# Euroopa Liidu L 267/2007

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 267 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 50. köide12. oktoober 2007 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 267

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

50. köide12. oktoober 2007

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1188/2007, 11. oktoober 2007, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1189/2007, 11. oktoober 2007, põllumajandustoodete kokkuostmisel kohaldatavate tarbimisväärtuse vähendamist kajastavate koefitsientide kehtestamise kohta 2008. majandusaastaks | 3 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1190/2007, 11. oktoober 2007, millega kehtestatakse kokkuostu, ladustamist ja varude müüki hõlmavate sekkumismeetmete rahastamiskulude arvutamisel kasutatavad intressimäärad EAGFi jaoks 2008. eelarveaastaks | 5 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1191/2007, 11. oktoober 2007, millega kehtestatakse 2006/2007. turustusaastaks erand määrusest (EÜ) nr 1623/2000, milles sätestatakse veinituru ühist korraldust käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad turumehhanismide osas | 7 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1192/2007, 11. oktoober 2007, millega määratakse kindlaks töötlemata kujul eksporditava valge suhkru ja toorsuhkru eksporditoetused | 8 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1193/2007, 11. oktoober 2007, millega kehtestatakse määrusega (EÜ) nr 900/2007 ettenähtud alalise pakkumismenetluse raames makstava valge suhkru eksporditoetuse maksimumsumma | 10 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1194/2007, 11. oktoober 2007, millega kehtestatakse määrusega (EÜ) nr 1060/2007 ette nähtud alalise pakkumismenetluse raames makstava valge suhkru eksporditoetuse maksimumsumma | 11 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1195/2007, 11. oktoober 2007, millega Portugali lipu all sõitvatel laevadel keelatakse meriahvena püük ICES V püügipiirkonna EÜ ja rahvusvahelistes vetes ning ICES XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelistes vetes | 12 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1196/2007, 11. oktoober 2007, millega Belgia lipu all sõitvatel laevadel keelatakse kammellaste püük IIa ja IV püügipiirkonna EÜ vetes | 14 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1188/2007, 11. oktoober 2007, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1189/2007, 11. oktoober 2007, põllumajandustoodete kokkuostmisel kohaldatavate tarbimisväärtuse vähendamist kajastavate koefitsientide kehtestamise kohta 2008. majandusaastaks

3

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1190/2007, 11. oktoober 2007, millega kehtestatakse kokkuostu, ladustamist ja varude müüki hõlmavate sekkumismeetmete rahastamiskulude arvutamisel kasutatavad intressimäärad EAGFi jaoks 2008. eelarveaastaks

5

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1191/2007, 11. oktoober 2007, millega kehtestatakse 2006/2007. turustusaastaks erand määrusest (EÜ) nr 1623/2000, milles sätestatakse veinituru ühist korraldust käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad turumehhanismide osas

7

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1192/2007, 11. oktoober 2007, millega määratakse kindlaks töötlemata kujul eksporditava valge suhkru ja toorsuhkru eksporditoetused

8

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1193/2007, 11. oktoober 2007, millega kehtestatakse määrusega (EÜ) nr 900/2007 ettenähtud alalise pakkumismenetluse raames makstava valge suhkru eksporditoetuse maksimumsumma

10

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1194/2007, 11. oktoober 2007, millega kehtestatakse määrusega (EÜ) nr 1060/2007 ette nähtud alalise pakkumismenetluse raames makstava valge suhkru eksporditoetuse maksimumsumma

11

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1195/2007, 11. oktoober 2007, millega Portugali lipu all sõitvatel laevadel keelatakse meriahvena püük ICES V püügipiirkonna EÜ ja rahvusvahelistes vetes ning ICES XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelistes vetes

12

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1196/2007, 11. oktoober 2007, millega Belgia lipu all sõitvatel laevadel keelatakse kammellaste püük IIa ja IV püügipiirkonna EÜ vetes

14

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | SOOVITUSED |
| | | 2007/657/EÜ |
| | * | Komisjoni soovitus, 11. oktoober 2007, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2004/109/EÜ osutatud korraldatud teabe tsentraliseeritud salvestamiseks ettenähtud ametlikult kindlaksmääratud süsteemide elektroonilise võrgu kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 4607 all)

   (
  1
  ) | 16 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

SOOVITUSED

2007/657/EÜ

*

Komisjoni soovitus, 11. oktoober 2007, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2004/109/EÜ osutatud korraldatud teabe tsentraliseeritud salvestamiseks ettenähtud ametlikult kindlaksmääratud süsteemide elektroonilise võrgu kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 4607 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 4607 all)

1

16

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 12.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 267/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 267/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1188/2007,

11. oktoober 2007,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 12. oktoobril 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 11. oktoober 2007

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 756/2007 (ELT L 172, 30.6.2007, lk 41).

