Forţa de rupere:

Ro > 343 daN/cm2

Elongaţie minimă:

Ao > 400 %

Modul la elongaţie de 100 %:

> 108 daN/cm2

Modul la elongaţie de 300 %:

> 235 daN/cm2

Friabilitatea la temperatură joasă (Metoda D 736 AIM):

5 ore la – 55 oC

Fixarea comprimării (Metoda B):

22 ore la 70 oC < 45 %

Densitate la 25 oC:

între 1,05 şi 1,10

Îmbătrânirea în aer (Metoda ASTM D 573)

| 70 de ore la 100 oC | — | Duritate A-Shore: variaţie maximă ± 3 |
| --- | --- | --- |

70 de ore la 100 oC

—

Duritate A-Shore: variaţie maximă ± 3

| — | forţa de rupere: scădere < 10 % din Ro |
| --- | --- |

—

forţa de rupere: scădere < 10 % din Ro

| — | elongaţie: scădere < 10 % din Ao |
| --- | --- |

—

elongaţie: scădere < 10 % din Ao

| — | greutate: scădere < 1 % |
| --- | --- |

—

greutate: scădere < 1 %

Scufundarea în ulei (Metoda ASTM nr. 1 Oil):

| 70 de ore la 100 oC | — | duritate A-Shore: variaţie maximă ± 4 |
| --- | --- | --- |

70 de ore la 100 oC

—

duritate A-Shore: variaţie maximă ± 4

| — | forţa de rupere: scădere < 15 % din Ro |
| --- | --- |

—

forţa de rupere: scădere < 15 % din Ro

| — | elongaţie: scădere < 10 % din Ao |
| --- | --- |

—

elongaţie: scădere < 10 % din Ao

| — | volum: dilatare < 5 % |
| --- | --- |

—

volum: dilatare < 5 %

Scufundarea în ulei (Metoda ASTM nr. 3 Oil):

| 70 de ore la 100 oC | — | forţa de rupere: scădere < 15 % din Ro |
| --- | --- | --- |

70 de ore la 100 oC

—

forţa de rupere: scădere < 15 % din Ro

| — | elongaţie: scădere < 15 % din Ao |
| --- | --- |

—

elongaţie: scădere < 15 % din Ao

| — | volum: dilatare < 20 % |
| --- | --- |

—

volum: dilatare < 20 %

Scufundarea în apă distilată:

| 1 săptămână la 70 oC | — | forţa de rupere: scădere < 35 % din Ro |
| --- | --- | --- |

1 săptămână la 70 oC

—

forţa de rupere: scădere < 35 % din Ro

| — | elongaţie: creştere < 20 % din Ao. |
| --- | --- |

—

elongaţie: creştere < 20 % din Ao.

Figura 1

Cărucior, scaun, ancoraj

Image

Figura 2

Dispozitiv de oprire

Image

Figura 3

Dispozitiv de oprire

(Tub din poliuretan) (Asamblat)

Image

| Finisarea la suprafaţă a monturii | | Toleranţa la interferenţă ±0,2
  Toate dimensiunile în mm |
| --- | --- | --- |

Finisarea la suprafaţă a monturii

Formula

Toleranţa la interferenţă ±0,2

Toate dimensiunile în mm

Figura 4

Dispozitiv de oprire

(Proeminenţă în formă de măslină)

Image

Image

| Finisarea la suprafaţă | | Toleranţa la interferenţă ±0,1 |
| --- | --- | --- |

Finisarea la suprafaţă

Formula

Toleranţa la interferenţă ±0,1

---

ANEXA 7

DESCRIEREA MANECHINULUI

1.   CONDIŢII TEHNICE PRIVIND MANECHINUL

1.1.   Generalităţi

Principalele caracteristici ale manechinului sunt ilustrate în următoarele imagini şi tabele:

| Figura 1 | Imagine laterală a capului, gâtului şi torsului; |
| --- | --- |
| Figura 2 | Imagine frontală a capului, gâtului şi torsului; |
| Figura 3 | Imagine laterală a şoldului, coapselor şi membrului inferior; |
| Figura 4 | Imagine frontală a şoldului, coapselor şi membrului inferior; |
| Figura 5 | Dimensiuni pricipale; |
| Figura 6 | Manechinul în poziţie şezut, prezentând: | amplasarea centrului de greutate; |

Figura 1

Imagine laterală a capului, gâtului şi torsului;

Figura 2

Imagine frontală a capului, gâtului şi torsului;

Figura 3

Imagine laterală a şoldului, coapselor şi membrului inferior;

Figura 4

Imagine frontală a şoldului, coapselor şi membrului inferior;

Figura 5

Dimensiuni pricipale;

Figura 6

Manechinul în poziţie şezut, prezentând:

amplasarea centrului de greutate;

| | amplasarea punctelor în care trebuie măsurată deplasarea; şi |
| --- | --- |

amplasarea punctelor în care trebuie măsurată deplasarea; şi

| | înălţimea umărului. |
| --- | --- |

înălţimea umărului.

Tabelul 1

Referinţe, denumiri, materiale şi dimensiuni principale ale componentelor manechinului; şi

Tabelul 2

Greutăţile capului, gâtului, torsului, coapselor şi membrului inferior.

1.2.   Descrierea manechinului

1.2.1.   Structura membrului inferior (a se vedea figurile 3 şi 4)

Structura membrului inferior constă din trei componente:

| — | o plăcuţă pentru talpă (30); |
| --- | --- |

—

o plăcuţă pentru talpă (30);

| — | un tub pentru tibie (29); şi |
| --- | --- |

—

un tub pentru tibie (29); şi

| — | un tub pentru genunchi (26). |
| --- | --- |

—

un tub pentru genunchi (26).

Tubul pentru genunchi are două console care limitează mişcarea membrului inferior în raport cu coapsa.

Membrul inferior poate fi răsucit spre spate la 120o faţă de poziţia dreaptă.

1.2.2.   Structura coapsei (a se vedea figurile 3 şi 4)

Structura coapsei constă din trei componente:

| — | un tub pentru genunchi (22); |
| --- | --- |

—

un tub pentru genunchi (22);

| — | o bară pentru coapsă (21); şi |
| --- | --- |

—

o bară pentru coapsă (21); şi

| — | un tub pentru şold (20). |
| --- | --- |

—

un tub pentru şold (20).

Mişcarea genunchiului este limitată de două scobituri în tubul pentru genunchi (22), care se cuplează la consolele pentru membrul inferior.

1.2.3.   Structura torsului (a se vedea figurile 1 şi 2)

Structura torsului constă din:

| — | un tub pentru şold (2); |
| --- | --- |

—

un tub pentru şold (2);

| — | un lanţ cu role (4); |
| --- | --- |

—

un lanţ cu role (4);

| — | coaste (6) şi (7); |
| --- | --- |

—

coaste (6) şi (7);

| — | stern (8); şi |
| --- | --- |

—

stern (8); şi

| — | accesorii pentru lanţ (3) şi în părţi (7) şi (8). |
| --- | --- |

—

accesorii pentru lanţ (3) şi în părţi (7) şi (8).

1.2.4.   Gâtul (a se vedea figurile 1 şi 2)

Gâtul constă din şapte discuri din poliuretan (9). Rigiditatea gâtului se poate regla prin intermediul unui întinzător cu lanţ.

1.2.5.   Capul (a se vedea figurile 1 şi 2)

Capul (15) este adânc; forma poliuretanică este întărită de plăcuţa din oţel (17). Întinzătorul cu lanţ prin care se poate regla gâtul constă dintr-un bloc din poliamidă (10), un distanţier tubular (11) şi componente de tensionare (12) şi (13). Capul poate fi răsucit în jurul articulaţiei Atlas-Axis, alcătuită din ansamblul de reglare (14) şi (18), distanţier (16) şi bloc din poliamidă (10).

1.2.6.   Articulaţia genunchiului (a se vedea figura 4)

Membrul inferior şi coapsele sunt legate prin intermediul unui tub (27) şi al unui întinzător (28).

1.2.7.   Articulaţia şoldului (a se vedea figura 4)

Coapsele şi torsul sunt legate printr-un tub (23), plăcuţe de frecare (24) şi ansamblu cu întinzător (25).

1.2.8.   Poliuretan

| Tip | : | Compus PU 123 CH |
| --- | --- | --- |
| Duritate | : | 50-60 Shore A |

Tip

:

Compus PU 123 CH

Duritate

:

50-60 Shore A

1.2.9.   Salopete

Manechinul este acoperit cu o salopetă specială (a se vedea tabelul 1).

2.   DISPOZITIVE DE CORECŢIE

2.1.   Generalităţi

Pentru calibrarea manechinului la anumite valori şi la greutatea sa totală, distribuţia greutăţilor este reglată de utilizarea a şase greutăţi de oţel pentru corecţie de 1 kg fiecare, care pot fi instalate la articulaţia şoldului. La partea din spate a torsului se pot instala şase greutăţi din poliuretan, având fiecare masa de 1 kg.

3.   PERNĂ

Trebuie aşezată o pernă între pieptul manechinului şi salopetă. Această pernă trebuie fabricată din spumă poliuretanică conform următoarelor condiţii tehnice:

| — | Duritate: |
| --- | --- |

—

Duritate:

7-10 shore A

| — | Grosime: |
| --- | --- |

—

Grosime:

25 mm ± 5

Perna trebuie să fie înlocuibilă.

4.   REGLAREA ARTICULAŢIILOR

4.1.   Generalităţi

Pentru a obţine rezultate reproductibile, sunt necesare specificarea şi controlul frecării la fiecare articulaţie.

4.2.   Articulaţia genunchiului

Strângeţi articulaţia genunchiului.

Aşezaţi vertical coapsa şi membrul inferior.

Rotiţi membrul inferior cu 30o.

Reduceţi gradat întinzătorul (28) până când membrul inferior începe să cadă sub propria greutate.

Blocaţi întinzătorul în această poziţie.

4.3.   Articulaţia şoldului

Strângeţi articulaţia şoldului.

Aşezaţi coapsa în poziţie orizontală, iar torsul în poziţie verticală.

Rotiţi torsul în direcţia înainte până când unghiul dintre tors şi coapsă este de 60o.

Reduceţi gradat întinzătorul până când torsul începe să cadă sub propria greutate.

Blocaţi întinzătorul în această poziţie.

4.4.   Articulaţia Atlas-Axis

Reglaţi articulaţia Atlas-Axis astfel încât să reziste la propria greutate în direcţia înainte şi înapoi.

4.5.   Gâtul

Gâtul poate fi reglat prin intermediul unui întinzător cu lanţ (13). După ce gâtul este reglat, capătul superior al întinzătorului trebuie să se deplaseze între 4 şi 6 cm atunci când suportă o sarcină orizontală de 10 daN.

Tabelul 1

| Criteriu nr. | Denumire | Material | Dimensiuni |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Material pentru corp | Poliuretan | — |
| 2 | Tub pentru şold | Oţel | 76 × 70 × 100 mm |
| 3 | Accesorii pentru lanţ | Oţel | 25 × 10 × 70 mm |
| 4 | Lanţ cu role | Oţel | 3/4 |
| 5 | Plăcuţă pentru umăr | Poliuretan | — |
| 6 | Secţiune rulată | Oţel | 30 × 30 × 3 × 250 mm |
| 7 | Coaste | Plăcuţă perforată din oţel | 400 × 85 × 1,5 mm |
| 8 | Stern | Plăcuţă perforată din oţel | 250 × 90 × 1,5 mm |
| 9 | Discuri (şase) | Poliuretan | ø 90 × 20 mm |
| | | | ø 80 × 20 mm |
| | | | ø 75 × 20 mm |
| | | | ø 70 × 20 mm |
| | | | ø 65 × 20 mm |
| | | | ø 60 × 20 mm |
| 10 | Bloc | Poliamid | 60 × 60 × 25 mm |
| 11 | Distanţier tubular | Oţel | 40 × 40 × 2 × 50 mm |
| 12 | Şurub pentru întindere | Oţel | M16 × 90 mm |
| 13 | Piuliţă pentru întinzător | Oţel | M16 |
| 14 | Întinzător pentru articulaţia Atlas-Axis | Oţel | ø 12 × 130 mm (M12) |
| 15 | Cap | Poliuretan | — |
| 16 | Distanţier tubular | Oţel | ø 18 × 13 × 17 mm |
| 17 | Plăcuţă de consolidare | Oţel | 30 × 3 × 500 mm |
| 18 | Piuliţă pentru întinzător | Oţel | M12 mm |
| 19 | Coapse | Poliuretan | — |
| 20 | Tub pentru şold | Oţel | 76 × 70 × 80 mm |
| 21 | Bară pentru coapsă | Oţel | 30 × 30 × 440 mm |
| 22 | Tub pentru genunchi | Oţel | 52 × 46 × 40 mm |
| 23 | Tub de conectare pentru şold | Oţel | 70 × 64 × 250 mm |
| 24 | Plăcuţe de frecare (patru) | Oţel | 160 × 75 × 1 mm |
| 25 | Ansamblu pentru întinzător | Oţel | M12 × 320 mm + |
| | | | Plăcuţe şi piuliţe |
| 26 | Tub pentru genunchi | Oţel | 52 × 46 × 160 |
| 27 | Tub de conectare pentru genunchi | Oţel | 44 × 39 × 190 mm |
| 28 | Plăcuţă pentru întinzător | Oţel | ø 70 × 4 mm |
| 29 | Tub pentru tibie | Oţel | 50 × 50 × 2 × 460 mm |
| 30 | Plăcuţă pentru talpă | Oţel | 100 × 170 × 3 mm |
| 31 | Greutate de corectare a torsului (şase) | Poliuretan | Fiecare greutate de 1 kg |
| 32 | Pernă | Spumă de polistiren | 350 × 250 × 25 mm |
| 33 | Salopetă | Benzi din bumbac şi poliamidă | — |
| 34 | Greutăţi de corectare a şoldului (şase) | Oţel | Fiecare greutate de 1 kg |

Criteriu nr.

Denumire

Material

Dimensiuni

1

Material pentru corp

Poliuretan

—

2

Tub pentru şold

Oţel

76 × 70 × 100 mm

3

Accesorii pentru lanţ

Oţel

25 × 10 × 70 mm

4

Lanţ cu role

Oţel

3/4

5

Plăcuţă pentru umăr

Poliuretan

—

6

Secţiune rulată

Oţel

30 × 30 × 3 × 250 mm

7

Coaste

Plăcuţă perforată din oţel

400 × 85 × 1,5 mm

8

Stern

Plăcuţă perforată din oţel

250 × 90 × 1,5 mm

9

Discuri (şase)

Poliuretan

ø 90 × 20 mm

ø 80 × 20 mm

ø 75 × 20 mm

ø 70 × 20 mm

ø 65 × 20 mm

ø 60 × 20 mm

10

Bloc

Poliamid

60 × 60 × 25 mm

11

Distanţier tubular

Oţel

40 × 40 × 2 × 50 mm

12

Şurub pentru întindere

Oţel

M16 × 90 mm

13

Piuliţă pentru întinzător

Oţel

M16

14

Întinzător pentru articulaţia Atlas-Axis

Oţel

ø 12 × 130 mm (M12)

15

Cap

Poliuretan

—

16

Distanţier tubular

Oţel

ø 18 × 13 × 17 mm

17

Plăcuţă de consolidare

Oţel

30 × 3 × 500 mm

18

Piuliţă pentru întinzător

Oţel

M12 mm

19

Coapse

Poliuretan

—

20

Tub pentru şold

Oţel

76 × 70 × 80 mm

21

Bară pentru coapsă

Oţel

30 × 30 × 440 mm

22

Tub pentru genunchi

Oţel

52 × 46 × 40 mm

23

Tub de conectare pentru şold

Oţel

70 × 64 × 250 mm

24

Plăcuţe de frecare (patru)

Oţel

160 × 75 × 1 mm

25

Ansamblu pentru întinzător

Oţel

M12 × 320 mm +

Plăcuţe şi piuliţe

26

Tub pentru genunchi

Oţel

52 × 46 × 160

27

Tub de conectare pentru genunchi

Oţel

44 × 39 × 190 mm

28

Plăcuţă pentru întinzător

Oţel

ø 70 × 4 mm

29

Tub pentru tibie

Oţel

50 × 50 × 2 × 460 mm

30

Plăcuţă pentru talpă

Oţel

100 × 170 × 3 mm

31

Greutate de corectare a torsului (şase)

Poliuretan

Fiecare greutate de 1 kg

32

Pernă

Spumă de polistiren

350 × 250 × 25 mm

33

Salopetă

Benzi din bumbac şi poliamidă

—

34

Greutăţi de corectare a şoldului (şase)

Oţel

Fiecare greutate de 1 kg

Tabelul 2

| Componentele manechinului | Greutatea în kg |
| --- | --- |
| Cap şi gât | 4,6±0,3 |
| Tors şi braţe | 40,3±1,0 |
| Coapse | 16,2±0,5 |
| Membrul inferior şi laba piciorului | 9,0±0,5 |
| Masa totală, inclusiv greutăţile de corectare | 75,5±1,0 |

Componentele manechinului

Greutatea în kg

Cap şi gât

4,6±0,3

Tors şi braţe

40,3±1,0

Coapse

16,2±0,5

Membrul inferior şi laba piciorului

9,0±0,5

Masa totală, inclusiv greutăţile de corectare

75,5±1,0

| Figura 1 | Figura 2 |
| --- | --- |

Figura 1

Image

Figura 2

Image

| Figura 3 | Figura 4 |
| --- | --- |

Figura 3

Image

Figura 4

Image

Figura 5

Image

Figura 6

Image

Toate dimensiunile în mm

| G | = | centrul de greutate |
| --- | --- | --- |
| T | = | punctul de referinţă la tors (în spate pe linia centrală a manechinului) |
| P | = | punctul de referinţă la pelvis (în spate pe linia centrală a manechinului) |

G

=

centrul de greutate

T

=

punctul de referinţă la tors (în spate pe linia centrală a manechinului)

P

=

punctul de referinţă la pelvis (în spate pe linia centrală a manechinului)

Măsurarea deplasării în punctul P nu trebuie să conţină componente de rotaţie în jurul axei şoldului şi în jurul unei axe verticale.

---

ANEXA 8

DESCRIEREA CURBEI DE ÎNCETINIRE A CĂRUCIORULUI ÎN FUNCŢIE DE TIMP

(Curba privind testarea dispozitivelor de oprire)

Image

Curba de încetinire a căruciorului cântărit cu masă inertă pentru a produce o masă totală de 455 kg ± 20 kg pentru testarea centurilor de siguranţă şi 910 ± 40 kg pentru testarea sistemelor de fixare atunci când masa nominală a căruciorului şi structura vehiculului este de 800 kg trebuie să se menţină în zona haşurată de mai sus. La nevoie, masa nominală a căruciorului şi structura vehiculului ataşat pot creşte prin suplimentări de 200 kg, caz în care se adaugă o masă inertă suplimentară de 28 kg pentru fiecare creştere. Sub nicio formă masa totală a căruciorului, structura vehiculului şi masele inerte nu trebuie să difere de valoarea nominală pentru testele de calibrare cu mai mult de ± 40 kg. În timpul calibrării dispozitivului de oprire, viteza căruciorului trebuie să fie de 50 km/h ± 1 km/h, iar distanţa de oprire de 40 cm ± 2 cm. În ambele cazuri de mai sus, procedurile de calibrare şi măsurare trebuie să corespundă celor definite în Standardul internaţional ISO 6487:1980; echipamentele de măsurare trebuie să corespundă condiţiilor tehnice ale unui canal de date cu o clasă de frecvenţă a canalului (CFC) 60.

---

ANEXA 9

INSTRUCŢIUNI

Fiecare centură de siguranţă trebuie să fie însoţită de instrucţiuni cu următorul conţinut sau model în limba sau limbile ţării în care va fi pusă în vânzare:

| 1. | Instrucţiunile de instalare (nu sunt necesare dacă producătorul de vehicule instalează centura de siguranţă) care specifică la ce modele de vehicule se potriveşte ansamblul, precum şi metoda corectă de fixare a ansamblului la vehicul, inclusiv un avertisment de atenţie la uzura curelelor. |
| --- | --- |

1.

Instrucţiunile de instalare (nu sunt necesare dacă producătorul de vehicule instalează centura de siguranţă) care specifică la ce modele de vehicule se potriveşte ansamblul, precum şi metoda corectă de fixare a ansamblului la vehicul, inclusiv un avertisment de atenţie la uzura curelelor.

| 2. | Instrucţiunile pentru utilizator (pot fi incluse în manualul utilizatorului vehiculului dacă centura de siguranţă este instalată de producătorul de vehicule) care specifică instrucţiunile pentru ca utilizatorul să obţină un beneficiu maxim de la centura de siguranţă. În aceste instrucţiuni se are în vedere:






  (a) | importanţa purtării ansamblului în toate călătoriile; |
| --- | --- | --- |

2.

Instrucţiunile pentru utilizator (pot fi incluse în manualul utilizatorului vehiculului dacă centura de siguranţă este instalată de producătorul de vehicule) care specifică instrucţiunile pentru ca utilizatorul să obţină un beneficiu maxim de la centura de siguranţă. În aceste instrucţiuni se are în vedere:

(a)

importanţa purtării ansamblului în toate călătoriile;

| (b) | modalitatea corectă de purtare a centurii şi în special:






  — | urmărirea amplasării cataramei; |
| --- | --- | --- |

(b)

modalitatea corectă de purtare a centurii şi în special:

—

urmărirea amplasării cataramei;

| — | dorinţa de a purta strâns centurile; |
| --- | --- |

—

dorinţa de a purta strâns centurile;

| — | poziţionarea corectă a chingilor şi nevoia de a evita răsucirea lor; |
| --- | --- |

—

poziţionarea corectă a chingilor şi nevoia de a evita răsucirea lor;

| — | importanţa ca fiecare centură să fie folosită doar de un pasager, în special de a nu pune centura în jurul unui copil aşezat în braţele unui pasager; |
| --- | --- |

—

importanţa ca fiecare centură să fie folosită doar de un pasager, în special de a nu pune centura în jurul unui copil aşezat în braţele unui pasager;

| (c) | metoda de acţionare a cataramei; |
| --- | --- |

(c)

metoda de acţionare a cataramei;

| (d) | metoda de acţionare a ajustorului; |
| --- | --- |

(d)

metoda de acţionare a ajustorului;

| (e) | metoda de acţionare a oricărui retractor care poate fi încorporat în ansamblu, precum şi modalitatea de a verifica dacă acesta se blochează; |
| --- | --- |

(e)

metoda de acţionare a oricărui retractor care poate fi încorporat în ansamblu, precum şi modalitatea de a verifica dacă acesta se blochează;

| (f) | metodele recomandate de curăţare a centurii şi reasamblarea acesteia după curăţare acolo unde este cazul; |
| --- | --- |

(f)

metodele recomandate de curăţare a centurii şi reasamblarea acesteia după curăţare acolo unde este cazul;

| (g) | necesitatea înlocuirii centurii de siguranţă atunci când aceasta a fost folosită într-un accident grav, prezintă semne de uzură severă sau de tăiere, sau când, la o centură fixată cu un indicator de suprasarcină la vedere, se indică faptul că centura nu este potrivită pentru a fi utilizată în continuare sau când o centură de siguranţă este dotată cu un dispozitiv de preîncărcare, în cazul în care acesta din urmă a fost activat; |
| --- | --- |

(g)

necesitatea înlocuirii centurii de siguranţă atunci când aceasta a fost folosită într-un accident grav, prezintă semne de uzură severă sau de tăiere, sau când, la o centură fixată cu un indicator de suprasarcină la vedere, se indică faptul că centura nu este potrivită pentru a fi utilizată în continuare sau când o centură de siguranţă este dotată cu un dispozitiv de preîncărcare, în cazul în care acesta din urmă a fost activat;

| (h) | faptul că centura nu trebuie schimbată sau modificată în niciun fel deoarece astfel de modificări ar putea face centura ineficientă şi, în special acolo unde proiectul permite dezasamblarea părţii, instrucţiuni sau asigurarea reasamblării corecte; |
| --- | --- |

(h)

faptul că centura nu trebuie schimbată sau modificată în niciun fel deoarece astfel de modificări ar putea face centura ineficientă şi, în special acolo unde proiectul permite dezasamblarea părţii, instrucţiuni sau asigurarea reasamblării corecte;

| (i) | faptul că centura are rolul de a fi utilizată de pasagerii adulţi; |
| --- | --- |

(i)

faptul că centura are rolul de a fi utilizată de pasagerii adulţi;

| (j) | strângerea la loc a centurii atunci când nu este utilizată. |
| --- | --- |

(j)

strângerea la loc a centurii atunci când nu este utilizată.

| 3. | În cazul centurilor fixate cu un retractor de tip 4N, trebuie să se indice în instrucţiunile de instalare şi pe orice ambalaj faptul că această centură nu este potrivită pentru instalarea în vehiculele cu motor având mai puţin de nouă locuri folosite la transportul pasagerilor, inclusiv cel al şoferului. |
| --- | --- |

3.

În cazul centurilor fixate cu un retractor de tip 4N, trebuie să se indice în instrucţiunile de instalare şi pe orice ambalaj faptul că această centură nu este potrivită pentru instalarea în vehiculele cu motor având mai puţin de nouă locuri folosite la transportul pasagerilor, inclusiv cel al şoferului.

| 4. | Producătorul/solicitantul trebuie să furnizeze consumatorului condiţia de instalare pentru toate vehiculele în care se poate folosi un ansamblu de curele cu bifurcare. Producătorul centurii tip ham trebuie să prescrie instalarea elementelor suplimentare de întărire pentru fixarea curelelor cu bifurcare şi instalarea lor în toate vehiculele în care este posibil acest lucru. |
| --- | --- |

4.

Producătorul/solicitantul trebuie să furnizeze consumatorului condiţia de instalare pentru toate vehiculele în care se poate folosi un ansamblu de curele cu bifurcare. Producătorul centurii tip ham trebuie să prescrie instalarea elementelor suplimentare de întărire pentru fixarea curelelor cu bifurcare şi instalarea lor în toate vehiculele în care este posibil acest lucru.

---

ANEXA 10

TESTAREA DUBLĂ A CATARAMEI

Image

---

ANEXA 11

TESTAREA LA ABRAZIUNE ŞI MICROALUNECARE

Figura 1

Procedura de tip I

Exemple de aranjări ale testelor corespunzătoare tipului de dispozitiv de reglare

Exemplul a

Image

Exemplul b

Image

Figura 2

Procedura de tip 2

Image

Image

Figura 3

Procedura de tip 3 şi testul la microalunecare

Cursa totală: 300 ± 20 mm

Image

Sarcina de 5 daN de pe dispozitivul de probă trebuie orientată vertical astfel încât să evite oscilaţia sub sarcină şi torsionarea benzii.

Dispozitivul de legare trebuie fixat de sarcina de 5 daN la fel ca într-un vehicul.

---

ANEXA 12

TESTUL DE COROZIUNE

1.   APARATUL DE TESTARE

| 1.1. | Aparatul trebuie să conţină o cameră de ceaţă, un rezervor pentru soluţia salină, o alimentare cu aer comprimat condiţionat adecvat, una sau mai multe duze de pulverizare, suporturi pentru eşantioane, furnizarea de căldură în încăpere şi mijloacele necesare de control. Dimensiunea şi construcţia detaliată a aparatului sunt opţionale, numai dacă sunt îndeplinite condiţiile de testare. |
| --- | --- |

1.1.

Aparatul trebuie să conţină o cameră de ceaţă, un rezervor pentru soluţia salină, o alimentare cu aer comprimat condiţionat adecvat, una sau mai multe duze de pulverizare, suporturi pentru eşantioane, furnizarea de căldură în încăpere şi mijloacele necesare de control. Dimensiunea şi construcţia detaliată a aparatului sunt opţionale, numai dacă sunt îndeplinite condiţiile de testare.

| 1.2. | Este important să nu cadă picături de soluţie acumulate pe tavan sau pe acoperişul camerei pe eşantioanele pentru probă. |
| --- | --- |

1.2.

Este important să nu cadă picături de soluţie acumulate pe tavan sau pe acoperişul camerei pe eşantioanele pentru probă.

| 1.3. | Picăturile de soluţie care cad din eşantioanele de probă nu trebuie să se întoarcă în rezervor pentru repulverizare. |
| --- | --- |

1.3.

Picăturile de soluţie care cad din eşantioanele de probă nu trebuie să se întoarcă în rezervor pentru repulverizare.

| 1.4. | Aparatul nu trebuie construit din materiale care vor afecta corozivitatea ceţii. |
| --- | --- |

1.4.

Aparatul nu trebuie construit din materiale care vor afecta corozivitatea ceţii.

2.   AMPLASAREA EŞANTIOANELOR DE PROBĂ ÎN CABINETUL DE CEAŢĂ

| 2.1. | Eşantioanele, cu excepţia retractoarelor, trebuie susţinute sau suspendate între 15o şi 30o vertical şi preferabil în paralel cu direcţia principală a fluxului orizontal de ceaţă prin cameră, în baza suprafeţei dominante care se testează. |
| --- | --- |

2.1.

Eşantioanele, cu excepţia retractoarelor, trebuie susţinute sau suspendate între 15o şi 30o vertical şi preferabil în paralel cu direcţia principală a fluxului orizontal de ceaţă prin cameră, în baza suprafeţei dominante care se testează.

| 2.2. | Retractoarele trebuie susţinute sau suspendare astfel încât axele bobinei pentru stocarea curelei să fie normale faţă de direcţia principală a fluxului orizontal de ceaţă prin cameră. Chinga care se deschide în retractor trebuie orientată spre această direcţie principală. |
| --- | --- |

2.2.

Retractoarele trebuie susţinute sau suspendare astfel încât axele bobinei pentru stocarea curelei să fie normale faţă de direcţia principală a fluxului orizontal de ceaţă prin cameră. Chinga care se deschide în retractor trebuie orientată spre această direcţie principală.

| 2.3. | Fiecare eşantion trebuie aşezat astfel încât să permită instalarea rapidă a ceţii pe toate eşantioanele. |
| --- | --- |

2.3.

Fiecare eşantion trebuie aşezat astfel încât să permită instalarea rapidă a ceţii pe toate eşantioanele.

| 2.4. | Fiecare eşantion trebuie aşezat astfel încât să împiedice picurarea soluţiei saline de pe un eşantion pe altul. |
| --- | --- |

2.4.

Fiecare eşantion trebuie aşezat astfel încât să împiedice picurarea soluţiei saline de pe un eşantion pe altul.

3.   SOLUŢIA SALINĂ

| 3.1. | Soluţia salină trebuie pregătită prin dizolvarea a 5 ± 1 părţi la masa de clorură de sodiu în 95 de părţi de apă distilată. Sarea trebuie să fie clorură de sodiu fără nichel şi cupru, conţinând, raportat la greutatea în stare uscată, nu mai mult de 0,1 % iodură de sodiu şi nu mai mult de 0,3 % din totalul impurităţilor. |
| --- | --- |

3.1.

Soluţia salină trebuie pregătită prin dizolvarea a 5 ± 1 părţi la masa de clorură de sodiu în 95 de părţi de apă distilată. Sarea trebuie să fie clorură de sodiu fără nichel şi cupru, conţinând, raportat la greutatea în stare uscată, nu mai mult de 0,1 % iodură de sodiu şi nu mai mult de 0,3 % din totalul impurităţilor.

| 3.2. | Soluţia trebuie să fie astfel încât, atunci când se pulverizează la 35 oC, soluţia strânsă să aibă pH-ul între 6,5 şi 7,2. |
| --- | --- |

3.2.

Soluţia trebuie să fie astfel încât, atunci când se pulverizează la 35 oC, soluţia strânsă să aibă pH-ul între 6,5 şi 7,2.

4.   ALIMENTARE CU AER

Alimentarea cu aer comprimat la duza sau duzele pentru pulverizarea soluţiei saline nu trebuie să conţină ulei şi noroi, menţinându-se la o presiune între 70 kN/m2 şi 170 kN/m2.

5.   CONDIŢIILE DIN CAMERA DE CEAŢĂ

| 5.1. | Zona de expunere a camerei de ceaţă trebuie menţinută la 35 ± 5o C. Trebuie aşezate cel puţin două rezervoare curate de ceaţă în interiorul zonei de expunere astfel încât să nu se strângă nicio picătură de soluţie din eşantioanele de probă sau din alte surse. Rezervoarele trebuie aşezate lângă eşantioane, unul cel mai aproape de oricare din duze, iar altul cel mai departe de toate duzele. Rezultă că, pentru fiecare 80 cm2 din suprafaţa orizontală de colectare, se strâng în fiecare rezervor între 1,0 şi 2,0 ml de soluţie pe oră măsurată la o medie de cel puţin 16 ore. |
| --- | --- |

5.1.

Zona de expunere a camerei de ceaţă trebuie menţinută la 35 ± 5o C. Trebuie aşezate cel puţin două rezervoare curate de ceaţă în interiorul zonei de expunere astfel încât să nu se strângă nicio picătură de soluţie din eşantioanele de probă sau din alte surse. Rezervoarele trebuie aşezate lângă eşantioane, unul cel mai aproape de oricare din duze, iar altul cel mai departe de toate duzele. Rezultă că, pentru fiecare 80 cm2 din suprafaţa orizontală de colectare, se strâng în fiecare rezervor între 1,0 şi 2,0 ml de soluţie pe oră măsurată la o medie de cel puţin 16 ore.

| 5.2 | Duza sau duzele trebuie direcţionate sau ştrangulate astfel încât atomizorul să nu ricoşeze direct pe eşantioane. |
| --- | --- |

5.2

Duza sau duzele trebuie direcţionate sau ştrangulate astfel încât atomizorul să nu ricoşeze direct pe eşantioane.