1

---

LISA

Komisjoni 11. oktoobri 2007. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MA | 74,5 |
| MK | 29,3 |
| TR | 118,5 |
| ZZ | 74,1 |
| 0707 00 05 | JO | 162,5 |
| TR | 152,4 |
| ZZ | 157,5 |
| 0709 90 70 | TR | 117,1 |
| ZZ | 117,1 |
| 0805 50 10 | AR | 68,5 |
| TR | 85,3 |
| UY | 81,6 |
| ZA | 60,1 |
| ZW | 52,6 |
| ZZ | 69,6 |
| 0806 10 10 | BR | 277,6 |
| IL | 284,6 |
| MK | 44,5 |
| TR | 125,2 |
| US | 284,6 |
| ZZ | 203,3 |
| 0808 10 80 | AR | 90,2 |
| AU | 188,0 |
| CL | 120,4 |
| MK | 13,8 |
| NZ | 87,0 |
| US | 101,2 |
| ZA | 92,8 |
| ZZ | 99,1 |
| 0808 20 50 | CN | 67,6 |
| TR | 123,3 |
| ZA | 65,4 |
| ZZ | 85,4 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MA

74,5

MK

29,3

TR

118,5

ZZ

74,1

0707 00 05

JO

162,5

TR

152,4

ZZ

157,5

0709 90 70

TR

117,1

ZZ

117,1

0805 50 10

AR

68,5

TR

85,3

UY

81,6

ZA

60,1

ZW

52,6

ZZ

69,6

0806 10 10

BR

277,6

IL

284,6

MK

44,5

TR

125,2

US

284,6

ZZ

203,3

0808 10 80

AR

90,2

AU

188,0

CL

120,4

MK

13,8

NZ

87,0

US

101,2

ZA

92,8

ZZ

99,1

0808 20 50

CN

67,6

TR

123,3

ZA

65,4

ZZ

85,4

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 12.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 267/3 |
| --- | --- | --- | --- |

12.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 267/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1189/2007,

11. oktoober 2007,

põllumajandustoodete kokkuostmisel kohaldatavate tarbimisväärtuse vähendamist kajastavate koefitsientide kehtestamise kohta 2008. majandusaastaks

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 2. august 1978. aasta määrust (EMÜ) nr 1883/78, millega kehtestatakse üldeeskirjad sekkumise finantseerimiseks Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi tagatisrahastust, (1) eriti selle artikli 8 lõike 1 teist lauset,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt nõukogu 21. juuni 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1290/2005 (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta) (2) artikli 3 lõike 1 punktile b rahastatakse sekkumismeetmeid põllumajandusturgude reguleerimiseks Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (EAGF). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt nõukogu 21. juuni 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1290/2005 (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta) (2) artikli 3 lõike 1 punktile b rahastatakse sekkumismeetmeid põllumajandusturgude reguleerimiseks Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (EAGF).

| (2) | Määruse (EMÜ) nr 1883/78 artikli 8 kohaselt peab riiklikesse sekkumisladudesse ladustatavate põllumajandustoodete kokkuostmisel nende tarbimisväärtust vähendama. Väärtuse vähendamist kajastav protsendimäär ei tohi ületada iga kõnealuse toote ostuhinna ja prognoositava müügihinna vahet. Iga toote puhul rakendatav protsendimäär tuleb kindlaks määrata enne majandusaasta algust. Komisjon võib kokkuostu ajal tarbimisväärtuse vähendamist piirata väärtuse vähendamist kajastava protsendimäära osani, mis ei tohi siiski jääda alla 70 % kogu tarbimisväärtuse vähendamisest. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EMÜ) nr 1883/78 artikli 8 kohaselt peab riiklikesse sekkumisladudesse ladustatavate põllumajandustoodete kokkuostmisel nende tarbimisväärtust vähendama. Väärtuse vähendamist kajastav protsendimäär ei tohi ületada iga kõnealuse toote ostuhinna ja prognoositava müügihinna vahet. Iga toote puhul rakendatav protsendimäär tuleb kindlaks määrata enne majandusaasta algust. Komisjon võib kokkuostu ajal tarbimisväärtuse vähendamist piirata väärtuse vähendamist kajastava protsendimäära osani, mis ei tohi siiski jääda alla 70 % kogu tarbimisväärtuse vähendamisest.

| (3) | Komisjoni 21. juuni 2006. aasta määruse (EÜ) nr 884/2006, millega kehtestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad nõukogu määrusele (EÜ) nr 1290/2005 Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) riiklikku ladustamist hõlmavate sekkumismeetmete rahastamiseks ja riikliku ladustamise toimingute raamatupidamisarvestuseks liikmesriikide makseasutuste poolt, (3) VIII lisa punktidega 1, 2 ja 3 kehtestatakse tarbimisväärtuse vähendamise arvutamise kord. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni 21. juuni 2006. aasta määruse (EÜ) nr 884/2006, millega kehtestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad nõukogu määrusele (EÜ) nr 1290/2005 Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) riiklikku ladustamist hõlmavate sekkumismeetmete rahastamiseks ja riikliku ladustamise toimingute raamatupidamisarvestuseks liikmesriikide makseasutuste poolt, (3) VIII lisa punktidega 1, 2 ja 3 kehtestatakse tarbimisväärtuse vähendamise arvutamise kord.

| (4) | Seepärast tuleks 2008. majandusaastaks kehtestada teatavate toodete puhul koefitsiendid, mida sekkumisametid kohaldavad igal kuul kõnealuste toodete kokkuostuväärtuse suhtes, nii et ametid saaksid määrata kindlaks vähendamissummad. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks 2008. majandusaastaks kehtestada teatavate toodete puhul koefitsiendid, mida sekkumisametid kohaldavad igal kuul kõnealuste toodete kokkuostuväärtuse suhtes, nii et ametid saaksid määrata kindlaks vähendamissummad.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusfondide komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusfondide komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas loetletud toodete puhul, mille sekkumisametid on riikliku sekkumise eesmärgil ladustanud või üle võtnud 1. oktoobrist 2007 kuni 30. septembrini 2008, kohaldavad sekkumisametid igal kuul ostetud toodete suhtes lisas sätestatud vähenduskoefitsiente.