---

ANEXA 13

ORDINEA TESTELOR

| Puncte | Probă | Eşantioane |
| --- | --- | --- |
| Curea sau sistem de fixare nr. | Curea nr. |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 |
| 4/6.1.2/6.1.3/6.2.1.1/6.2.2/6.2.3.1/6.3.1.1 | Verificarea centurii sau a sistemului de prindere | X | | | | | | | | | | | | | | | |
| 2.21/2.22/6.2.2.2 | Verificarea cataramei | X | X | X | X | X | | | | | | | | | | | |
| 6.2.2.6/6.2.2.7/7.5.1/7.5.5 | Testul de rezistenţă a cataramei | | | X | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.3.3/7.5.1 | Testul de rezistenţă pe dispozitivul de reglare (şi unde este cazul pe retractoare) | | | X | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.4/7.5.2 | Testul de rezistenţă pe accesorii (şi unde este cazul pe retractoare) | | | X | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.2.3/7.5.3 | Testul la temperatură joasă pe cataramă | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.1.4/7.5.4 | Testul de impact la temperatură joasă pe părţile rigide | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.3.2/6.2.3.4/7.5.6 | Uşurinţa la reglare | | | | X | | | | | | | | | | | | |
| | Condiţionarea/
  testarea curelei sau a sistemului de fixare înainte de testarea la şoc: | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.2.4 | Durabilitatea cataramei | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.1.2/7.2 | Rezistenţa la coroziune a părţilor rigide | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| | Condiţionarea retractoarelor: | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.5.2.1/6.2.5.3.1/6.2.5.3.3/7.6.2 | Prag de blocare | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.5.2.2/6.2.5.3.2/7.6.4 | Forţa de rapel | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.5.2.3/6.2.5.3.3/7.6.1 | Durabilitate | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.5.2.3/6.2.5.3.3/7.2 | Coroziune | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.5.2.3/6.2.5.3.3/7.6.3 | Praf | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.3.1.2/7.4.2.3 | Testarea lăţimii chingii | | | | | | X | X | | | | | | | | | |
| | Testarea rezistenţei chingii după: | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.3.2/7.4.1.1/7.4.2 | Condiţionarea încăperii | | | | | | X | X | | | | | | | | | |
| 6.3.3/7.4.1.2/7.4.2 | Condiţionarea luminii | | | | | | | | X | X | | | | | | | |
| 6.3.3/7.4.1.3/7.4.2 | Condiţionarea temperaturii joase | | | | | | | | | | X | X | | | | | |
| 6.3.3/7.4.1.4/7.4.2 | Condiţionarea căldurii | | | | | | | | | | | | X | X | | | |
| 6.3.3/7.4.1.5/7.4.2 | Condiţionarea apei | | | | | | | | | | | | | | X | X | |
| 6.2.3.2/7.3 | Testul de microalunecare | | | | X | X | | | | | | | | | | | |
| 6.4.2/7.4.1.6 | Testul de abraziune | | | | X | X | | | | | | | | | | | |
| 6.4.1/7.7 | Testarea la şoc | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.2.5/6.2.2.7/7.8 | Testul de deschidere a cataramei | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 7.1.4 | Păstrarea eşantionului de chingă | | | | | | | | | | | | | | | | X |

Puncte

Probă

Eşantioane

Curea sau sistem de fixare nr.

Curea nr.

1

2

3

4

5

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

4/6.1.2/6.1.3/6.2.1.1/6.2.2/6.2.3.1/6.3.1.1

Verificarea centurii sau a sistemului de prindere

X

2.21/2.22/6.2.2.2

Verificarea cataramei

X

X

X

X

X

6.2.2.6/6.2.2.7/7.5.1/7.5.5

Testul de rezistenţă a cataramei

X

6.2.3.3/7.5.1

Testul de rezistenţă pe dispozitivul de reglare (şi unde este cazul pe retractoare)

X

6.2.4/7.5.2

Testul de rezistenţă pe accesorii (şi unde este cazul pe retractoare)

X

6.2.2.3/7.5.3

Testul la temperatură joasă pe cataramă

X

X

6.2.1.4/7.5.4

Testul de impact la temperatură joasă pe părţile rigide

X

X

6.2.3.2/6.2.3.4/7.5.6

Uşurinţa la reglare

X

Condiţionarea/

testarea curelei sau a sistemului de fixare înainte de testarea la şoc:

6.2.2.4

Durabilitatea cataramei

X

X

6.2.1.2/7.2

Rezistenţa la coroziune a părţilor rigide

X

X

Condiţionarea retractoarelor:

6.2.5.2.1/6.2.5.3.1/6.2.5.3.3/7.6.2

Prag de blocare

X

X

6.2.5.2.2/6.2.5.3.2/7.6.4

Forţa de rapel

X

X

6.2.5.2.3/6.2.5.3.3/7.6.1

Durabilitate

X

X

6.2.5.2.3/6.2.5.3.3/7.2

Coroziune

X

X

6.2.5.2.3/6.2.5.3.3/7.6.3

Praf

X

X

6.3.1.2/7.4.2.3

Testarea lăţimii chingii

X

X

Testarea rezistenţei chingii după:

6.3.2/7.4.1.1/7.4.2

Condiţionarea încăperii

X

X

6.3.3/7.4.1.2/7.4.2

Condiţionarea luminii

X

X

6.3.3/7.4.1.3/7.4.2

Condiţionarea temperaturii joase

X

X

6.3.3/7.4.1.4/7.4.2

Condiţionarea căldurii

X

X

6.3.3/7.4.1.5/7.4.2

Condiţionarea apei

X

X

6.2.3.2/7.3

Testul de microalunecare

X

X

6.4.2/7.4.1.6

Testul de abraziune

X

X

6.4.1/7.7

Testarea la şoc

X

X

6.2.2.5/6.2.2.7/7.8

Testul de deschidere a cataramei

X

X

7.1.4

Păstrarea eşantionului de chingă

X

---

ANEXA 14

CONTROLUL CONFORMITĂŢII PRODUCŢIEI

1.   TESTE

Centurile de siguranţă trebuie să demonstreze respectarea cerinţelor pe care se bazează testele următoare:

1.1.   Verificarea pragului de închidere şi a durabilităţii retractoarelor cu blocare în caz de urgenţă

Conform dispoziţiilor punctului 7.6.2, în cea mai nefavorabilă direcţie posibilă după ce au fost supuse testului de durabilitate detaliat la punctele 7.6.1, 7.2 şi 7.6.3, ca cerinţă de la punctul 6.2.5.3.5 din prezentul regulament.

1.2.   Verificarea durabilităţii retractoarelor cu blocare automată

Conform dispoziţiilor punctului 7.6.1 completate de testele de la punctele 7.2 şi 7.6.3 ca cerinţă de la punctul 6.2.5.2.3 din prezentul regulament.

1.3.   Test pentru rezistenţa chingilor cu condiţionare

Conform procedurii descrise în punctul 7.4.2 după condiţionare conform cerinţelor de la punctele 7.4.1.1-7.4.1.5 din prezentul regulament.

1.3.1.   Test pentru rezistenţa chingilor la abraziune

Conform procedurii descrise în punctul 7.4.2 după condiţionare conform cerinţelor de la punctul 7.4.1.6 din prezentul regulament.

1.4.   Test de microalunecare

Conform procedurii descrise la punctul 7.3 din prezentul regulament.

1.5.   Testarea componentelor rigide

Conform procedurii descrise la punctul 7.5 din prezentul regulament.

1.6.   Verificarea cerinţelor de performanţă a centurii de siguranţă sau a sistemului de prindere atunci când sunt supuse testului dinamic.

1.6.1.   Teste cu condiţionare

| 1.6.1.1. | Centuri sau sisteme de prindere prevăzute cu un retractor cu blocare în caz de urgenţă în conformitate cu dispoziţiile menţionate la punctele 7.7 şi 7.8 din prezentul regulament, prin folosirea unei centuri care a fost supusă anterior la 45 000 de cicluri ale testului de rezistenţă a retractorului prevăzut la punctul 7.6.1 din prezentul regulament şi la testele prevăzute la punctele 6.2.2.4, 7.2 şi 7.6.3 din prezentul regulament. |
| --- | --- |

1.6.1.1.

Centuri sau sisteme de prindere prevăzute cu un retractor cu blocare în caz de urgenţă în conformitate cu dispoziţiile menţionate la punctele 7.7 şi 7.8 din prezentul regulament, prin folosirea unei centuri care a fost supusă anterior la 45 000 de cicluri ale testului de rezistenţă a retractorului prevăzut la punctul 7.6.1 din prezentul regulament şi la testele prevăzute la punctele 6.2.2.4, 7.2 şi 7.6.3 din prezentul regulament.

| 1.6.1.2. | Centuri sau sisteme de fixare prevăzute cu un retractor cu blocare automată potrivit dispoziţiilor menţionate la punctele 7.7 şi 7.8 din prezentul regulament, prin folosirea unei centuri care a fost supusă anterior la 10 000 de cicluri ale testului de rezistenţă a retractorului prevăzut la punctul 7.6.1 şi, de asemenea, la testele prevăzute în punctele 6.2.2.4, 7.2 şi 7.6.3 din prezentul regulament. |
| --- | --- |

1.6.1.2.

Centuri sau sisteme de fixare prevăzute cu un retractor cu blocare automată potrivit dispoziţiilor menţionate la punctele 7.7 şi 7.8 din prezentul regulament, prin folosirea unei centuri care a fost supusă anterior la 10 000 de cicluri ale testului de rezistenţă a retractorului prevăzut la punctul 7.6.1 şi, de asemenea, la testele prevăzute în punctele 6.2.2.4, 7.2 şi 7.6.3 din prezentul regulament.

| 1.6.1.3. | Centuri statice: potrivit dispoziţiilor menţionate la punctele 7.7 şi 7.8 din prezentul regulament, pe o centură de siguranţă care a fost supusă testului prevăzut la punctele 6.2.2.4 şi 7.2 din prezentul regulament. |
| --- | --- |

1.6.1.3.

Centuri statice: potrivit dispoziţiilor menţionate la punctele 7.7 şi 7.8 din prezentul regulament, pe o centură de siguranţă care a fost supusă testului prevăzut la punctele 6.2.2.4 şi 7.2 din prezentul regulament.

1.6.2.   Test fără condiţionare

Potrivit dispoziţiilor menţionate la punctele 7.7 şi 7.8 din prezentul regulament.

2.   FRECVENŢA TESTELOR ŞI REZULTATELE ACESTORA

| 2.1. | Frecvenţa testării conform cerinţelor de la punctele 1.1-1.5 din prezenta anexă se va face pe bază aleatorie şi va fi controlată statistic, în conformitate cu una din procedurile reglementate de asigurare a calităţii. |
| --- | --- |

2.1.

Frecvenţa testării conform cerinţelor de la punctele 1.1-1.5 din prezenta anexă se va face pe bază aleatorie şi va fi controlată statistic, în conformitate cu una din procedurile reglementate de asigurare a calităţii.

| 2.1.1. | În plus, în cazul retractoarelor cu blocare în caz de urgenţă, vor fi verificate toate garniturile: |
| --- | --- |

2.1.1.

În plus, în cazul retractoarelor cu blocare în caz de urgenţă, vor fi verificate toate garniturile:

| 2.1.1.1. | fie conform dispoziţiilor menţionate la punctele 7.6.2.1 şi 7.6.2.2 din prezentul regulament, în direcţia cea mai nefavorabilă, astfel cum se specifică în punctul 7.6.2.1.2. Rezultatele testului vor îndeplini cerinţele de la punctele 6.2.5.3.1.1 şi 6.2.5.3.3 din prezentul regulament; |
| --- | --- |

2.1.1.1.

fie conform dispoziţiilor menţionate la punctele 7.6.2.1 şi 7.6.2.2 din prezentul regulament, în direcţia cea mai nefavorabilă, astfel cum se specifică în punctul 7.6.2.1.2. Rezultatele testului vor îndeplini cerinţele de la punctele 6.2.5.3.1.1 şi 6.2.5.3.3 din prezentul regulament;

| 2.1.1.2. | fie conform dispoziţiilor menţionate la punctul 7.6.2.3 din prezentul regulament, în direcţia cea mai nefavorabilă. Cu toate acestea, viteza de înclinare poate fi mai mare decât cea prevăzută, în măsura în care nu afectează rezultatele testului. Rezultatele testului vor îndeplini cerinţele de la punctul 6.2.5.3.1.4 din prezentul regulament. |
| --- | --- |

2.1.1.2.

fie conform dispoziţiilor menţionate la punctul 7.6.2.3 din prezentul regulament, în direcţia cea mai nefavorabilă. Cu toate acestea, viteza de înclinare poate fi mai mare decât cea prevăzută, în măsura în care nu afectează rezultatele testului. Rezultatele testului vor îndeplini cerinţele de la punctul 6.2.5.3.1.4 din prezentul regulament.

| 2.2. | În cazul unei conformităţi cu testul dinamic conform punctului 1.6 din prezenta anexă, acesta se va realiza cu o frecvenţă minimă de: |
| --- | --- |

2.2.

În cazul unei conformităţi cu testul dinamic conform punctului 1.6 din prezenta anexă, acesta se va realiza cu o frecvenţă minimă de:

2.2.1.   Teste cu condiţionare

| 2.2.1.1. | În cazul centurilor prevăzute cu un retractor cu blocare în caz de urgenţă,






  — | dacă producţia zilnică este mai mare de 1 000 de centuri: una la 100 000 de centuri produse, cu o frecvenţă minimă de una la două săptămâni; |
| --- | --- | --- |

2.2.1.1.

În cazul centurilor prevăzute cu un retractor cu blocare în caz de urgenţă,

—

dacă producţia zilnică este mai mare de 1 000 de centuri: una la 100 000 de centuri produse, cu o frecvenţă minimă de una la două săptămâni;

| — | dacă producţia zilnică este mai mică sau egală cu 1 000 de centuri: una la 10 000 de centuri produse, cu o frecvenţă minimă de una pe an, după tipul mecanismului de închidere (1), vor fi supuse testului prevăzut în punctul 1.6.1.1 din prezenta anexă. |
| --- | --- |

—

dacă producţia zilnică este mai mică sau egală cu 1 000 de centuri: una la 10 000 de centuri produse, cu o frecvenţă minimă de una pe an, după tipul mecanismului de închidere (1), vor fi supuse testului prevăzut în punctul 1.6.1.1 din prezenta anexă.

| 2.2.1.2. | În cazul centurilor prevăzute cu un retractor cu blocare automată şi al centurilor statice,






  — | dacă producţia zilnică este mai mare de 1 000 de centuri: una la 100 000 de centuri produse, cu o frecvenţă minimă de una la două săptămâni, |
| --- | --- | --- |

2.2.1.2.

În cazul centurilor prevăzute cu un retractor cu blocare automată şi al centurilor statice,

—

dacă producţia zilnică este mai mare de 1 000 de centuri: una la 100 000 de centuri produse, cu o frecvenţă minimă de una la două săptămâni,

| — | dacă producţia zilnică este mai mică sau egală cu 1 000 de centuri: una la 10 000 de centuri produse, cu o frecvenţă minimă de una pe an, vor fi supuse testului prevăzut la punctul 1.6.1.2 sau 1.6.1.3 din prezenta anexă. |
| --- | --- |

—

dacă producţia zilnică este mai mică sau egală cu 1 000 de centuri: una la 10 000 de centuri produse, cu o frecvenţă minimă de una pe an, vor fi supuse testului prevăzut la punctul 1.6.1.2 sau 1.6.1.3 din prezenta anexă.

2.2.2.   Teste fără condiţionare

| 2.2.2.1. | În cazul centurilor prevăzute cu un retractor cu blocare în caz de urgenţă, numărul următor de eşantioane va fi supus testului prevăzut la punctul 1.6.2 de mai sus: |
| --- | --- |

2.2.2.1.

În cazul centurilor prevăzute cu un retractor cu blocare în caz de urgenţă, numărul următor de eşantioane va fi supus testului prevăzut la punctul 1.6.2 de mai sus:

| 2.2.2.1.1. | pentru o producţie de peste 5 000 de centuri pe zi, două centuri la 25 000 produse, cu o frecvenţă minimă de una pe zi, după tipul mecanismului de închidere; |
| --- | --- |

2.2.2.1.1.

pentru o producţie de peste 5 000 de centuri pe zi, două centuri la 25 000 produse, cu o frecvenţă minimă de una pe zi, după tipul mecanismului de închidere;

| 2.2.2.1.2. | pentru o producţie sub 5 000 de centuri pe zi, o centură la 5 000 produse, cu o frecvenţă minimă de una pe an, după tipul mecanismului de închidere. |
| --- | --- |

2.2.2.1.2.

pentru o producţie sub 5 000 de centuri pe zi, o centură la 5 000 produse, cu o frecvenţă minimă de una pe an, după tipul mecanismului de închidere.

| 2.2.2.2. | În cazul centurilor prevăzute cu un retractor cu blocare automată şi al centurilor statice, numărul următor de eşantioane va fi supus testului prevăzut la punctul 1.6.2 de mai sus; |
| --- | --- |

2.2.2.2.

În cazul centurilor prevăzute cu un retractor cu blocare automată şi al centurilor statice, numărul următor de eşantioane va fi supus testului prevăzut la punctul 1.6.2 de mai sus;

| 2.2.2.2.1. | pentru o producţie de peste 5 000 de centuri pe zi, două centuri la 25 000 produse, cu o frecvenţă minimă de una pe zi, după tipul omologat; |
| --- | --- |

2.2.2.2.1.

pentru o producţie de peste 5 000 de centuri pe zi, două centuri la 25 000 produse, cu o frecvenţă minimă de una pe zi, după tipul omologat;

| 2.2.2.2.2. | pentru o producţie sub 5 000 de centuri pe zi, o centură la 5 000 produse, cu o frecvenţă minimă de una pe an, după tipul omologat. |
| --- | --- |

2.2.2.2.2.

pentru o producţie sub 5 000 de centuri pe zi, o centură la 5 000 produse, cu o frecvenţă minimă de una pe an, după tipul omologat.

2.2.3.   Rezultate

Rezultatele testelor vor îndeplini cerinţele menţionate la punctul 6.4.1.3.1 din prezentul regulament.

Deplasarea înainte a manechinului poate fi controlată conform punctului 6.4.1.3.2 din prezentul regulament (sau 6.4.1.4 dacă este posibil) în timpul unui test realizat cu condiţionare, conform punctului 1.6.1 din prezenta anexă, printr-o metotă adaptată simplificată.

| 2.2.3.1. | În cazul omologării conform punctului 6.4.1.3.3 din prezentul regulament şi a punctului 1.6.1 din prezenta anexă, se specifică doar că nicio componentă a centurii nu va fi desfăcută sau distrusă şi că nu va fi depăşită o viteză de 24 km/h a punctului de referinţă al pieptului la o deplasare de 300 mm. |
| --- | --- |

2.2.3.1.

În cazul omologării conform punctului 6.4.1.3.3 din prezentul regulament şi a punctului 1.6.1 din prezenta anexă, se specifică doar că nicio componentă a centurii nu va fi desfăcută sau distrusă şi că nu va fi depăşită o viteză de 24 km/h a punctului de referinţă al pieptului la o deplasare de 300 mm.

| 2.3. | Dacă un eşantion nu trece un anumit test la care a fost supus, se va efectua un alt test conform aceloraşi cerinţe pe cel puţin alte trei eşantioane. În cazul testelor dinamice, dacă unul dintre aceste ultime eşantioane nu trece testul, deţinătorul omologării sau reprezentantul acestuia acreditat în mod corespunzător va notifica autoritatea competentă care a acordat omologarea indicând măsurile care au fost luate pentru a restabili conformitatea producţiei. |
| --- | --- |

2.3.

Dacă un eşantion nu trece un anumit test la care a fost supus, se va efectua un alt test conform aceloraşi cerinţe pe cel puţin alte trei eşantioane. În cazul testelor dinamice, dacă unul dintre aceste ultime eşantioane nu trece testul, deţinătorul omologării sau reprezentantul acestuia acreditat în mod corespunzător va notifica autoritatea competentă care a acordat omologarea indicând măsurile care au fost luate pentru a restabili conformitatea producţiei.

---

(1)  În sensul prezentei anexe, „tipul mecanismului de închidere” înseamnă orice retractoare cu închidere de urgenţă ale căror mecanisme diferă doar din punct de vedere al unghiului (unghiurilor) de avans ale dispozitivului de captare faţă de sistemul axial de referinţă al vehiculului.

---

ANEXA 15

PROCEDURA DE DETERMINARE A PUNCTULUI „H” ŞI A UNGHIULUI REAL AL TORSULUI PENTRU POZIŢIILE PE SCAUN ÎN VEHICULELE CU MOTOR

1.   SCOP

Procedura descrisă în prezenta anexă este folosită pentru a stabili locul punctului „H” şi unghiul real al torsului pentru una sau mai multe poziţii pe scaun într-un vehicul cu motor şi pentru a verifica relaţia dintre datele măsurate şi specificaţiile tehnice furnizate de producătorul vehiculului (1).

2.   DEFINIŢII

În sensul prezentei anexe:

| 2.1. | „Date de referinţă” înseamnă una sau mai multe dintre caracteristicile următoare ale unei poziţii pe scaun: |
| --- | --- |

2.1.

„Date de referinţă” înseamnă una sau mai multe dintre caracteristicile următoare ale unei poziţii pe scaun:

| 2.1.1. | punctul „H” şi punctul „R” şi relaţia acestor; |
| --- | --- |

2.1.1.

punctul „H” şi punctul „R” şi relaţia acestor;

| 2.1.2. | unghiul real al torsului şi unghiul tehnic al torsului şi relaţia acestora. |
| --- | --- |

2.1.2.

unghiul real al torsului şi unghiul tehnic al torsului şi relaţia acestora.

| 2.2. | „Maşina tridimensională pentru punctul «H»” (maşina 3-D H) înseamnă dispozitivul folosit pentru determinarea punctelor „H” şi a unghiurilor reale ale torsului. Acest dispozitiv este descris în apendicele 1 din prezenta anexă. |
| --- | --- |

2.2.

„Maşina tridimensională pentru punctul «H»” (maşina 3-D H) înseamnă dispozitivul folosit pentru determinarea punctelor „H” şi a unghiurilor reale ale torsului. Acest dispozitiv este descris în apendicele 1 din prezenta anexă.

| 2.3. | „Punctul «H»” înseamnă centrul pivot al torsului şi coapsei maşinii 3-D H instalate pe scaunul vehiculului conform punctului 4 de mai jos. Punctul „H” se găseşte în centrul axei dispozitivului care se află între butoanele vizibile pentru punctul „H” pe ambele părţi ale maşinii 3-D H. Teoretic, punctul „H” corespunde punctului „R” (pentru toleranţe, a se vedea punctul 3.2.2 de mai jos). Odată determinat conform procedurii descrise la punctul 4, punctul „H” este considerat fix în raport cu structura de pernă a scaunului şi mobil atunci când se reglează scaunul. |
| --- | --- |

2.3.

„Punctul «H»” înseamnă centrul pivot al torsului şi coapsei maşinii 3-D H instalate pe scaunul vehiculului conform punctului 4 de mai jos. Punctul „H” se găseşte în centrul axei dispozitivului care se află între butoanele vizibile pentru punctul „H” pe ambele părţi ale maşinii 3-D H. Teoretic, punctul „H” corespunde punctului „R” (pentru toleranţe, a se vedea punctul 3.2.2 de mai jos). Odată determinat conform procedurii descrise la punctul 4, punctul „H” este considerat fix în raport cu structura de pernă a scaunului şi mobil atunci când se reglează scaunul.

| 2.4. | „Punctul «R»” sau „punctul de referinţă pe scaun” înseamnă un punct tehnic definit de către producătorul vehiculului pentru fiecare poziţie pe scaun şi stabilit conform sistemului de referinţă tridimensional. |
| --- | --- |

2.4.

„Punctul «R»” sau „punctul de referinţă pe scaun” înseamnă un punct tehnic definit de către producătorul vehiculului pentru fiecare poziţie pe scaun şi stabilit conform sistemului de referinţă tridimensional.

| 2.5. | „Linia torsului” înseamnă axa sondei maşinii 3-D H cu sonda în poziţia cât mai în spate. |
| --- | --- |

2.5.

„Linia torsului” înseamnă axa sondei maşinii 3-D H cu sonda în poziţia cât mai în spate.

| 2.6. | „Unghiul real al torsului” înseamnă unghiul măsurat între o linie verticală prin punctul „H” şi linia torsului cu ajutorul cvadrantului pentru unghiul posterior de pe maşina 3-D H. Teoretic, unghiul real al torsului corespunde unghiului tehnic al torsului (pentru toleranţe, a se vedea punctul 3.2.2 de mai jos). |
| --- | --- |

2.6.

„Unghiul real al torsului” înseamnă unghiul măsurat între o linie verticală prin punctul „H” şi linia torsului cu ajutorul cvadrantului pentru unghiul posterior de pe maşina 3-D H. Teoretic, unghiul real al torsului corespunde unghiului tehnic al torsului (pentru toleranţe, a se vedea punctul 3.2.2 de mai jos).

| 2.7. | „Unghiul tehnic al torsului” înseamnă valorile unghiului dintre o dreaptă verticală prin punctul „R” şi linia torsului într-o poziţie care corespunde poziţiei tehnice a spătarului stabilite de producătorul vehiculului. |
| --- | --- |

2.7.

„Unghiul tehnic al torsului” înseamnă valorile unghiului dintre o dreaptă verticală prin punctul „R” şi linia torsului într-o poziţie care corespunde poziţiei tehnice a spătarului stabilite de producătorul vehiculului.

| 2.8. | „Planul central al ocupantului” (C/LO) înseamnă planul median al maşinii 3-D H poziţionate în fiecare poziţie pe scaun indicată; el este reprezentat de coordonata punctului „H” pe axa „Y”. Pentru scaunele individuale, planul central al scaunului coincide cu planul central al ocupantului. Pentru alte scaune, planul central al ocupantului este specificat de către producător. |
| --- | --- |

2.8.

„Planul central al ocupantului” (C/LO) înseamnă planul median al maşinii 3-D H poziţionate în fiecare poziţie pe scaun indicată; el este reprezentat de coordonata punctului „H” pe axa „Y”. Pentru scaunele individuale, planul central al scaunului coincide cu planul central al ocupantului. Pentru alte scaune, planul central al ocupantului este specificat de către producător.

| 2.9. | „Sistemul de referinţă tridimensional” înseamnă un sistem precum cel descris în apendicele 2 la prezenta anexă. |
| --- | --- |

2.9.

„Sistemul de referinţă tridimensional” înseamnă un sistem precum cel descris în apendicele 2 la prezenta anexă.

| 2.10. | „Semnele de reper” sunt punctele fizice (găuri, suprafeţe, semne sau zimţi) de pe caroseria vehiculului, astfel cum sunt definite de către producător. |
| --- | --- |

2.10.

„Semnele de reper” sunt punctele fizice (găuri, suprafeţe, semne sau zimţi) de pe caroseria vehiculului, astfel cum sunt definite de către producător.

| 2.11. | „Poziţia vehiculului la măsurare” înseamnă poziţia vehiculului astfel cum este definită de coordonatele semnelor de reper în sistemul de referinţă tridimensional. |
| --- | --- |

2.11.

„Poziţia vehiculului la măsurare” înseamnă poziţia vehiculului astfel cum este definită de coordonatele semnelor de reper în sistemul de referinţă tridimensional.

3.   CERINŢE

3.1.   Prezentarea datelor

Pentru fiecare poziţie pe scaun pentru care sunt cerute date de referinţă pentru a se demonstra conformitatea cu dispoziţiile din prezentul regulament, vor fi prezentate toate datele următoare sau o selecţie adecvată a acestora în forma indicată în apendicele 3 la prezenta anexă:

| 3.1.1. | coordonatele punctului „R” în raport cu sistemul de referinţă tridimensional; |
| --- | --- |

3.1.1.

coordonatele punctului „R” în raport cu sistemul de referinţă tridimensional;

| 3.1.2. | unghiul tehnic al torsului; |
| --- | --- |

3.1.2.

unghiul tehnic al torsului;

| 3.1.3. | toate indicaţiile necesare pentru reglarea scaunului (dacă acesta este reglabil) la poziţia de măsurare menţionată în punctul 4.3 de mai jos. |
| --- | --- |

3.1.3.

toate indicaţiile necesare pentru reglarea scaunului (dacă acesta este reglabil) la poziţia de măsurare menţionată în punctul 4.3 de mai jos.

3.2.   Relaţia între datele măsurate şi specificaţiile tehnice

| 3.2.1. | Coordonatele punctului „H” şi valoarea unghiului real al torsului obţinute prin procedura menţionată la punctul 4 de mai jos vor fi comparate cu coordonatele punctului „R” şi, respectiv, cu valoarea unghiului tehnic al torsului indicate de producătorul vehiculului. |
| --- | --- |

3.2.1.

Coordonatele punctului „H” şi valoarea unghiului real al torsului obţinute prin procedura menţionată la punctul 4 de mai jos vor fi comparate cu coordonatele punctului „R” şi, respectiv, cu valoarea unghiului tehnic al torsului indicate de producătorul vehiculului.

| 3.2.2. | Poziţiile relative ale punctului „R” şi ale punctului „H” şi relaţia dintre unghiul tehnic al torsului şi unghiul real al torsului vor fi considerate satisfăcătoare pentru poziţia pe scaun respectivă dacă punctul „H”, după cum e definit de coordonatele sale, se află într-un pătrat cu latura de 50 mm cu laturi orizontale şi verticale ale cărui diagonale se intersectează în punctul „R” şi dacă unghiul real al torsului se află în limita de 5o a unghiului tehnic al torsului. |
| --- | --- |

3.2.2.

Poziţiile relative ale punctului „R” şi ale punctului „H” şi relaţia dintre unghiul tehnic al torsului şi unghiul real al torsului vor fi considerate satisfăcătoare pentru poziţia pe scaun respectivă dacă punctul „H”, după cum e definit de coordonatele sale, se află într-un pătrat cu latura de 50 mm cu laturi orizontale şi verticale ale cărui diagonale se intersectează în punctul „R” şi dacă unghiul real al torsului se află în limita de 5o a unghiului tehnic al torsului.

| 3.2.3. | Dacă sunt îndeplinite aceste condiţii, punctul „R” şi unghiul tehnic al torsului vor fi folosite pentru a demonstra conformitatea cu dispoziţiile din prezentul regulament. |
| --- | --- |

3.2.3.

Dacă sunt îndeplinite aceste condiţii, punctul „R” şi unghiul tehnic al torsului vor fi folosite pentru a demonstra conformitatea cu dispoziţiile din prezentul regulament.

| 3.2.4. | Dacă punctul „H” sau unghiul real al torsului nu satisface cerinţele de la punctul 3.2.2 de mai sus, punctul „H” şi unghiul real al torsului vor fi determinate încă de două ori (de trei ori în total). Dacă rezultatele a două din aceste trei operaţii satisfac cerinţele, se aplică condiţiile de la punctul 3.2.3 de mai sus. |
| --- | --- |

3.2.4.

Dacă punctul „H” sau unghiul real al torsului nu satisface cerinţele de la punctul 3.2.2 de mai sus, punctul „H” şi unghiul real al torsului vor fi determinate încă de două ori (de trei ori în total). Dacă rezultatele a două din aceste trei operaţii satisfac cerinţele, se aplică condiţiile de la punctul 3.2.3 de mai sus.

| 3.2.5. | Dacă rezultatele a cel puţin două din cele trei operaţii descrise în punctul 3.2.4 de mai sus nu satisfac cerinţele de la punctul 3.2.2 de mai sus sau dacă verificarea nu poate avea loc deoarece producătorul vehiculului nu a furnizat informaţii cu privire la poziţia punctului „R” sau cu privire la unghiul tehnic al torsului, va fi folosit centroidul celor trei puncte măsurate sau media celor trei unghiuri măsurate, iar acesta va fi considerat aplicabil în toate cazurile în care punctul „R” sau punctul tehnic al torsului este menţionat în prezentul regulament. |
| --- | --- |

3.2.5.

Dacă rezultatele a cel puţin două din cele trei operaţii descrise în punctul 3.2.4 de mai sus nu satisfac cerinţele de la punctul 3.2.2 de mai sus sau dacă verificarea nu poate avea loc deoarece producătorul vehiculului nu a furnizat informaţii cu privire la poziţia punctului „R” sau cu privire la unghiul tehnic al torsului, va fi folosit centroidul celor trei puncte măsurate sau media celor trei unghiuri măsurate, iar acesta va fi considerat aplicabil în toate cazurile în care punctul „R” sau punctul tehnic al torsului este menţionat în prezentul regulament.

4.   PROCEDURA PENTRU DETERMINAREA PUNCTULUI „H” ŞI A UNGHIULUI REAL AL TORSULUI

| 4.1. | Vehiculul va fi pus în prealabil la dispoziţia producătorului, la o temperatură de 20 ± 10 oC pentru a garanta că materialul scaunului a atins temperatura camerei. Dacă pe scaunul care urmează a fi verificat nu s-a stat niciodată, o persoană de 70-80 kg sau un dispozitiv va sta pe scaun de două ori timp de un minut pentru a flexiona perna şi a o readuce apoi în starea iniţială. La cererea producătorului, scaunul va fi eliberat de toate garniturile pentru cel puţin 30 de minute înainte de instalarea maşinii 3-D H. |
| --- | --- |

4.1.

Vehiculul va fi pus în prealabil la dispoziţia producătorului, la o temperatură de 20 ± 10 oC pentru a garanta că materialul scaunului a atins temperatura camerei. Dacă pe scaunul care urmează a fi verificat nu s-a stat niciodată, o persoană de 70-80 kg sau un dispozitiv va sta pe scaun de două ori timp de un minut pentru a flexiona perna şi a o readuce apoi în starea iniţială. La cererea producătorului, scaunul va fi eliberat de toate garniturile pentru cel puţin 30 de minute înainte de instalarea maşinii 3-D H.

| 4.2. | Vehiculul va avea poziţia la măsurare definită la punctul 2.11 de mai sus. |
| --- | --- |

4.2.

Vehiculul va avea poziţia la măsurare definită la punctul 2.11 de mai sus.

| 4.3. | Scaunul, dacă este reglabil, va fi reglat mai întâi în poziţia normală ridicată sau de conducere cât mai în spate, după cum este indicat de producătorul vehiculului, luându-se în considerare doar reglarea longitudinală a scaunului, excluzând manevrarea scaunului în alte scopuri decât pentru poziţiile normale ridicate sau de conducere. Dacă există şi alte moduri de reglare a scaunului (verticală, angulară, a spătarului etc), acestea vor fi atunci reglate în poziţia specificată de producătorul vehiculului. Pentru scaunele suspendate, poziţia verticală va fi fixată strâns, conform unei poziţii normale de conducere, după cum specifică producătorul. |
| --- | --- |

4.3.

Scaunul, dacă este reglabil, va fi reglat mai întâi în poziţia normală ridicată sau de conducere cât mai în spate, după cum este indicat de producătorul vehiculului, luându-se în considerare doar reglarea longitudinală a scaunului, excluzând manevrarea scaunului în alte scopuri decât pentru poziţiile normale ridicate sau de conducere. Dacă există şi alte moduri de reglare a scaunului (verticală, angulară, a spătarului etc), acestea vor fi atunci reglate în poziţia specificată de producătorul vehiculului. Pentru scaunele suspendate, poziţia verticală va fi fixată strâns, conform unei poziţii normale de conducere, după cum specifică producătorul.

| 4.4. | Suprafaţa poziţiei pe scaun care intră în contact cu maşina 3-D H va fi acoperită cu o ţesătură de muselină de mărime suficientă şi textură adecvată, dintr-o structură simplă de bumbac având 18,9 fire pe cm2 şi cântărind 0,228 kg/m2 sau o ţesătură împletită având caracteristici echivalente. Dacă testul se realizează pe un scaun în afara vehiculului, podeaua pe care se aşază scaunul va avea aceleaşi caracteristici esenţiale (2) precum podeaua vehiculului în care urmează să fie folosit scaunul în mod normal. |
| --- | --- |

4.4.