Artikkel 2

Käesoleva määruse artiklis 1 osutatud vähendamist arvesse võttes saadud kulutuste summad teatatakse komisjonile komisjoni määrusega (EÜ) nr 883/2006 (4) kehtestatud deklaratsioonidega.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. oktoobrist 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 11. oktoober 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 216, 5.8.1978, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 734/2007 (ELT L 169, 29.6.2007, lk 5).

1

(2)  ELT L 209, 11.8.2005, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 378/2007 (ELT L 95, 5.4.2007, lk 1).

2

(3)  ELT L 171, 23.6.2006, lk 35. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 721/2007 (ELT L 164, 26.6.2007, lk 4).

3

(4)  ELT L 171, 23.6.2006, lk 1.

4

---

LISA

Igal kuul kokkuostuväärtuste suhtes kohaldatavad vähenduskoefitsiendid

| Tooted | Koefitsiendid |
| --- | --- |
| Küpsetamiseks sobiv pehme nisu | — |
| Oder | — |
| Mais | — |
| Valge suhkur | 0,10 |
| Koorimata riis | — |
| Alkohol | 0,45 |
| Või | — |
| Lõssipulber | — |

Tooted

Koefitsiendid

Küpsetamiseks sobiv pehme nisu

—

Oder

—

Mais

—

Valge suhkur

0,10

Koorimata riis

—

Alkohol

0,45

Või

—

Lõssipulber

—

---

| 12.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 267/5 |
| --- | --- | --- | --- |

12.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 267/5

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1190/2007,

11. oktoober 2007,

millega kehtestatakse kokkuostu, ladustamist ja varude müüki hõlmavate sekkumismeetmete rahastamiskulude arvutamisel kasutatavad intressimäärad EAGFi jaoks 2008. eelarveaastaks

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 2. augusti 1978. aasta määrust (EMÜ) nr 1883/78, millega kehtestatakse üldeeskirjad sekkumise finantseerimiseks Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi tagatisrahastust, (1) eriti selle artiklit 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt nõukogu 21. juuni 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1290/2005 (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta) (2) artikli 3 lõike 1 punktile b rahastatakse sekkumismeetmeid põllumajandusturgude reguleerimiseks Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (EAGF). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt nõukogu 21. juuni 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1290/2005 (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta) (2) artikli 3 lõike 1 punktile b rahastatakse sekkumismeetmeid põllumajandusturgude reguleerimiseks Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (EAGF).

| (2) | Komisjoni 21. juuni 2006. aasta määruse (EÜ) nr 884/2006 (millega kehtestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad nõukogu määrusele (EÜ) nr 1290/2005 Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) riiklikku ladustamist hõlmavate sekkumismeetmete rahastamiseks ja riikliku ladustamise toimingute raamatupidamisarvestuseks liikmesriikide makseasutuste poolt) (3) artikli 4 lõike 1 punktiga a on ette nähtud, et rahalised kulutused, mida liikmesriigid on teinud toodete ostmiseks ettenähtud fondide käivitamiseks, määratakse kindlaks vastavalt kõnealuse määruse IV lisas esitatud meetodile ühenduse ühtse intressimäära põhjal. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 21. juuni 2006. aasta määruse (EÜ) nr 884/2006 (millega kehtestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad nõukogu määrusele (EÜ) nr 1290/2005 Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) riiklikku ladustamist hõlmavate sekkumismeetmete rahastamiseks ja riikliku ladustamise toimingute raamatupidamisarvestuseks liikmesriikide makseasutuste poolt) (3) artikli 4 lõike 1 punktiga a on ette nähtud, et rahalised kulutused, mida liikmesriigid on teinud toodete ostmiseks ettenähtud fondide käivitamiseks, määratakse kindlaks vastavalt kõnealuse määruse IV lisas esitatud meetodile ühenduse ühtse intressimäära põhjal.

| (3) | Ühenduse ühtne intressimäär vastab määruse (EÜ) nr 884/2006 IV lisa punktis I.2 osutatud liikmesriikide teatisele eelneva kuue kuu jooksul fikseeritud kolme kuu ja kaheteistkümne kuu EURIBORi keskmistele tähtpäevaintressidele paranduskoefitsiendiga vastavalt üks kolmandik ja kaks kolmandikku. Kõnealune määr tuleb kindlaks määrata Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) iga eelarveaasta alguses. |
| --- | --- |

(3)

Ühenduse ühtne intressimäär vastab määruse (EÜ) nr 884/2006 IV lisa punktis I.2 osutatud liikmesriikide teatisele eelneva kuue kuu jooksul fikseeritud kolme kuu ja kaheteistkümne kuu EURIBORi keskmistele tähtpäevaintressidele paranduskoefitsiendiga vastavalt üks kolmandik ja kaks kolmandikku. Kõnealune määr tuleb kindlaks määrata Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) iga eelarveaasta alguses.