Suprafaţa poziţiei pe scaun care intră în contact cu maşina 3-D H va fi acoperită cu o ţesătură de muselină de mărime suficientă şi textură adecvată, dintr-o structură simplă de bumbac având 18,9 fire pe cm2 şi cântărind 0,228 kg/m2 sau o ţesătură împletită având caracteristici echivalente. Dacă testul se realizează pe un scaun în afara vehiculului, podeaua pe care se aşază scaunul va avea aceleaşi caracteristici esenţiale (2) precum podeaua vehiculului în care urmează să fie folosit scaunul în mod normal.

| 4.5. | Aşezaţi garnitura pentru scaun şi spătar a maşinii 3-D H în aşa fel încât planul central al ocupantului (C/LO) să coincidă cu planul central al maşinii 3-D H. La cererea producătorului, maşina 3-D H poate fi mutată în interior ţinând cont de C/LO dacă maşina 3-D H este poziţionată prea mult în afară astfel încât marginea scaunului să nu permită contactul uniform al maşinii 3-D H. |
| --- | --- |

4.5.

Aşezaţi garnitura pentru scaun şi spătar a maşinii 3-D H în aşa fel încât planul central al ocupantului (C/LO) să coincidă cu planul central al maşinii 3-D H. La cererea producătorului, maşina 3-D H poate fi mutată în interior ţinând cont de C/LO dacă maşina 3-D H este poziţionată prea mult în afară astfel încât marginea scaunului să nu permită contactul uniform al maşinii 3-D H.

| 4.6. | Ataşaţi garniturile pentru talpă şi tibie la platforma scaunului, fie individual, fie folosind teul şi garnitura pentru tibie. O dreaptă printre butoanele vizibile pentru punctul „H” va fi paralelă cu podeaua şi perpendiculară pe planul central longitudinal al scaunului. |
| --- | --- |

4.6.

Ataşaţi garniturile pentru talpă şi tibie la platforma scaunului, fie individual, fie folosind teul şi garnitura pentru tibie. O dreaptă printre butoanele vizibile pentru punctul „H” va fi paralelă cu podeaua şi perpendiculară pe planul central longitudinal al scaunului.

| 4.7. | Reglaţi poziţiile pentru tălpi şi picior ale maşinii 3-D H după cum urmează: |
| --- | --- |

4.7.

Reglaţi poziţiile pentru tălpi şi picior ale maşinii 3-D H după cum urmează:

4.7.1.   Poziţia pe scaun indicată: şoferul şi pasagerul din faţă lateral

| 4.7.1.1. | Atât garniturile pentru tălpi, cât şi cele pentru picior vor fi mişcate înainte în aşa fel încât talpa să ia poziţia firească pe podea, între cele două pedale de comandă dacă este necesar. Dacă este posibil, talpa stângă va fi poziţionată la aproximativ aceeaşi distanţă la stânga planului central al maşinii 3-D H, aşa cum talpa dreaptă este la dreapta. Nivela sferică care verifică orientarea transversală a maşinii 3-D H este adusă la orizontală prin reglarea platformei scaunului dacă este necesar, sau prin reglarea garniturilor pentru picior şi talpă spre partea din spate. Dreapta care trece printre butoanele vizibile pentru punctul „H” va fi menţinută perpendiculară pe planul central longitudinal al scaunului. |
| --- | --- |

4.7.1.1.

Atât garniturile pentru tălpi, cât şi cele pentru picior vor fi mişcate înainte în aşa fel încât talpa să ia poziţia firească pe podea, între cele două pedale de comandă dacă este necesar. Dacă este posibil, talpa stângă va fi poziţionată la aproximativ aceeaşi distanţă la stânga planului central al maşinii 3-D H, aşa cum talpa dreaptă este la dreapta. Nivela sferică care verifică orientarea transversală a maşinii 3-D H este adusă la orizontală prin reglarea platformei scaunului dacă este necesar, sau prin reglarea garniturilor pentru picior şi talpă spre partea din spate. Dreapta care trece printre butoanele vizibile pentru punctul „H” va fi menţinută perpendiculară pe planul central longitudinal al scaunului.

| 4.7.1.2. | Dacă piciorul stâng nu poate fi ţinut paralel cu piciorul drept, iar talpa stângă nu poate fi susţinută de structură, mişcaţi talpa stângă până când aceasta este susţinută. Va fi menţinută alinierea butoanelor vizibile. |
| --- | --- |

4.7.1.2.

Dacă piciorul stâng nu poate fi ţinut paralel cu piciorul drept, iar talpa stângă nu poate fi susţinută de structură, mişcaţi talpa stângă până când aceasta este susţinută. Va fi menţinută alinierea butoanelor vizibile.

4.7.2.   Poziţia pe scaun indicată: spate lateral

Pentru scaunele din spate sau cele auxiliare, picioarele sunt poziţionate după cum specifică producătorul. Dacă talpa atinge apoi părţi ale podelei care sunt la niveluri diferite, talpa care vine prima în contact cu scaunul din faţă va servi ca referinţă iar cealaltă talpă va fi aşezată în aşa fel încât nivela sferică care dă orientarea tranversală a scaunului dispozitivului să indice orizontala.

4.7.3.   Alte poziţii pe scaun indicate:

Va fi urmată procedura generală indicată la punctul 4.7.1 de mai sus cu excepţia că tălpile vor fi poziţionate după cum specifică producătorul vehiculului.

| 4.8. | Aplicaţi greutăţile pentru tibie şi coapsă şi echilibraţi maşina 3-D H. |
| --- | --- |

4.8.

Aplicaţi greutăţile pentru tibie şi coapsă şi echilibraţi maşina 3-D H.

| 4.9. | Înclinaţi înainte platforma pentru spate până la prima oprire şi trageţi maşina 3-D H dinspre spătar cu ajutorul teului. Repoziţionaţi maşina 3-D H pe scaun prin una dintre următoarele metode: |
| --- | --- |

4.9.

Înclinaţi înainte platforma pentru spate până la prima oprire şi trageţi maşina 3-D H dinspre spătar cu ajutorul teului. Repoziţionaţi maşina 3-D H pe scaun prin una dintre următoarele metode:

| 4.9.1. | Dacă maşina 3-D H tinde să alunece în spate, folosiţi următorul procedeu. Lăsaţi maşina 3-D H să alunece în spate până când încărcătura de reţinere pe orizonală pe teu nu mai este necesară, adică până când platforma scaunului atinge spătarul. Dacă este necesar, repoziţionaţi teul. |
| --- | --- |

4.9.1.

Dacă maşina 3-D H tinde să alunece în spate, folosiţi următorul procedeu. Lăsaţi maşina 3-D H să alunece în spate până când încărcătura de reţinere pe orizonală pe teu nu mai este necesară, adică până când platforma scaunului atinge spătarul. Dacă este necesar, repoziţionaţi teul.

| 4.9.2. | Dacă maşina 3-D H nu tinde să alunece în spate, folosiţi următorul procedeu. Mişcaţi maşina 3-D H în spate aplicând o încărcătură orizontală spre spate pe teu până când platforma scaunului atinge spătarul (a se vedea figura 2 din apendicele 1 la prezenta anexă). |
| --- | --- |

4.9.2.

Dacă maşina 3-D H nu tinde să alunece în spate, folosiţi următorul procedeu. Mişcaţi maşina 3-D H în spate aplicând o încărcătură orizontală spre spate pe teu până când platforma scaunului atinge spătarul (a se vedea figura 2 din apendicele 1 la prezenta anexă).

| 4.10. | Aplicaţi o încărcătură de 100 ± 10 N pe garnitura pentru spătar şi platformă a maşinii 3-D H la intersecţia cvadrantului pentru unghiul şoldului cu lagărul teului. Direcţia aplicării încărcăturii va fi menţinută de-a lungul unei drepte care trece prin intersecţia de mai sus spre un punct de deasupra lagărului pentru bara coapsei (a se vedea figura 2 din apendicele 1 din prezenta anexă). Apoi întoarceţi cu atenţie platforma pentru spate spre spătar. Pentru restul procedeului aveţi grijă ca maşina 3-D H să nu alunece înainte. |
| --- | --- |

4.10.

Aplicaţi o încărcătură de 100 ± 10 N pe garnitura pentru spătar şi platformă a maşinii 3-D H la intersecţia cvadrantului pentru unghiul şoldului cu lagărul teului. Direcţia aplicării încărcăturii va fi menţinută de-a lungul unei drepte care trece prin intersecţia de mai sus spre un punct de deasupra lagărului pentru bara coapsei (a se vedea figura 2 din apendicele 1 din prezenta anexă). Apoi întoarceţi cu atenţie platforma pentru spate spre spătar. Pentru restul procedeului aveţi grijă ca maşina 3-D H să nu alunece înainte.

| 4.11. | Instalaţi greutăţile pentru fesa dreaptă şi stângă, iar apoi, alternativ, cele opt greutăţi ale torsului. Menţineţi nivelul maşinii 3-D H. |
| --- | --- |

4.11.

Instalaţi greutăţile pentru fesa dreaptă şi stângă, iar apoi, alternativ, cele opt greutăţi ale torsului. Menţineţi nivelul maşinii 3-D H.

| 4.12. | Înclinaţi înainte platforma spate pentru a elibera tensiunea de pe spătar. Balansaţi maşina 3-D H dintr-o parte în alta într-un arc de 10o (5o de fiecare parte a planului central vertical) pentru trei cicluri complete pentru a elibera orice fricţiune acumulată între maşina 3-D H şi scaun.
  În timpul acţiunii de balansare, teul şi maşina 3-D H pot tinde să devieze de la poziţia orizontală şi verticală specificată. De aceea, teul trebuie reţinut prin aplicarea unei încărcături laterale corespunzătoare în timpul mişcărilor de balansare. O atenţie specială trebuie acordată în momentul ţinerii teului şi al balansării maşinii 3-D H pentru a garanta că nu este aplicată din greşeală nicio încărcătură exterioară în vreo direcţie verticală sau înainte şi înapoi.
  Tălpile maşinii 3-D H nu trebuie reţinute sau fixate în această etapă. Dacă tălpile îşi schimbă poziţia, ele trebuie să fie lăsate în acea poziţie, pentru moment.
  Întoarceţi cu atenţie platforma pentru spate către spătar şi verificaţi cele două nivele sferice pentru poziţia zero. Dacă apare vreo mişcare a tălpilor în timpul operaţiunii de balansare a maşinii 3-D H, ele trebuie repoziţionate după cum urmează:
  Alternativ, ridicaţi fiecare talpă de pe podea la o înălţime minimă necesară până când nu se obţine nicio mişcare în plus a tălpii. În timpul ridicării, tălpile trebuie să fie libere să se rotească; nu se aplică nicio încărcătură laterală sau înainte. Când se aşază fiecare talpă la poziţia iniţială de jos, călcâiul trebuie să fie în contact cu structura proiectată în acest scop.
  Verificaţi nivela sferică pentru poziţia zero; dacă este necesar, aplicaţi o încărcătură laterală în vârful platformei pentru spate suficientă cât să regleze pe orizontală, pe scaun, platforma pentru scaun a maşinii 3-D H. |
| --- | --- |

4.12.

Înclinaţi înainte platforma spate pentru a elibera tensiunea de pe spătar. Balansaţi maşina 3-D H dintr-o parte în alta într-un arc de 10o (5o de fiecare parte a planului central vertical) pentru trei cicluri complete pentru a elibera orice fricţiune acumulată între maşina 3-D H şi scaun.

În timpul acţiunii de balansare, teul şi maşina 3-D H pot tinde să devieze de la poziţia orizontală şi verticală specificată. De aceea, teul trebuie reţinut prin aplicarea unei încărcături laterale corespunzătoare în timpul mişcărilor de balansare. O atenţie specială trebuie acordată în momentul ţinerii teului şi al balansării maşinii 3-D H pentru a garanta că nu este aplicată din greşeală nicio încărcătură exterioară în vreo direcţie verticală sau înainte şi înapoi.

Tălpile maşinii 3-D H nu trebuie reţinute sau fixate în această etapă. Dacă tălpile îşi schimbă poziţia, ele trebuie să fie lăsate în acea poziţie, pentru moment.

Întoarceţi cu atenţie platforma pentru spate către spătar şi verificaţi cele două nivele sferice pentru poziţia zero. Dacă apare vreo mişcare a tălpilor în timpul operaţiunii de balansare a maşinii 3-D H, ele trebuie repoziţionate după cum urmează:

Alternativ, ridicaţi fiecare talpă de pe podea la o înălţime minimă necesară până când nu se obţine nicio mişcare în plus a tălpii. În timpul ridicării, tălpile trebuie să fie libere să se rotească; nu se aplică nicio încărcătură laterală sau înainte. Când se aşază fiecare talpă la poziţia iniţială de jos, călcâiul trebuie să fie în contact cu structura proiectată în acest scop.

Verificaţi nivela sferică pentru poziţia zero; dacă este necesar, aplicaţi o încărcătură laterală în vârful platformei pentru spate suficientă cât să regleze pe orizontală, pe scaun, platforma pentru scaun a maşinii 3-D H.

| 4.13. | Ţinând teul pentru a împiedica alunecarea înainte a maşinii 3-D H pe perna scaunului, continuaţi procedeul după cum urmează:






  (a) | întoarceţi platforma pentru spate către spătar; |
| --- | --- | --- |

4.13.

Ţinând teul pentru a împiedica alunecarea înainte a maşinii 3-D H pe perna scaunului, continuaţi procedeul după cum urmează:

(a)

întoarceţi platforma pentru spate către spătar;

| (b) | alternativ, aplicaţi şi eliberaţi o încărcătură orizontală spre spate, care să nu depăşească 25 N, pe bara pentru unghiul posterior la o înălţime aproximativ la centrul greutăţilor torsului până când cvadrantul pentru unghiul şoldului arată că s-a atins o poziţie stabilă după eliberarea încărcăturii. Asiguraţi-vă cu mare atenţie că nu se aplică nicio încărcătură exterioară laterală sau descendentă pe maşina 3-D H. Dacă este necesară o altă reglare a nivelului maşinii 3-D H, rotiţi înainte platforma pentru spate, reglaţi pe orizontală şi repetaţi procedeul de la punctul 4.12. |
| --- | --- |

(b)

alternativ, aplicaţi şi eliberaţi o încărcătură orizontală spre spate, care să nu depăşească 25 N, pe bara pentru unghiul posterior la o înălţime aproximativ la centrul greutăţilor torsului până când cvadrantul pentru unghiul şoldului arată că s-a atins o poziţie stabilă după eliberarea încărcăturii. Asiguraţi-vă cu mare atenţie că nu se aplică nicio încărcătură exterioară laterală sau descendentă pe maşina 3-D H. Dacă este necesară o altă reglare a nivelului maşinii 3-D H, rotiţi înainte platforma pentru spate, reglaţi pe orizontală şi repetaţi procedeul de la punctul 4.12.

| 4.14. | Faceţi toate măsurătorile: |
| --- | --- |

4.14.

Faceţi toate măsurătorile:

| 4.14.1. | Coordonatele punctului „H” sunt măsurate conform sistemului de referinţă tridimensional. |
| --- | --- |

4.14.1.

Coordonatele punctului „H” sunt măsurate conform sistemului de referinţă tridimensional.

| 4.14.2. | Unghiul real al torsului se citeşte pe cvadrantul pentru unghiul posterior al maşinii 3-D H cu sonda având poziţia cât mai în spate. |
| --- | --- |

4.14.2.

Unghiul real al torsului se citeşte pe cvadrantul pentru unghiul posterior al maşinii 3-D H cu sonda având poziţia cât mai în spate.

| 4.15. | Dacă se doreşte o reinstalare a maşinii 3-D H, garnitura scaunului trebuie să rămână nedescărcată pentru cel puţin 30 de minute înainte de reinstalare. Maşina 3-D H nu trebuie lăsată încărcată pe garnitura scaunului mai mult decât timpul cerut pentru realizarea testului. |
| --- | --- |

4.15.

Dacă se doreşte o reinstalare a maşinii 3-D H, garnitura scaunului trebuie să rămână nedescărcată pentru cel puţin 30 de minute înainte de reinstalare. Maşina 3-D H nu trebuie lăsată încărcată pe garnitura scaunului mai mult decât timpul cerut pentru realizarea testului.

| 4.16. | Dacă scaunele de pe acelaşi rând pot fi considerate asemănătoare (bancă, scaune identice etc.), doar un singur punct „H” şi un „unghi real al torsului” va fi determinat pentru fiecare rând de scaune, maşina 3-D H descrisă în apendicele 1 la prezenta anexă fiind poziţionată într-un loc considerat reprezentativ pentru rând. Acest loc poate fi: |
| --- | --- |

4.16.

Dacă scaunele de pe acelaşi rând pot fi considerate asemănătoare (bancă, scaune identice etc.), doar un singur punct „H” şi un „unghi real al torsului” va fi determinat pentru fiecare rând de scaune, maşina 3-D H descrisă în apendicele 1 la prezenta anexă fiind poziţionată într-un loc considerat reprezentativ pentru rând. Acest loc poate fi:

| 4.16.1. | în cazul rândului din faţă, scaunul şoferului; |
| --- | --- |

4.16.1.

în cazul rândului din faţă, scaunul şoferului;

| 4.16.2. | în cazul rândului sau rândurilor din spate, un scaun exterior. |
| --- | --- |

4.16.2.

în cazul rândului sau rândurilor din spate, un scaun exterior.

---

(1)  În orice poziţie pe scaun alta decât pe scaunele din faţă, dacă punctul „H” nu poate fi determinat cu ajutorul „maşinii pentru punctul «H» tridimensional” sau al altor proceduri, punctul „R” indicat de producător poate fi luat ca referinţă la discreţia autorităţii competente.