| (4) | Juhul kui liikmesriigi teatatud intressimäär on madalam ühenduse ühtsest intressimäärast, määratakse selle liikmesriigi puhul vastavalt määruse (EÜ) nr 884/2006 IV lisa punkti I.2 teisele lõigule siiski kindlaks eriintressimäär. Kui liikmesriik ei edasta intressikulude keskmist määra enne eelarveaasta lõppu, määrab komisjon selle liikmesriigi puhul kindlaks intressimäära ühenduse ühtse intressimäära põhjal. |
| --- | --- |

(4)

Juhul kui liikmesriigi teatatud intressimäär on madalam ühenduse ühtsest intressimäärast, määratakse selle liikmesriigi puhul vastavalt määruse (EÜ) nr 884/2006 IV lisa punkti I.2 teisele lõigule siiski kindlaks eriintressimäär. Kui liikmesriik ei edasta intressikulude keskmist määra enne eelarveaasta lõppu, määrab komisjon selle liikmesriigi puhul kindlaks intressimäära ühenduse ühtse intressimäära põhjal.

| (5) | Võttes arvesse liikmesriikide komisjonile edastatud teavet, tuleks kehtestada EAGFi 2008. eelarveaastal kohaldatavad intressimäärad nimetatud eri tegureid arvestades. |
| --- | --- |

(5)

Võttes arvesse liikmesriikide komisjonile edastatud teavet, tuleks kehtestada EAGFi 2008. eelarveaastal kohaldatavad intressimäärad nimetatud eri tegureid arvestades.

| (6) | Käesolevas määruses ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusfondide komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesolevas määruses ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusfondide komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Nende rahaliste kulutuste puhul, mida liikmesriigid on teinud sekkumistoodete ostmiseks ettenähtud fondide käivitamiseks, ning mis kaetakse Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) 2008. aasta eelarvest, määratakse määruse (EÜ) nr 884/2006 IV lisaga ettenähtud intressimäär, kohaldades kõnealuse määruse artikli 4 lõike 1 punkti a, kindlaks järgmiselt:

| a) | Tšehhi Vabariigi puhul kohaldatakse 3,0 % eriintressimäära; |
| --- | --- |

a)

Tšehhi Vabariigi puhul kohaldatakse 3,0 % eriintressimäära;

| b) | Rootsi puhul kohaldatakse 3,4 % eriintressimäära; |
| --- | --- |

b)

Rootsi puhul kohaldatakse 3,4 % eriintressimäära;

| c) | Kreeka puhul kohaldatakse 3,7 % eriintressimäära; |
| --- | --- |

c)

Kreeka puhul kohaldatakse 3,7 % eriintressimäära;

| d) | Austria puhul kohaldatakse 3,8 % eriintressimäära; |
| --- | --- |

d)

Austria puhul kohaldatakse 3,8 % eriintressimäära;

| e) | Prantsusmaa, Soome ja Leedu puhul kohaldatakse 3,9 % eriintressimäära; |
| --- | --- |

e)

Prantsusmaa, Soome ja Leedu puhul kohaldatakse 3,9 % eriintressimäära;

| f) | Iirimaa puhul kohaldatakse 4,0 % eriintressimäära; |
| --- | --- |

f)

Iirimaa puhul kohaldatakse 4,0 % eriintressimäära;

| g) | Itaalia puhul kohaldatakse 4,1 % eriintressimäära; |
| --- | --- |

g)

Itaalia puhul kohaldatakse 4,1 % eriintressimäära;

| h) | nende liikmesriikide puhul, kelle suhtes eriintressimäära kindlaks ei määratud, kohaldatakse ühenduse ühtset 4,3 % intressimäära. |
| --- | --- |

h)

nende liikmesriikide puhul, kelle suhtes eriintressimäära kindlaks ei määratud, kohaldatakse ühenduse ühtset 4,3 % intressimäära.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. oktoobrist 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 11. oktoober 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 216, 5.8.1978, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 734/2007 (ELT L 169, 29.6.2007, lk 5).

1

(2)  ELT L 209, 11.8.2005, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 378/2007 (ELT L 95, 5.4.2007, lk 1).

2

(3)  ELT L 171, 23.6.2006, lk 35. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 721/2007 (ELT L 164, 26.6.2007, lk 4).

3

---

| 12.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 267/7 |
| --- | --- | --- | --- |

12.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 267/7

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1191/2007,

11. oktoober 2007,

millega kehtestatakse 2006/2007. turustusaastaks erand määrusest (EÜ) nr 1623/2000, milles sätestatakse veinituru ühist korraldust käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad turumehhanismide osas

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1493/1999 veinituru ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artiklit 33,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1493/1999 artiklis 29 on sätestatud võimalus maksta toetust veini vabatahtlikuks destilleerimiseks. Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1623/2000 (2) on ette nähtud kõnealuse destilleerimise rakenduseeskirjad, eelkõige on artikli 63a lõikega 10 ette nähtud tähtpäev, milleks piiritustehasesse tarnitud vein peab olema destilleeritud. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1493/1999 artiklis 29 on sätestatud võimalus maksta toetust veini vabatahtlikuks destilleerimiseks. Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1623/2000 (2) on ette nähtud kõnealuse destilleerimise rakenduseeskirjad, eelkõige on artikli 63a lõikega 10 ette nähtud tähtpäev, milleks piiritustehasesse tarnitud vein peab olema destilleeritud.