(2)  Unghi de înclinare, diferenţă de înălţime cu o montură pentru scaun, suprafaţă.

Apendicele 1

DESCRIEREA MAŞINII TRIDIMENSIONALE PENTRU PUNCTUL „H”
   (1)

(maşina 3-D H)

1.   PLATFORME PENTRU SCAUN ŞI SPĂTAR

Platformele pentru scaun şi spătar sunt construite din metal şi plastic ranforsat; ele simulează coapsa şi torsul uman şi sunt prinse mecanic cu balamale în punctul „H”. Un cvadrant este fixat de sonda prinsă cu balamale în punctul „H” pentru a măsura unghiul real al torsului. O bară reglabilă pentru coapsă, ataşată de platforma scaunului, stabileşte axa coapsei şi serveşte drept linie zero pentru cvadrantul care măsoară unghiul şoldului.

2.   ELEMENTE PENTRU CORP ŞI PICIOARE

Segmentele pentru tibie sunt conectate la garnitura platformei scaunului în dreptul teului care apropie genunchii şi care este o extensie laterală a barei reglabile pentru coapsă. Cvadranţii sunt încorporaţi în segmentele pentru tibie pentru a măsura unghiurile genunchiului. Garniturile pentru încălţăminte şi talpă sunt calibrate pentru a măsura unghiul tălpii. Două nivele sferice orientează dispozitivul în spaţiu. Greutăţile elementelor pentru corp sunt plasate în centrele de greutate corespunzătoare pentru a crea o presiune pe scaun echivalentă cea a unui bărbat de 76 kg. Toate încheieturile maşinii 3-D H trebuie verificate pentru a se asigura mişcarea liberă fără nicio fricţiune perceptibilă.

Figura 1

Indicarea elementelor maşinii 3-D H

Image

Figura 2

Dimensiunile elementelor maşinii 3-D H şi distribuirea încărcăturilor

Image

---

(1)  Pentru detalii legate de construcţia maşinii 3-D H, a se vedea Society of Automobile Engineers (SAE), 400 Commonwealth Drive, Warrendale, Pennsylvania 15096, United States of America.

Maşina corespunde cu cea descrisă în Standardul ISO 6549:1980.

Apendicele 2

SISTEMUL DE REFERINŢĂ TRIDIMENSIONAL

| 1. | Sistemul de referinţă tridimensional este definit de trei planuri ortogonale stabilite de producătorul vehiculului (a se vedea figura) (1). |
| --- | --- |

1.

Sistemul de referinţă tridimensional este definit de trei planuri ortogonale stabilite de producătorul vehiculului (a se vedea figura) (1).

| 2. | Poziţia vehiculului la măsurare este stabilită prin poziţionarea vehiculului pe suprafaţa de susţinere astfel încât coordonatele semnelor de reper să corespundă valorilor indicate de producător. |
| --- | --- |

2.

Poziţia vehiculului la măsurare este stabilită prin poziţionarea vehiculului pe suprafaţa de susţinere astfel încât coordonatele semnelor de reper să corespundă valorilor indicate de producător.

| 3. | Coordonatele punctului „R” şi punctului „H” sunt stabilite în raport cu semnele de reper definite de producătorul vehiculului. |
| --- | --- |

3.

Coordonatele punctului „R” şi punctului „H” sunt stabilite în raport cu semnele de reper definite de producătorul vehiculului.

Figură

Sistemul de referinţă tridimensional

Image

---

(1)  Sistemul de referinţă corespunde Standardului ISO 4130:1978.

Apendicele 3

DATE DE REFERINŢĂ PRIVIND POZIŢIILE PE SCAUN

1.   CODIFICAREA DATELOR DE REFERINŢĂ

Datele de referinţă sunt enumerate consecutiv pentru fiecare poziţie pe scaun. Poziţiile pe scaun sunt identificate printr-un cod din două caractere. Primul caracter este o cifră arabă şi indică rândul de scaune, numerotate din faţă înspre spatele vehiculului. Al doilea caracter este o literă majusculă care indică locul poziţiei pe scaun într-un rând văzut în direcţia mişcării înainte a vehiculului; se vor folosi următoarele litere:

| R | = | stânga |
| --- | --- | --- |
| C | = | centru |
| L | = | dreapta |

R

=

stânga

C

=

centru

L

=

dreapta

2.   DESCRIEREA POZIŢIEI VEHICULULUI LA MĂSURARE

| 2.1. | Coordonatele semnelor de reper
  X ..............................
  Y ..............................
  Z .............................. |
| --- | --- |

2.1.

Coordonatele semnelor de reper

X ..............................

Y ..............................

Z ..............................

3.   LISTA DATELOR DE REFERINŢĂ

| 3.1. | Poziţia pe scaun: .............................. |
| --- | --- |

3.1.

Poziţia pe scaun: ..............................

| 3.1.1. | Coordonatele punctului „R”
  X ..............................
  Y ..............................
  Z .............................. |
| --- | --- |

3.1.1.

Coordonatele punctului „R”

X ..............................

Y ..............................

Z ..............................

| 3.1.2. | Unghiul tehnic al torsului: .............................. |
| --- | --- |

3.1.2.

Unghiul tehnic al torsului: ..............................

| 3.1.3. | Specificaţiile pentru reglarea scaunului (1)

  orizontal : ..............................
  vertical : ..............................
  angular : ..............................
  unghiul torsului: .............................. |
| --- | --- |

3.1.3.

Specificaţiile pentru reglarea scaunului (1)

orizontal : ..............................

vertical : ..............................

angular : ..............................

unghiul torsului: ..............................

Notă: Lista datelor de referinţă pentru alte poziţii pe scaun la punctele 3.2, 3.3 etc.

---

(1)  Eliminaţi ceea ce nu se aplică.

---

ANEXA 16

CERINŢE MINIME PENTRU CENTURI DE SIGURANŢĂ ŞI RETRACTOARE

| Categoria vehiculului | Poziţii pe scaun cu faţa înainte | Poziţii pe scaun cu faţa înapoi |
| --- | --- | --- |
| Poziţii pe scaun laterale | Poziţie pe scaun centrală |
| Faţă | Alta decât în faţă | Faţă | Alta decât în faţă |
| M1 | Ar4m | Ar4m | Ar4m | Ar4m | B, Br3, Br4m |
| M2 ≤ 3,5 t | Ar4m, Ar4Nm | Ar4m, Ar4Nm | Ar4m, Ar4Nm | Ar4m, Ar4Nm | Br3, Br4m, Br4Nm |
| M2 > 3,5 t
  M3 | Br3, Br4m, Br4Nm sau Ar4m sau Ar4Nm • | Br3, Br4m, Br4Nm sau Ar4m sau Ar4Nm • | Br3, Br4m, Br4Nm sau Ar4m sau Ar4Nm • | Br3, Br4m, Br4Nm sau Ar4m sau Ar4Nm • | Br3, Br4m, Br4Nm |
| A se vedea punctul 8.1.7 pentru condiţiile în care este permisă o centură abdominală | A se vedea punctul 8.1.7 pentru condiţiile în care este permisă o centură abdominală | A se vedea punctul 8.1.7 pentru condiţiile în care este permisă o centură abdominală | A se vedea punctul 8.1.7 pentru condiţiile în care este permisă o centură abdominală | |
| N1 | Ar4m, Ar4Nm | Ar4m, Ar4Nm, Br4m,
  Br4Nm Ø | B, Br3, Br4m, Br4Nm sau A, Ar4m, Ar4Nm * (1) | B, Br3, Br4m, Br4Nm | B, Br3, Br4m, Br4Nm |
| | Punctul 8.1.2.1 centură abdominală permisă dacă scaunul se află în partea interioară a unui culoar | Punctul 8.1.6 centură abdominală permisă dacă parbrizul nu se află în zona de referinţă | | |
| N2
  N3 | B, Br3, Br4m, Br4Nm sau A, Ar4m, Ar4Nm * | B, Br3, Br4m, Br4Nm | B, Br3, Br4m, Br4Nm sau A, Ar4m, Ar4Nm * | B, Br3, Br4m, Br4Nm | B, Br3, Br4m, Br4Nm |
| Punctul 8.1.6 centură abdominală permisă dacă parbrizul se află în afara zonei de referinţă şi pentru scaunul şoferului | | Punctul 8.1.6 centură abdominală permisă dacă parbrizul nu se află în zona de referinţă | | |
| A: centură (abdominală şi diagonală) în trei puncte
  3: retractor cu blocare automată
  *: A se vedea punctul 8.1.6 din prezentul regulament (2) | B: centură (abdominală) în două puncte
  4: retractor cu blocare în caz de urgenţă
  Ø: A se vedea punctul 8.1.2.1 din prezentul regulament | r: retractor
  N: prag cu răspuns ridicat
  •: a se vedea punctul 8.1.7 din prezentul regulament (2) | m: retractor cu blocare în caz de urgenţă cu sensibilitate multiplă
  (a se vedea Regulamentul nr. 16 punctele 2.14.3 şi 2.14.5) |
| Notă: În toate cazurile, toate centurile de tip S pot fi instalate în locul tuturor centurilor de tip A şi B posibile, cu condiţia ca ancorarea lor să respecte Regulamentul nr. 14.
  Dacă o centură de tip ham a fost omologată ca fiind o centură de tip S conform prezentului regulament, folosind chinga de centură abdominală, chingile de centură pentru umăr şi, eventual, unul sau mai multe retractoare, producătorul/solicitantul poate prevedea una sau două chingi bifurcate suplimentare, inclusiv dispozitivele acestora pentru ancorări. Nu este necesar ca aceste ancorări suplimentare să îndeplinească cerinţele din Regulamentul nr. 14 (Erată la Suplimentul 14 la seria 04 de modificări, aplicabilă ab initio.) |

Categoria vehiculului

Poziţii pe scaun cu faţa înainte

Poziţii pe scaun cu faţa înapoi

Poziţii pe scaun laterale

Poziţie pe scaun centrală

Faţă

Alta decât în faţă

Faţă

Alta decât în faţă

M1

Ar4m

Ar4m

Ar4m

Ar4m

B, Br3, Br4m

M2 ≤ 3,5 t

Ar4m, Ar4Nm

Ar4m, Ar4Nm

Ar4m, Ar4Nm

Ar4m, Ar4Nm

Br3, Br4m, Br4Nm

M2 > 3,5 t

M3

Br3, Br4m, Br4Nm sau Ar4m sau Ar4Nm •

Br3, Br4m, Br4Nm sau Ar4m sau Ar4Nm •

Br3, Br4m, Br4Nm sau Ar4m sau Ar4Nm •

Br3, Br4m, Br4Nm sau Ar4m sau Ar4Nm •

Br3, Br4m, Br4Nm

A se vedea punctul 8.1.7 pentru condiţiile în care este permisă o centură abdominală

A se vedea punctul 8.1.7 pentru condiţiile în care este permisă o centură abdominală

A se vedea punctul 8.1.7 pentru condiţiile în care este permisă o centură abdominală

A se vedea punctul 8.1.7 pentru condiţiile în care este permisă o centură abdominală

N1

Ar4m, Ar4Nm

Ar4m, Ar4Nm, Br4m,

Br4Nm Ø

B, Br3, Br4m, Br4Nm sau A, Ar4m, Ar4Nm * (1)

B, Br3, Br4m, Br4Nm

B, Br3, Br4m, Br4Nm

Punctul 8.1.2.1 centură abdominală permisă dacă scaunul se află în partea interioară a unui culoar

Punctul 8.1.6 centură abdominală permisă dacă parbrizul nu se află în zona de referinţă

N2

N3

B, Br3, Br4m, Br4Nm sau A, Ar4m, Ar4Nm *

B, Br3, Br4m, Br4Nm

B, Br3, Br4m, Br4Nm sau A, Ar4m, Ar4Nm *

B, Br3, Br4m, Br4Nm

B, Br3, Br4m, Br4Nm

Punctul 8.1.6 centură abdominală permisă dacă parbrizul se află în afara zonei de referinţă şi pentru scaunul şoferului

Punctul 8.1.6 centură abdominală permisă dacă parbrizul nu se află în zona de referinţă

A: centură (abdominală şi diagonală) în trei puncte

3: retractor cu blocare automată

*: A se vedea punctul 8.1.6 din prezentul regulament (2)

B: centură (abdominală) în două puncte

4: retractor cu blocare în caz de urgenţă

Ø: A se vedea punctul 8.1.2.1 din prezentul regulament

r: retractor

N: prag cu răspuns ridicat

•: a se vedea punctul 8.1.7 din prezentul regulament (2)

m: retractor cu blocare în caz de urgenţă cu sensibilitate multiplă

(a se vedea Regulamentul nr. 16 punctele 2.14.3 şi 2.14.5)

Notă: În toate cazurile, toate centurile de tip S pot fi instalate în locul tuturor centurilor de tip A şi B posibile, cu condiţia ca ancorarea lor să respecte Regulamentul nr. 14.

Dacă o centură de tip ham a fost omologată ca fiind o centură de tip S conform prezentului regulament, folosind chinga de centură abdominală, chingile de centură pentru umăr şi, eventual, unul sau mai multe retractoare, producătorul/solicitantul poate prevedea una sau două chingi bifurcate suplimentare, inclusiv dispozitivele acestora pentru ancorări. Nu este necesar ca aceste ancorări suplimentare să îndeplinească cerinţele din Regulamentul nr. 14 (Erată la Suplimentul 14 la seria 04 de modificări, aplicabilă ab initio.)

---

(1)  Erată la Suplimentul 12 la seria 04 de modificări, aplicabilă ab initio.

(2)  Erată la Revizia 4, aplicabilă ab initio.

Notă: În toate cazurile, toate centurile de tip S pot fi instalate în locul tuturor centurilor de tip A şi B posibile, cu condiţia ca ancorarea lor să respecte Regulamentul nr. 14.

Dacă o centură de tip ham a fost omologată ca fiind o centură de tip S conform prezentului regulament, folosind chinga de centură abdominală, chingile de centură pentru umăr şi, eventual, unul sau mai multe retractoare, producătorul/solicitantul poate prevedea una sau două chingi bifurcate suplimentare, inclusiv dispozitivele acestora pentru ancorări. Nu este necesar ca aceste ancorări suplimentare să îndeplinească cerinţele din Regulamentul nr. 14 (Erată la Suplimentul 14 la seria 04 de modificări, aplicabilă ab initio.)

---

ANEXA 17

CERINŢE PRIVIND INSTALAREA CENTURILOR DE SIGURANŢĂ ŞI A SISTEMELOR DE FIXARE PENTRU OCUPANŢII ADULŢI AI VEHICULELOR CU MOTOR PE SCAUNELE ORIENTATE CU FAŢA ÎNAINTE, PRECUM ŞI PENTRU INSTALAREA SISTEMELOR ISOFIX DE PRINDERE PENTRU COPII

1.   COMPATIBILITATEA CU SISTEMELE DE PRINDERE PENTRU COPII

| 1.1. | Producătorul va include în manualul vehiculului recomandări privind adecvarea fiecărei poziţii pe scaun a pasagerului pentru transportul copiilor de până la 12 ani (sau până în 1,5 m înălţime), sau privind montarea sistemelor de fixare pentru copii. Aceste informaţii vor fi furnizate în limba naţională, sau în cel puţin o limbă naţională, a ţării în care vehiculul este oferit spre vânzare.
  Pentru fiecare poziţie pe scaun a pasagerului cu faţa înainte şi pentru fiecare poziţie ISOFIX, producătorul vehiculului va trebui fie:






  (a) | să indice că poziţia scaunului este adecvată pentru dispozitivele de fixare de categorie „universal” pentru copii (a se vedea punctul 1.2 de mai jos); |
| --- | --- | --- |

1.1.

Producătorul va include în manualul vehiculului recomandări privind adecvarea fiecărei poziţii pe scaun a pasagerului pentru transportul copiilor de până la 12 ani (sau până în 1,5 m înălţime), sau privind montarea sistemelor de fixare pentru copii. Aceste informaţii vor fi furnizate în limba naţională, sau în cel puţin o limbă naţională, a ţării în care vehiculul este oferit spre vânzare.

Pentru fiecare poziţie pe scaun a pasagerului cu faţa înainte şi pentru fiecare poziţie ISOFIX, producătorul vehiculului va trebui fie:

(a)

să indice că poziţia scaunului este adecvată pentru dispozitivele de fixare de categorie „universal” pentru copii (a se vedea punctul 1.2 de mai jos);

| (b) | să indice dacă poziţia ISOFIX este adecvată pentru sistemele de fixare ISOFIX de categorie „universal” pentru copii (a se vedea punctul 1.2 de mai jos); |
| --- | --- |

(b)

să indice dacă poziţia ISOFIX este adecvată pentru sistemele de fixare ISOFIX de categorie „universal” pentru copii (a se vedea punctul 1.2 de mai jos);

| (c) | să ofere o listă cu sistemele de fixare pentru copii, de categoriile „semiuniversal”, „restricţionat” sau „tipic pentru vehicul”, indicând grupa (grupele) de greutate pentru care sunt proiectate dispozitivele de fixare; |
| --- | --- |

(c)

să ofere o listă cu sistemele de fixare pentru copii, de categoriile „semiuniversal”, „restricţionat” sau „tipic pentru vehicul”, indicând grupa (grupele) de greutate pentru care sunt proiectate dispozitivele de fixare;

| (d) | să ofere o listă cu sistemele de fixare ISOFIX pentru copii, de categoriile „semiuniversal”, „restricţionat” sau „tipic pentru vehicul” adecvate pentru poziţia ISOFIX a respectivului vehicul, indicând grupa de greutate şi clasa de mărime ISOFIX pentru care sunt proiectate dispozitivele de fixare ISOFIX pentru copii; |
| --- | --- |

(d)

să ofere o listă cu sistemele de fixare ISOFIX pentru copii, de categoriile „semiuniversal”, „restricţionat” sau „tipic pentru vehicul” adecvate pentru poziţia ISOFIX a respectivului vehicul, indicând grupa de greutate şi clasa de mărime ISOFIX pentru care sunt proiectate dispozitivele de fixare ISOFIX pentru copii;

| (e) | să prevadă un sistem de fixare încorporat pentru copii, indicând grupa (grupele) de greutate pentru care este proiectat dispozitivul de fixare şi configuraţia (configuraţiile) corespunzătoare; |
| --- | --- |

(e)

să prevadă un sistem de fixare încorporat pentru copii, indicând grupa (grupele) de greutate pentru care este proiectat dispozitivul de fixare şi configuraţia (configuraţiile) corespunzătoare;

| (f) | să prevadă orice combinaţie între (a), (b), (c), (d), (e); |
| --- | --- |

(f)

să prevadă orice combinaţie între (a), (b), (c), (d), (e);

| (g) | să indice grupa (grupele) de greutate ale copiilor care nu vor fi transportaţi în acea poziţie pe scaun. |
| --- | --- |

(g)

să indice grupa (grupele) de greutate ale copiilor care nu vor fi transportaţi în acea poziţie pe scaun.