| (2) | Teatavates liikmesriikides on veinitootjate sõlmitud lepingud 2006/2007. turustusaastal destilleerimiseks hõlmanud märgatavalt suuremaid koguseid kui tavapäraselt. See on kaasa toonud piiritustehaste ülekoormuse ning seetõttu pole võimalik destilleerimist lõpetada ettenähtud tähtpäevaks. Kõnealuse olukorra leevendamiseks tuleks destilleerimiseks ettenähtud tähtaega pikendada ühe kuu võrra. |
| --- | --- |

(2)

Teatavates liikmesriikides on veinitootjate sõlmitud lepingud 2006/2007. turustusaastal destilleerimiseks hõlmanud märgatavalt suuremaid koguseid kui tavapäraselt. See on kaasa toonud piiritustehaste ülekoormuse ning seetõttu pole võimalik destilleerimist lõpetada ettenähtud tähtpäevaks. Kõnealuse olukorra leevendamiseks tuleks destilleerimiseks ettenähtud tähtaega pikendada ühe kuu võrra.

| (3) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas veinituru korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas veinituru korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Erandina määruse (EÜ) nr 1623/2000 artikli 63a lõikest 10 peavad 2006/2007. turustusaastal destilleerimiseks tarnitud veinid olema destilleeritud hiljemalt järgmise turustusaasta 31. oktoobriks.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 11. oktoober 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 179, 14.7.1999, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1791/2006 (ELT L 363, 20.12.2006, lk 1).

1

(2)  EÜT L 194, 31.7.2000, lk 45. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 923/2007 (ELT L 201, 2.8.2007, lk 9).

2

---

| 12.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 267/8 |
| --- | --- | --- | --- |

12.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 267/8

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1192/2007,

11. oktoober 2007,

millega määratakse kindlaks töötlemata kujul eksporditava valge suhkru ja toorsuhkru eksporditoetused

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. veebruari 2006. aasta määrust (EÜ) nr 318/2006 suhkruturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 33 lõike 2 teist lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 318/2006 artiklis 32 on sätestatud, et kõnealuse määruse artikli 1 lõike 1 punktis b loetletud toodete maailmaturul kehtivate hindade ja ühenduse turul kehtivate hindade vahe võib katta eksporditoetusega. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 318/2006 artiklis 32 on sätestatud, et kõnealuse määruse artikli 1 lõike 1 punktis b loetletud toodete maailmaturul kehtivate hindade ja ühenduse turul kehtivate hindade vahe võib katta eksporditoetusega.

| (2) | Arvestades praegust suhkruturu olukorda, tuleks seepärast kindlaks määrata eksporditoetused kooskõlas määruse (EÜ) nr 318/2006 artiklites 32 ja 33 sätestatud eeskirjade ning teatavate kriteeriumidega. |
| --- | --- |

(2)

Arvestades praegust suhkruturu olukorda, tuleks seepärast kindlaks määrata eksporditoetused kooskõlas määruse (EÜ) nr 318/2006 artiklites 32 ja 33 sätestatud eeskirjade ning teatavate kriteeriumidega.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 318/2006 artikli 33 lõike 2 esimeses lõigus on sätestatud, et eksporditoetused võivad erineda vastavalt sihtkohale, kui olukord maailmaturul või konkreetsed nõuded teatavatel turgudel seda tingivad. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 318/2006 artikli 33 lõike 2 esimeses lõigus on sätestatud, et eksporditoetused võivad erineda vastavalt sihtkohale, kui olukord maailmaturul või konkreetsed nõuded teatavatel turgudel seda tingivad.

| (4) | Toetust tuleks maksta ainult ühenduses vabalt liikuda lubatud toodetele, mis vastavad määruse (EÜ) nr 318/2006 nõuetele. |
| --- | --- |

(4)

Toetust tuleks maksta ainult ühenduses vabalt liikuda lubatud toodetele, mis vastavad määruse (EÜ) nr 318/2006 nõuetele.

| (5) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 318/2006 artikliga 32 ette nähtud eksporditoetusi antakse käesoleva määruse lisas sätestatud toodetele ja kogustele.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 12. oktoobril 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 11. oktoober 2007

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 58, 28.2.2006, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 247/2007 (ELT L 69, 9.3.2007, lk 3).

1

---

LISA

Töötlemata kujul eksporditava valge suhkru ja toorsuhkru eksporditoetused, mis jõustuvad alates 12. oktoobri 2007 (1)

| Tootekood | Sihtkoht | Mõõtühik | Toetuse suurus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1701 11 90 9100 | S00 | eurot 100 kg kohta | 31,34 (2) |
| 1701 11 90 9910 | S00 | eurot 100 kg kohta | 30,09 (2) |
| 1701 12 90 9100 | S00 | eurot 100 kg kohta | 31,34 (2) |
| 1701 12 90 9910 | S00 | eurot 100 kg kohta | 30,09 (2) |
| 1701 91 00 9000 | S00 | eurot 1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta | 0,3407 |
| 1701 99 10 9100 | S00 | eurot 100 kg kohta | 34,07 |
| 1701 99 10 9910 | S00 | eurot 100 kg kohta | 32,72 |
| 1701 99 10 9950 | S00 | eurot 100 kg kohta | 32,72 |
| 1701 99 90 9100 | S00 | eurot 1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta | 0,3407 |
| NB: Sihtkohad on määratletud järgmiselt:







  S00 | — | kõik sihtkohad, välja arvatud järgmised:






  a) | kolmandad riigid: Albaania, Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina, Montenegro, Serbia, Kosovo, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Andorra, Liechtenstein, Püha Tool (Vatikani Linnriik); |

Tootekood

Sihtkoht

Mõõtühik

Toetuse suurus

1701 11 90 9100

S00

eurot 100 kg kohta

31,34 (2)

1701 11 90 9910

S00

eurot 100 kg kohta

30,09 (2)

1701 12 90 9100

S00

eurot 100 kg kohta

31,34 (2)

1701 12 90 9910

S00

eurot 100 kg kohta

30,09 (2)

1701 91 00 9000

S00

eurot 1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta

0,3407

1701 99 10 9100

S00

eurot 100 kg kohta

34,07

1701 99 10 9910

S00

eurot 100 kg kohta

32,72

1701 99 10 9950

S00

eurot 100 kg kohta

32,72

1701 99 90 9100

S00

eurot 1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta

0,3407

NB: Sihtkohad on määratletud järgmiselt:

S00

—

kõik sihtkohad, välja arvatud järgmised:

a)

kolmandad riigid: Albaania, Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina, Montenegro, Serbia, Kosovo, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Andorra, Liechtenstein, Püha Tool (Vatikani Linnriik);

| b) | ELi liikmesriikide territooriumid, mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osad: Gibraltar, Ceuta, Melilla, Livigno ja Campione d’Italia omavalitsusüksused, Helgoland, Gröönimaa, Fääri saared ja need Küprose Vabariigi piirkonnad, mille üle Küprose Vabariigi valitsusel puudub tegelik kontroll. |
| --- | --- |

b)

ELi liikmesriikide territooriumid, mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osad: Gibraltar, Ceuta, Melilla, Livigno ja Campione d’Italia omavalitsusüksused, Helgoland, Gröönimaa, Fääri saared ja need Küprose Vabariigi piirkonnad, mille üle Küprose Vabariigi valitsusel puudub tegelik kontroll.

---

(1)  Käesolevas lisas sätestatud summasid ei kohaldata alates 1. veebruarist 2005 vastavalt nõukogu 22. detsembri 2004. aasta otsusele 2005/45/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu, millega muudetakse Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist 22. juuli 1972. aasta lepingut töödeldud põllumajandustoodete suhtes kohaldatavate sätete osas, sõlmimist ja ajutist kohaldamist (ELT L 23, 26.1.2005, lk 17).

(2)  Kõnealust summat kohaldatakse 92 % saagisega toorsuhkrule. Kui eksporditava toorsuhkru saagis ei ole 92 %, korrutatakse toetuse suurus iga vastava eksporditehingu puhul ümberarvestuskoefitsiendiga, mis saadakse vastavalt määruse (EÜ) nr 318/2006 lisa I punkti III lõikele 3 arvutatud eksporditava toorsuhkru saagise jagamisel arvuga 92.

---

| 12.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 267/10 |
| --- | --- | --- | --- |

12.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 267/10

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1193/2007,

11. oktoober 2007,

millega kehtestatakse määrusega (EÜ) nr 900/2007 ettenähtud alalise pakkumismenetluse raames makstava valge suhkru eksporditoetuse maksimumsumma

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. veebruari 2006. aasta määrust (EÜ) nr 318/2006 suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 33 lõike 2 teist lõiku ja kolmanda lõigu punkti b,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 27. juuli 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 900/2007, mis käsitleb alalist pakkumismenetlust valge suhkru eksporditoetuste kindlaksmääramiseks 2007/2008. turustusaastaks, (2) nõutakse osaliste pakkumismenetluste avaldamist. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 27. juuli 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 900/2007, mis käsitleb alalist pakkumismenetlust valge suhkru eksporditoetuste kindlaksmääramiseks 2007/2008. turustusaastaks, (2) nõutakse osaliste pakkumismenetluste avaldamist.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 900/2007 artikli 8 lõike 1 kohaselt ja pärast 11. oktoober 2007. aastal lõppeva osalise pakkumismenetluse alusel esitatud pakkumiste läbivaatamist on asjakohane kehtestada kõnealuse osalise pakkumismenetluse eksporditoetuse maksimumsumma. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 900/2007 artikli 8 lõike 1 kohaselt ja pärast 11. oktoober 2007. aastal lõppeva osalise pakkumismenetluse alusel esitatud pakkumiste läbivaatamist on asjakohane kehtestada kõnealuse osalise pakkumismenetluse eksporditoetuse maksimumsumma.

| (3) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

11. oktoober 2007. aastal lõppeva osalise pakkumismenetluse eksporditoetuse maksimumsumma määruse (EÜ) nr 900/2007 artikli 1 lõikes 1 osutatud tootele on 37,715 EUR/100 kg.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 12. oktoobril 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 11. oktoober 2007

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 58, 28.2.2006, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 247/2007 (ELT L 69, 9.3.2007, lk 3).

1

(2)  ELT L 196, 28.7.2007, lk 26.

2

---

| 12.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 267/11 |
| --- | --- | --- | --- |

12.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 267/11

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1194/2007,

11. oktoober 2007,

millega kehtestatakse määrusega (EÜ) nr 1060/2007 ette nähtud alalise pakkumismenetluse raames makstava valge suhkru eksporditoetuse maksimumsumma

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. veebruari 2006. aasta määrust (EÜ) nr 318/2006 suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 33 lõike 2 teist lõiku ja kolmanda lõigu punkti b,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 14. septembri 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 1060/2007 millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus Belgia, Tšehhi Vabariigi, Hispaania, Iirimaa, Itaalia, Ungari, Poola, Slovakkia ja Rootsi sekkumisametite valduses oleva suhkru ekspordiks edasimüümiseks (2) nõutakse osaliste pakkumismenetluste avaldamist. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 14. septembri 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 1060/2007 millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus Belgia, Tšehhi Vabariigi, Hispaania, Iirimaa, Itaalia, Ungari, Poola, Slovakkia ja Rootsi sekkumisametite valduses oleva suhkru ekspordiks edasimüümiseks (2) nõutakse osaliste pakkumismenetluste avaldamist.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1060/2007 artikli 4 lõike 1 kohaselt ja pärast 10. oktoober 2007. aastal lõppeva osalise pakkumismenetluse alusel esitatud pakkumiste läbivaatamist on asjakohane kehtestada kõnealuse osalise pakkumismenetluse eksporditoetuse maksimumsumma. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1060/2007 artikli 4 lõike 1 kohaselt ja pärast 10. oktoober 2007. aastal lõppeva osalise pakkumismenetluse alusel esitatud pakkumiste läbivaatamist on asjakohane kehtestada kõnealuse osalise pakkumismenetluse eksporditoetuse maksimumsumma.

| (3) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

10. oktoober 2007. aastal lõppeva osalise pakkumismenetluse eksporditoetuse maksimumsumma määruse (EÜ) nr 1060/2007 artikli 1 lõikes 1 osutatud tootele on 440,31 EUR/t.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 12. oktoobril 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 11. oktoober 2007

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 58, 28.2.2006, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 247/2007 (ELT L 69, 9.3.2007, lk 3).

1

(2)  ELT L 242, 15.9.2007, lk 8.

2

---

| 12.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 267/12 |
| --- | --- | --- | --- |

12.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 267/12

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1195/2007,

11. oktoober 2007,

millega Portugali lipu all sõitvatel laevadel keelatakse meriahvena püük ICES V püügipiirkonna EÜ ja rahvusvahelistes vetes ning ICES XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelistes vetes

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta, (1) eriti selle artikli 26 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem, (2) eriti selle artikli 21 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 41/2007, millega määratakse 2007. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (3) on sätestatud 2007. aasta kvoodid. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 41/2007, millega määratakse 2007. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (3) on sätestatud 2007. aasta kvoodid.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püügiga ammendatud samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või liikmesriigis registreeritud laevadele 2007. aastaks eraldatud kvoot. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püügiga ammendatud samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või liikmesriigis registreeritud laevadele 2007. aastaks eraldatud kvoot.

| (3) | Seetõttu on vaja keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine, |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu on vaja keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas nimetatud liikmesriigile 2007. aastaks eraldatud samas lisas nimetatud kalavaru püügikvoot loetakse ammendunuks kõnealuses lisas kindlaks määratud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük on keelatud samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatele või selles liikmesriigis registreeritud laevadele alates kõnealuses lisas määratud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber laadida ja lossida sellist püütud kalavaru pärast kõnealust kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 11. oktoober 2007

Komisjoni nimel

kalanduse ja merenduse peadirektor

Fokion FOTIADIS

---

(1)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 865/2007 (ELT L 192, 24.7.2007, lk 1).

1

(2)  EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1967/2006 (ELT L 409, 30.12.2006, lk 11), parandatud ELT L 36, 8.2.2007, lk 6.

2

(3)  ELT L 15, 20.1.2007, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 898/2007 (ELT L 196, 28.7.2007, lk 22).

3

---

LISA

| Nr | 52 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Portugal |
| Kalavaru | RED/51214. |
| Liik | Meriahven (Sebastes spp.) |
| Piirkond | ICES V püügipiirkonna EÜ ja rahvusvahelised veed, ICES XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed |
| Kuupäev | 5.9.2007 |

Nr

52

Liikmesriik

Portugal

Kalavaru

RED/51214.

Liik

Meriahven (Sebastes spp.)

Piirkond

ICES V püügipiirkonna EÜ ja rahvusvahelised veed, ICES XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed

Kuupäev

5.9.2007

---

| 12.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 267/14 |
| --- | --- | --- | --- |

12.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 267/14

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1196/2007,

11. oktoober 2007,

millega Belgia lipu all sõitvatel laevadel keelatakse kammellaste püük IIa ja IV püügipiirkonna EÜ vetes

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta, (1) eriti selle artikli 26 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem, (2) eriti selle artikli 21 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 41/2007, millega määratakse 2007. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (3) on sätestatud 2007. aasta kvoodid. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 41/2007, millega määratakse 2007. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (3) on sätestatud 2007. aasta kvoodid.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püügiga ammendatud samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või liikmesriigis registreeritud laevadele 2007. aastaks eraldatud kvoot. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püügiga ammendatud samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või liikmesriigis registreeritud laevadele 2007. aastaks eraldatud kvoot.

| (3) | Seetõttu on vaja keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine, |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu on vaja keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2007. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük on keelatud samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul alates kõnealuses lisas esitatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber laadida ja lossida sellist püütud kalavaru pärast kõnealust kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 11. oktoober 2007

Komisjoni nimel

kalanduse ja merenduse peadirektor

Fokion FOTIADIS

---

(1)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 865/2007 (ELT L 192, 24.7.2007, lk 1).