Dacă o poziţie pe scaun poate fi folosită doar cu sisteme de fixare pentru copii cu faţa înainte, acest lucru va fi indicat.

În apendicele 3 din prezenta anexă sunt prezentate tabele în format corespunzător pentru informaţiile de mai sus.

| 1.2. | Un sistem de fixare pentru copii sau un sistem de fixare ISOFIX pentru copii de categorie universală înseamnă un sistem de fixare omologat la categoria „universal” din Regulamentul nr. 44, suplimentul 5 la seria 03 de modificări. Poziţiile scaunelor, sau poziţiile ISOFIX, care sunt indicate de producătorul vehiculului ca fiind adecvate pentru instalarea de sisteme de fixare pentru copii sau de sisteme de fixare ISOFIX pentru copii, vor respecta prevederile din apendicele 1 şi 2 la prezenta anexă. Acolo unde este cazul, orice restricţionare a folosirii simultane a poziţiilor adiacente a sistemelor de fixare ISOFIX pentru copii şi/sau între poziţiile ISOFIX şi poziţiile pentru adulţi va fi expusă în tabelul 2 din apendicele 3 la prezenta anexă. |
| --- | --- |

1.2.

Un sistem de fixare pentru copii sau un sistem de fixare ISOFIX pentru copii de categorie universală înseamnă un sistem de fixare omologat la categoria „universal” din Regulamentul nr. 44, suplimentul 5 la seria 03 de modificări. Poziţiile scaunelor, sau poziţiile ISOFIX, care sunt indicate de producătorul vehiculului ca fiind adecvate pentru instalarea de sisteme de fixare pentru copii sau de sisteme de fixare ISOFIX pentru copii, vor respecta prevederile din apendicele 1 şi 2 la prezenta anexă. Acolo unde este cazul, orice restricţionare a folosirii simultane a poziţiilor adiacente a sistemelor de fixare ISOFIX pentru copii şi/sau între poziţiile ISOFIX şi poziţiile pentru adulţi va fi expusă în tabelul 2 din apendicele 3 la prezenta anexă.

Apendicele 1

DISPOZIŢII PRIVIND INSTALAREA SISTEMELOR DE FIXARE A SCAUNELOR PENTRU COPII DE TIP „UNIVERSAL” FOLOSIND CENTURILE DE SIGURANŢĂ ALE VEHICULULUI

1.   PREVEDERI GENERALE

| 1.1. | Procedura de testare şi cerinţele din prezentul apendice vor fi utilizate pentru a determina adecvarea poziţiilor scaunului pentru instalarea sistemelor de fixare pentru copii de categorie „universal”. |
| --- | --- |

1.1.

Procedura de testare şi cerinţele din prezentul apendice vor fi utilizate pentru a determina adecvarea poziţiilor scaunului pentru instalarea sistemelor de fixare pentru copii de categorie „universal”.

| 1.2. | Testele pot fi realizate în vehicul sau într-o parte reprezentativă a vehiculului. |
| --- | --- |

1.2.

Testele pot fi realizate în vehicul sau într-o parte reprezentativă a vehiculului.

2.   PROCEDURA DE TESTARE

| 2.1. | Reglaţi scaunul în poziţie cât mai joasă şi cât mai în spate. |
| --- | --- |

2.1.

Reglaţi scaunul în poziţie cât mai joasă şi cât mai în spate.

| 2.2. | Reglaţi unghiul spătarului după poziţia tehnică menţionată de producător. În absenţa oricărei specificaţii în acest sens, se va folosi un unghi de 25 de grade de la verticală sau cea mai apropiată poziţie fixă a spătarului conform acestui unghi. |
| --- | --- |

2.2.

Reglaţi unghiul spătarului după poziţia tehnică menţionată de producător. În absenţa oricărei specificaţii în acest sens, se va folosi un unghi de 25 de grade de la verticală sau cea mai apropiată poziţie fixă a spătarului conform acestui unghi.

| 2.3. | Fixaţi ancorajul pentru umăr în poziţia cea mai joasă. |
| --- | --- |

2.3.

Fixaţi ancorajul pentru umăr în poziţia cea mai joasă.

| 2.4. | Întindeţi o pânză de bumbac pe pernă şi spătar. |
| --- | --- |

2.4.

Întindeţi o pânză de bumbac pe pernă şi spătar.

| 2.5. | Poziţionaţi dispozitivul (astfel cum se descrie în figura 1 din prezentul apendice) pe scaunul vehiculului. |
| --- | --- |

2.5.

Poziţionaţi dispozitivul (astfel cum se descrie în figura 1 din prezentul apendice) pe scaunul vehiculului.

| 2.6. | Dacă poziţia pe scaun vizează fixarea unui sistem de fixare universal cu faţa înainte sau cu faţa înapoi, procedaţi conform punctelor 2.6.1, 2.7, 2.8, 2.9 şi 2.10. Dacă poziţia pe scaun vizează fixarea unui sistem de fixare universal cu faţa doar înainte, procedaţi conform punctelor 2.6.2, 2.7, 2.8, 2.9 şi 2.10. |
| --- | --- |

2.6.

Dacă poziţia pe scaun vizează fixarea unui sistem de fixare universal cu faţa înainte sau cu faţa înapoi, procedaţi conform punctelor 2.6.1, 2.7, 2.8, 2.9 şi 2.10. Dacă poziţia pe scaun vizează fixarea unui sistem de fixare universal cu faţa doar înainte, procedaţi conform punctelor 2.6.2, 2.7, 2.8, 2.9 şi 2.10.

| 2.6.1. | Fixaţi chinga centurii de siguranţă în jurul dispozitivului în poziţia aproximativ corectă prezentată în figurile 2 şi 3, iar apoi cuplaţi catarama. |
| --- | --- |

2.6.1.

Fixaţi chinga centurii de siguranţă în jurul dispozitivului în poziţia aproximativ corectă prezentată în figurile 2 şi 3, iar apoi cuplaţi catarama.

| 2.6.2. | Fixaţi chinga abdominală a centurii de siguranţă în poziţia aproximativ corectă în jurul părţii inferioare a dispozitivului pe o rază de 150 mm ca în figura 3, iar apoi cuplaţi catarama. |
| --- | --- |

2.6.2.

Fixaţi chinga abdominală a centurii de siguranţă în poziţia aproximativ corectă în jurul părţii inferioare a dispozitivului pe o rază de 150 mm ca în figura 3, iar apoi cuplaţi catarama.

| 2.7. | Asiguraţi-vă că dispozitivul este poziţionat cu axa acestuia pe axa aparentă a poziţiei pe scaun ± 25 mm cu axa acestuia paralelă cu axa vehiculului. |
| --- | --- |

2.7.

Asiguraţi-vă că dispozitivul este poziţionat cu axa acestuia pe axa aparentă a poziţiei pe scaun ± 25 mm cu axa acestuia paralelă cu axa vehiculului.

| 2.8. | Asiguraţi-vă că este îndepărtat orice surplus de chingi. Folosiţi o forţă suficientă pentru a îndepărta surplusul, nu încercaţi să întindeţi chingile. |
| --- | --- |

2.8.

Asiguraţi-vă că este îndepărtat orice surplus de chingi. Folosiţi o forţă suficientă pentru a îndepărta surplusul, nu încercaţi să întindeţi chingile.

| 2.9. | Împingeţi în spate pe centrul părţii anterioare a dispozitivului cu o forţă de 100 N ± 10 N, aplicată paralel cu suprafaţa inferioară, iar apoi eliberaţi. |
| --- | --- |

2.9.

Împingeţi în spate pe centrul părţii anterioare a dispozitivului cu o forţă de 100 N ± 10 N, aplicată paralel cu suprafaţa inferioară, iar apoi eliberaţi.

| 2.10. | Împingeţi vertical în jos pe centrul suprafeţei superioare a dispozitivului cu o forţă de 100 N ± 10 N, iar apoi eliberaţi. |
| --- | --- |

2.10.

Împingeţi vertical în jos pe centrul suprafeţei superioare a dispozitivului cu o forţă de 100 N ± 10 N, iar apoi eliberaţi.

3.   CERINŢE

| 3.1. | Baza dispozitivului va intra în contact atât cu părţile frontale, cât şi cu cele posterioare ale suprafeţei pernei scaunului. Dacă acest contact nu este realizat datorită spaţiului de acces la centură din dispozitivul pentru testare, acest spaţiu poate fi umplut până se atinge suprafaţa de jos a dispozitivului pentru testare. |
| --- | --- |

3.1.

Baza dispozitivului va intra în contact atât cu părţile frontale, cât şi cu cele posterioare ale suprafeţei pernei scaunului. Dacă acest contact nu este realizat datorită spaţiului de acces la centură din dispozitivul pentru testare, acest spaţiu poate fi umplut până se atinge suprafaţa de jos a dispozitivului pentru testare.

| 3.2. | Porţiunea abdominală a centurii va atinge dispozitivul pe ambele părţi în spatele traiectului centurii sub-abdominale (a se vedea figura 3). |
| --- | --- |

3.2.

Porţiunea abdominală a centurii va atinge dispozitivul pe ambele părţi în spatele traiectului centurii sub-abdominale (a se vedea figura 3).

| 3.3. | Dacă cerinţele de mai sus nu se potrivesc cu reglajele indicate la punctele 2.1, 2.2 şi 2.3, ancorajele pentru scaun, spătar şi centură de siguranţă pot fi reglate într-o poziţie alternativă indicată de către producător pentru o folosire normală, caz în care procedura de instalare de mai sus se va repeta iar cerinţele vor fi din nou verificate şi îndeplinite. Informaţii privind această poziţie alternativă vor fi incluse în tabelul 1 din apendicele 3 la prezenta anexă. |
| --- | --- |

3.3.

Dacă cerinţele de mai sus nu se potrivesc cu reglajele indicate la punctele 2.1, 2.2 şi 2.3, ancorajele pentru scaun, spătar şi centură de siguranţă pot fi reglate într-o poziţie alternativă indicată de către producător pentru o folosire normală, caz în care procedura de instalare de mai sus se va repeta iar cerinţele vor fi din nou verificate şi îndeplinite. Informaţii privind această poziţie alternativă vor fi incluse în tabelul 1 din apendicele 3 la prezenta anexă.

Figura 1

Specificaţiile dispozitivului

Image

Figura 2

Instalarea dispozitivului pe scaunul vehiculului (a se vedea punctul 2.6.1)

Image

Figura 3

Verificarea compatibilităţii (a se vedea punctele 2.6.1 şi 3.2)

Image

Prezentată doar centura abdominală

Apendicele 2

DISPOZIŢII PRIVIND INSTALAREA SISTEMELOR ISOFIX DE PRINDERE PENTRU COPII, CU FAŢA ÎNAINTE ŞI ÎNAPOI, DE CATEGORIILE UNIVERSAL ŞI SEMI-UNIVERSAL INSTALATE PE POZIŢIILE ISOFIX

1.   PREVEDERI GENERALE

| 1.1. | Procedura de testare şi cerinţele din prezentul apendice vor fi utilizate pentru a determina adecvarea poziţiilor ISOFIX pentru instalarea sistemelor ISOFIX de prindere pentru copii, de categoriile universal şi semi-universal. |
| --- | --- |

1.1.

Procedura de testare şi cerinţele din prezentul apendice vor fi utilizate pentru a determina adecvarea poziţiilor ISOFIX pentru instalarea sistemelor ISOFIX de prindere pentru copii, de categoriile universal şi semi-universal.

| 1.2. | Testele pot fi realizate în vehicul sau într-o parte reprezentativă a vehiculului. |
| --- | --- |

1.2.

Testele pot fi realizate în vehicul sau într-o parte reprezentativă a vehiculului.

2.   PROCEDURA DE TESTARE

Pentru fiecare poziţie ISOFIX, după cum indică producătorul maşinii, în tabelul 2 din apendicele 3, trebuie verificată posibilitatea fixării dispozitivului (dispozitivelor) de prindere pentru copii (DFC) corespunzătoare:

| 2.1. | La verificarea DFC pe un scaun, acesta trebuie să fie reglat longitudinal în poziţia cât mai joasă şi cât mai în spate. |
| --- | --- |

2.1.

La verificarea DFC pe un scaun, acesta trebuie să fie reglat longitudinal în poziţia cât mai joasă şi cât mai în spate.

| 2.2. | Reglaţi unghiul spătarului după poziţia tehnică menţionată de producător şi tetiera în poziţia cât mai joasă şi cât mai în spate. În absenţa oricărei specificaţii în acest sens, se va folosi un unghi al spătarului corespunzător unui unghi al torsului de 25 de grade de la verticală sau cea mai apropiată poziţie fixă a spătarului conform acestui unghi.
  La verificarea unui DFC pe un scaun din spate, scaunul vehiculului situat în faţa acestui scaun din spate poate fi reglat longitudinal înainte, dar nu mai mult decât poziţia mediană între poziţiile sale cât mai în spate şi cât mai în faţă. Unghiul spătarului poate fi de asemenea reglat, dar nu la un unghi mai drept decât unghiul corespunzător unghiului torsului de 15o. |
| --- | --- |

2.2.

Reglaţi unghiul spătarului după poziţia tehnică menţionată de producător şi tetiera în poziţia cât mai joasă şi cât mai în spate. În absenţa oricărei specificaţii în acest sens, se va folosi un unghi al spătarului corespunzător unui unghi al torsului de 25 de grade de la verticală sau cea mai apropiată poziţie fixă a spătarului conform acestui unghi.

La verificarea unui DFC pe un scaun din spate, scaunul vehiculului situat în faţa acestui scaun din spate poate fi reglat longitudinal înainte, dar nu mai mult decât poziţia mediană între poziţiile sale cât mai în spate şi cât mai în faţă. Unghiul spătarului poate fi de asemenea reglat, dar nu la un unghi mai drept decât unghiul corespunzător unghiului torsului de 15o.

| 2.3. | Întindeţi o pânză de bumbac pe spătar şi pernă. |
| --- | --- |

2.3.

Întindeţi o pânză de bumbac pe spătar şi pernă.

| 2.4. | Poziţionaţi DFC în poziţia ISOFIX. |
| --- | --- |

2.4.

Poziţionaţi DFC în poziţia ISOFIX.

| 2.5. | Împingeţi spre sistemul de ancoraje ISOFIX, pe centrul dintre ancorajele ISOFIX cu o forţă de 100 N ± 10 N, aplicată paralel cu suprafaţa inferioară, iar apoi eliberaţi. |
| --- | --- |

2.5.

Împingeţi spre sistemul de ancoraje ISOFIX, pe centrul dintre ancorajele ISOFIX cu o forţă de 100 N ± 10 N, aplicată paralel cu suprafaţa inferioară, iar apoi eliberaţi.

| 2.6. | Ataşaţi DFC de sistemul de ancoraje ISOFIX. |
| --- | --- |

2.6.

Ataşaţi DFC de sistemul de ancoraje ISOFIX.

| 2.7. | Împingeţi vertical în jos pe centrul suprafeţei superioare a dispozitivului cu o forţă de 100 N ± 10 N, iar apoi eliberaţi. |
| --- | --- |

2.7.

Împingeţi vertical în jos pe centrul suprafeţei superioare a dispozitivului cu o forţă de 100 N ± 10 N, iar apoi eliberaţi.

3.   CERINŢE

Următoarele condiţii pentru testare se aplică doar pentru DFC-urile fixate în poziţia ISOFIX. În aceste condiţii, se cere ca DFC să nu se poată mişca în interiorul şi în afara poziţiilor ISOFIX.

| 3.1. | Trebuie să fie posibilă fixarea DFC fără să se atingă interiorul vehiculului. Baza DFC va avea un unghi de înclinare de 15o ± 10o, deasupra planului orizontal care trece prin sistemul de ancoraje ISOFIX. |
| --- | --- |

3.1.

Trebuie să fie posibilă fixarea DFC fără să se atingă interiorul vehiculului. Baza DFC va avea un unghi de înclinare de 15o ± 10o, deasupra planului orizontal care trece prin sistemul de ancoraje ISOFIX.

| 3.2. | Ancorajul ISOFIX cu curele din partea de sus, dacă există, va rămâne accesibil. |
| --- | --- |

3.2.

Ancorajul ISOFIX cu curele din partea de sus, dacă există, va rămâne accesibil.

| 3.3. | Dacă cerinţele de mai sus nu se potrivesc cu reglajele indicate în punctul 2 de mai sus, sistemele de prindere pentru scaun, spătar şi cap pot fi reglate în poziţii alternative indicate de către producător pentru o folosire normală, caz în care procedura de instalare de mai sus se va repeta, iar cerinţele vor fi verificate şi îndeplinite. Informaţii privind aceste poziţii alternative vor fi incluse în tabelul 2 din apendicele 3 la prezenta anexă. |
| --- | --- |

3.3.

Dacă cerinţele de mai sus nu se potrivesc cu reglajele indicate în punctul 2 de mai sus, sistemele de prindere pentru scaun, spătar şi cap pot fi reglate în poziţii alternative indicate de către producător pentru o folosire normală, caz în care procedura de instalare de mai sus se va repeta, iar cerinţele vor fi verificate şi îndeplinite. Informaţii privind aceste poziţii alternative vor fi incluse în tabelul 2 din apendicele 3 la prezenta anexă.

| 3.4. | Dacă cerinţele de mai sus nu sunt îndeplinite deoarece există accesorii interioare detaşabile, aceste accesorii pot fi îndepărtate, iar apoi cerinţele de la punctul 3 trebuie verificate din nou şi îndeplinite. În acest caz, vor fi incluse informaţii corespunzătoare în tabelul 2 din apendicele 3 la prezenta anexă. |
| --- | --- |

3.4.

Dacă cerinţele de mai sus nu sunt îndeplinite deoarece există accesorii interioare detaşabile, aceste accesorii pot fi îndepărtate, iar apoi cerinţele de la punctul 3 trebuie verificate din nou şi îndeplinite. În acest caz, vor fi incluse informaţii corespunzătoare în tabelul 2 din apendicele 3 la prezenta anexă.

4.   CLASE DE MĂRIME ŞI DISPOZITIVE DE FIXARE PENTRU SISTEMUL DE FIXARE ISOFIX PENTRU COPII (SRC)

| A | – | ISO/F3: SRC pentru copii de înălţime maximă, cu faţa înainte |
| --- | --- | --- |
| B | – | ISO/F2: SRC pentru copii de înălţime redusă, cu faţa înainte |
| B1 | – | ISO/F2X: SRC pentru copii de înălţime redusă, cu faţa înainte |
| C | – | ISO/R3: SRC pentru copii de mărime maximă, cu faţa înapoi |
| D | – | ISO/R2: SRC pentru copii de mărime redusă, cu faţa înapoi |
| E | – | ISO/R1: SRC pentru bebeluşi, cu faţa înapoi |
| F | – | ISO/L1: SRC pentru poziţia cu faţa în lateral stânga (coşuleţ pentru nou-născuţi) |
| G | – | ISO/L2: SRC pentru poziţia cu faţa în lateral dreapta (coşuleţ pentru nou-născuţi) |

A

–

ISO/F3: SRC pentru copii de înălţime maximă, cu faţa înainte

B

–

ISO/F2: SRC pentru copii de înălţime redusă, cu faţa înainte

B1

–

ISO/F2X: SRC pentru copii de înălţime redusă, cu faţa înainte

C

–

ISO/R3: SRC pentru copii de mărime maximă, cu faţa înapoi

D

–

ISO/R2: SRC pentru copii de mărime redusă, cu faţa înapoi

E

–

ISO/R1: SRC pentru bebeluşi, cu faţa înapoi

F

–

ISO/L1: SRC pentru poziţia cu faţa în lateral stânga (coşuleţ pentru nou-născuţi)

G

–

ISO/L2: SRC pentru poziţia cu faţa în lateral dreapta (coşuleţ pentru nou-născuţi)

| Grupa de greutate | Clasa de mărime ISOFIX | Dispozitiv (DFC) |
| --- | --- | --- |
| 0 – până la 10 kg | F | ISO/L1 |
| G | ISO/L2 |
| E | ISO/R1 |
| 0+ – până la 13 kg | C | ISO/R3 |
| D | ISO/R2 |
| E | ISO/R1 |
| I – 9-18 kg | A | ISO/F3 |
| B | ISO/ |
| B1 | ISO/F2X |
| C | ISO/R3 |
| D | ISO/R2 |

Grupa de greutate

Clasa de mărime ISOFIX

Dispozitiv (DFC)

0 – până la 10 kg

F

ISO/L1

G

ISO/L2

E

ISO/R1

0+ – până la 13 kg

C

ISO/R3

D

ISO/R2

E

ISO/R1

I – 9-18 kg

A

ISO/F3

B

ISO/

B1

ISO/F2X

C

ISO/R3

D

ISO/R2

Dispozitivele de mai jos vor fi construite având o greutate între 5 şi 15 kg şi vor avea durabilitatea şi rigiditatea adecvate pentru satisfacerea cerinţelor funcţionale.

4.1.   Husa pentru sistemul de prindere pentru copii de înălţime maximă, cu faţa înainte

Figura 1

ISO/F3 dimensiunile husei pentru un SRC pentru copii de înălţime maximă, cu faţa înainte (înălţime 720 mm) CLASA A DE MĂRIME ISOFIX

Image

Legendă

| 1 | Limitele în direcţiile înainte şi în sus |
| --- | --- |
| 2 | Linia punctată marchează zona în care un picior de susţinere sau ceva similar poate ieşi în afară |
| 3 | N/A |
| 4 | Alte specificaţii privind zona de racorduri sunt menţionate în Regulamentul nr. 44 |

1

Limitele în direcţiile înainte şi în sus

2

Linia punctată marchează zona în care un picior de susţinere sau ceva similar poate ieşi în afară

3

N/A

4

Alte specificaţii privind zona de racorduri sunt menţionate în Regulamentul nr. 44

4.2.   Husa pentru sistemul de fixare pentru copii de înălţime redusă cu faţa înainte

Figura 2

ISO/F2 dimensiunile husei pentru un SRC pentru copii de înălţime redusă, cu faţa înainte (înălţime 650 mm) CLASA B DE MĂRIME ISOFIX

Image

Legendă

| 1 | Limitele în direcţiile înainte şi în sus |
| --- | --- |
| 2 | Linia punctată marchează zona în care un picior de susţinere sau ceva similar poate ieşi în afară |
| 3 | N/A |
| 4 | Alte specificaţii privind zona de racorduri sunt menţionate în Regulamentul nr. 44 |
| 5 | Punctul de ataşare pentru cureaua din partea de sus |

1

Limitele în direcţiile înainte şi în sus

2

Linia punctată marchează zona în care un picior de susţinere sau ceva similar poate ieşi în afară

3

N/A

4

Alte specificaţii privind zona de racorduri sunt menţionate în Regulamentul nr. 44

5

Punctul de ataşare pentru cureaua din partea de sus

4.3.   Husa pentru sistemul de fixare pentru copii de înălţime redusă, cu faţa înainte (a doua versiune, forma posterioară a sistemului)

Figura 3

ISO/F2X dimensiunile husei pentru un SRC (a doua versiune, forma posterioară) pentru copii de înălţime redusă, cu faţa înainte (înălţime 650 mm) CLASA B1 DE MĂRIME ISOFIX

Image

Legendă

| 1 | Limitele în direcţiile înainte şi în sus |
| --- | --- |
| 2 | Linia punctată marchează zona în care un picior de susţinere sau ceva similar poate ieşi în afară |
| 3 | N/A |
| 4 | Alte specificaţii privind zona de racorduri sunt menţionate în Regulamentul nr. 44 |

1

Limitele în direcţiile înainte şi în sus

2

Linia punctată marchează zona în care un picior de susţinere sau ceva similar poate ieşi în afară

3

N/A

4

Alte specificaţii privind zona de racorduri sunt menţionate în Regulamentul nr. 44

4.4.   Husa pentru sistemul de fixare pentru copii de mărime maximă cu faţa înapoi

Figura 4

ISO/R3 dimensiunile husei pentru un SRC pentru copii de mărime maximă, cu faţa înapoi CLASA C DE MĂRIME ISOFIX

Image

Legendă

| 1 | Limitele în direcţiile înainte şi în sus |
| --- | --- |
| 2 | Linia punctată marchează zona în care un picior de susţinere sau ceva similar poate ieşi în afară |
| 3 | Limitarea spre spate (în dreapta figurii) este dată de husa cu faţa înainte din figura 2 |
| 4 | Alte specificaţii privind zona de racorduri sunt menţionate în Regulamentul nr. 44 |

1

Limitele în direcţiile înainte şi în sus

2

Linia punctată marchează zona în care un picior de susţinere sau ceva similar poate ieşi în afară

3

Limitarea spre spate (în dreapta figurii) este dată de husa cu faţa înainte din figura 2

4

Alte specificaţii privind zona de racorduri sunt menţionate în Regulamentul nr. 44

4.5.   Husa pentru sistemele de fixare pentru copii de mărime redusă cu faţa înapoi

Figura 5

ISO/R2 dimensiunile husei pentru un SRC pentru copii de mărime redusă, cu faţa înapoi CLASA D DE MĂRIME ISOFIX

Image

Legendă

| 1 | Limitele în direcţiile înainte şi în sus |
| --- | --- |
| 2 | Linia punctată marchează zona în care un picior de susţinere sau ceva similar poate ieşi în afară |
| 3 | Limitarea spre spate (în dreapta figurii) este dată de husa cu faţa înainte din figura 2 |
| 4 | Alte specificaţii privind zona de racorduri sunt menţionate în Regulamentul nr. 44 |

1

Limitele în direcţiile înainte şi în sus

2

Linia punctată marchează zona în care un picior de susţinere sau ceva similar poate ieşi în afară

3

Limitarea spre spate (în dreapta figurii) este dată de husa cu faţa înainte din figura 2

4

Alte specificaţii privind zona de racorduri sunt menţionate în Regulamentul nr. 44

4.6.   Husa pentru sistemele de fixare pentru bebeluşi cu faţa înapoi

Figura 6

ISO/R1 dimensiunile husei pentru un SRC pentru bebeluşi CLASA E DE MĂRIME ISOFIX

Image

Legendă

| 1 | Limitele în direcţiile înainte şi în sus |
| --- | --- |
| 2 | Linia punctată marchează zona în care un picior de susţinere sau ceva similar poate ieşi în afară |
| 3 | Limitarea spre spate (în dreapta figurii) este dată de husa cu faţa înainte din figura 2 |
| 4 | Alte specificaţii privind zona de racorduri sunt menţionate în Regulamentul nr. 44 |

1

Limitele în direcţiile înainte şi în sus

2

Linia punctată marchează zona în care un picior de susţinere sau ceva similar poate ieşi în afară

3

Limitarea spre spate (în dreapta figurii) este dată de husa cu faţa înainte din figura 2

4

Alte specificaţii privind zona de racorduri sunt menţionate în Regulamentul nr. 44

4.7.   Husa pentru sistemele de fixare pentru copii, cu faţa în lateral

Figura 7

Dimensiunile husei pentru SRC având poziţia cu faţa în lateral – ISO/L1– CLASA F DE MĂRIME ISOFIX sau simetric opusă – ISO/L2 – CLASA G ISOFIX

Image

Legendă

| 1 | Limitele în direcţiile înainte şi în sus |
| --- | --- |
| 2 | Linia punctată marchează zona în care un picior de susţinere sau ceva similar poate ieşi în afară |
| 3 | Limitarea spre spate (în dreapta figurii) este dată de husa cu faţa înainte din figura 2 |
| 4 | Alte specificaţii privind zona de racorduri sunt menţionate în ISO 13216-1, figurile 2 şi 3 |

1

Limitele în direcţiile înainte şi în sus

2

Linia punctată marchează zona în care un picior de susţinere sau ceva similar poate ieşi în afară

3

Limitarea spre spate (în dreapta figurii) este dată de husa cu faţa înainte din figura 2

4

Alte specificaţii privind zona de racorduri sunt menţionate în ISO 13216-1, figurile 2 şi 3

Apendicele 3

Tabelul 1

Tabel cu informaţiile din cartea vehiculului cu privire la adecvarea instalării sistemelor de fixare pentru copii pentru diferite poziţii pe scaun

| Grupa de greutate | Poziţia pe scaun (sau alt loc) |
| --- | --- |
| | Pasager Faţă | Lateral Spate | Centru Spate | Lateral Intermediar | Centru Intermediar |
| grupa 0 | până la 10 kg | | | | | |
| grupa 0+ | până la 13 kg | | | | | |
| grupa I | 9-18 kg | | | | | |
| grupa II | 15-25 kg | | | | | |
| grupa III | 22-36 kg | | | | | |

Grupa de greutate

Poziţia pe scaun (sau alt loc)

Pasager Faţă

Lateral Spate

Centru Spate

Lateral Intermediar

Centru Intermediar

grupa 0

până la 10 kg

grupa 0+

până la 13 kg

grupa I

9-18 kg

grupa II

15-25 kg

grupa III

22-36 kg

Legenda pentru literele care vor fi inserate în tabelul de mai sus:

| U | = | Adecvat pentru sistemele de fixare de categoria „universal” omologate pentru această grupă de greutate. |
| --- | --- | --- |
| UF | = | Adecvat pentru sistemele de fixare de categoria „universal” cu faţa înainte, omologate pentru această grupă de greutate. |
| L | = | Adecvat pentru anumite sisteme de fixare menţionate în lista ataşată. Aceste sisteme de fixare pot fi de categoriile „vehicul specific”, „restricţionat”, sau „semi-universal”. |
| B | = | Sistem de fixare încorporat omologat pentru această grupă de greutate. |
| X | = | Poziţia scaunului inadecvată pentru copiii din această grupă de greutate. |

U

=

Adecvat pentru sistemele de fixare de categoria „universal” omologate pentru această grupă de greutate.

UF

=

Adecvat pentru sistemele de fixare de categoria „universal” cu faţa înainte, omologate pentru această grupă de greutate.

L

=

Adecvat pentru anumite sisteme de fixare menţionate în lista ataşată. Aceste sisteme de fixare pot fi de categoriile „vehicul specific”, „restricţionat”, sau „semi-universal”.

B

=

Sistem de fixare încorporat omologat pentru această grupă de greutate.

X

=

Poziţia scaunului inadecvată pentru copiii din această grupă de greutate.

Tabelul 2

Tabel cu informaţiile din cartea vehiculului cu privire la adecvarea instalării sistemelor ISOFIX de fixare pentru copii pentru diferite poziţii ISOFIX

| Grupa de greutate | Clasa de mărime | Dispozitiv | Poziţiile ISOFIX ale vehiculului |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | Pasager faţă | Lateral spate | Centru spate | Lateral intermediar | Centru intermediar | Alte locuri |
| coşuleţ de mână pentru nou-născuţi | F | ISO/L1 | | | | | | |
| G | ISO/L2 | | | | | | |
| | (1) | | | | | | |
| 0 – până la 10 kg | E | ISO/R1 | | | | | | |
| | | (1) | | | | | | |
| 0+ – până la 13 kg | E | ISO/R1 | | | | | | |
| D | ISO/R2 | | | | | | |
| C | ISO/R3 | | | | | | |
| | (1) | | | | | | |
| I – 9-18 kg | D | ISO/R2 | | | | | | |
| C | ISO/R3 | | | | | | |
| B | ISO/F2 | | | | | | |
| B1 | ISO/F2X | | | | | | |
| A | ISO/F3 | | | | | | |
| | (1) | | | | | | |
| II – 15-25 kg | | (1) | | | | | | |
| III – 22-36 kg | | (1) | | | | | | |

Grupa de greutate

Clasa de mărime

Dispozitiv

Poziţiile ISOFIX ale vehiculului

Pasager faţă

Lateral spate

Centru spate

Lateral intermediar

Centru intermediar

Alte locuri

coşuleţ de mână pentru nou-născuţi

F

ISO/L1

G

ISO/L2

(1)

0 – până la 10 kg

E

ISO/R1

(1)

0+ – până la 13 kg

E

ISO/R1

D

ISO/R2

C

ISO/R3

(1)

I – 9-18 kg

D

ISO/R2

C

ISO/R3

B

ISO/F2

B1

ISO/F2X

A

ISO/F3

(1)

II – 15-25 kg

(1)

III – 22-36 kg

(1)

Legenda pentru literele care vor fi inserate în tabelul de mai sus:

| IUF | = | adecvat pentru sistemele de fixare ISOFIX din faţă de categorie „universal”, omologate pentru această grupă de greutate |
| --- | --- | --- |
| IL | = | adecvat pentru anumite sisteme ISOFIX de fixare pentru copii (SRC) menţionate în lista ataşată. Aceste SRC ISOFIX sunt cele de categoriile „vehicul specific”, „restricţionat”, sau „semi-universal”. |
| X | = | Poziţia ISOFIX inadecvată pentru sistemele de fixare ISOFIX pentru această clasă de mărime şi/sau această grupă de greutate. |

IUF

=

adecvat pentru sistemele de fixare ISOFIX din faţă de categorie „universal”, omologate pentru această grupă de greutate

IL

=

adecvat pentru anumite sisteme ISOFIX de fixare pentru copii (SRC) menţionate în lista ataşată. Aceste SRC ISOFIX sunt cele de categoriile „vehicul specific”, „restricţionat”, sau „semi-universal”.

X

=

Poziţia ISOFIX inadecvată pentru sistemele de fixare ISOFIX pentru această clasă de mărime şi/sau această grupă de greutate.

---

(1)  Pentru SRC care nu poartă identificarea clasei de mărime ISO/XX (A-G), pentru grupa de greutate aplicabilă, producătorul maşinii va indica sistemul (sistemele) ISOFIX de fixare pentru copii specifice pentru vehicul, recomandate pentru fiecare poziţie.

---