1

(2)  EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1967/2006 (ELT L 409, 30.12.2006, lk 11), parandatud ELT L 36, 8.2.2007, lk 6.

2

(3)  ELT L 15, 20.1.2007, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 898/2007 (ELT L 196, 28.7.2007, lk 22).

3

---

LISA

| Nr | 53 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Belgia |
| Kalavaru | LEZ/2AC4-C |
| Liik | Kammellased (Lepidorhombus spp.) |
| Piirkond | IIa ja IV püügipiirkonna EÜ veed |
| Kuupäev | 29.8.2007 |

Nr

53

Liikmesriik

Belgia

Kalavaru

LEZ/2AC4-C

Liik

Kammellased (Lepidorhombus spp.)

Piirkond

IIa ja IV püügipiirkonna EÜ veed

Kuupäev

29.8.2007

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

SOOVITUSED

| 12.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 267/16 |
| --- | --- | --- | --- |

12.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 267/16

---

KOMISJONI SOOVITUS,

11. oktoober 2007,

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2004/109/EÜ osutatud korraldatud teabe tsentraliseeritud salvestamiseks ettenähtud ametlikult kindlaksmääratud süsteemide elektroonilise võrgu kohta

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 4607 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/657/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 211 teist taanet,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 2004. aasta direktiiviga 2004/109/EÜ (läbipaistvuse nõuete ühtlustamise kohta teabele, mis kuulub avaldamisele emitentide kohta, kelle väärtpaberid on lubatud reguleeritud turul kauplemisele, ning millega muudetakse direktiivi 2001/34/EÜ) (1) nõutakse, et Euroopa kapitaliturgude integratsiooni aktiivseks edendamiseks tuleb ühenduse tasandil paremini korraldada investorite juurdepääsu emitentide kohta käivale teabele. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 2004. aasta direktiiviga 2004/109/EÜ (läbipaistvuse nõuete ühtlustamise kohta teabele, mis kuulub avaldamisele emitentide kohta, kelle väärtpaberid on lubatud reguleeritud turul kauplemisele, ning millega muudetakse direktiivi 2001/34/EÜ) (1) nõutakse, et Euroopa kapitaliturgude integratsiooni aktiivseks edendamiseks tuleb ühenduse tasandil paremini korraldada investorite juurdepääsu emitentide kohta käivale teabele.

| (2) | Direktiivi 2004/109/EÜ kohaselt peavad liikmesriikide pädevad asutused koostama suunised, et lihtsustada veelgi avalikkuse juurdepääsu teabele, mis tuleb avalikustada vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2003. aasta direktiivile 2003/6/EÜ siseringitehingute ja turgude manipuleerimise (turu kuritarvitamise) kohta, (2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. novembri 2003. aasta direktiivile 2003/71/EÜ väärtpaberite üldsusele pakkumisel või kauplemisele lubamisel avaldatava prospekti ja direktiivi 2001/34/EÜ muutmise kohta (3) ja direktiivile 2004/109/EÜ, ning looma liikmesriike hõlmava ühtse elektroonilise võrgu (edaspidi „elektrooniline võrk”) või elektrooniliste võrkude platvormi, mis seoks liikmeriikide tasandil sellise teabe salvestamiseks määratud eri süsteemid (edaspidi „salvestussüsteemid”). |
| --- | --- |

(2)

Direktiivi 2004/109/EÜ kohaselt peavad liikmesriikide pädevad asutused koostama suunised, et lihtsustada veelgi avalikkuse juurdepääsu teabele, mis tuleb avalikustada vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2003. aasta direktiivile 2003/6/EÜ siseringitehingute ja turgude manipuleerimise (turu kuritarvitamise) kohta, (2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. novembri 2003. aasta direktiivile 2003/71/EÜ väärtpaberite üldsusele pakkumisel või kauplemisele lubamisel avaldatava prospekti ja direktiivi 2001/34/EÜ muutmise kohta (3) ja direktiivile 2004/109/EÜ, ning looma liikmesriike hõlmava ühtse elektroonilise võrgu (edaspidi „elektrooniline võrk”) või elektrooniliste võrkude platvormi, mis seoks liikmeriikide tasandil sellise teabe salvestamiseks määratud eri süsteemid (edaspidi „salvestussüsteemid”).

| (3) | Liikmesriikide pädevad asutused võtsid komisjoni otsusega 2001/527/EÜ (4) loodud Euroopa väärtpaberituru reguleerijate komitee (edaspidi „CESR”) raames 30. juunil 2006 vastu komisjonile esitatava arvamuse, milles nad kinnitasid salvestussüsteeme siduva lihtsa elektroonilise võrgu eelistamist. Sellisele võrgule võiks juurde pääseda ühtse liidese kaudu, mis sisaldaks kõigi ühenduses noteeritud äriühingute loetelu ja suunaks kasutaja edasi vastava salvestussüsteemi lehele. Asjakohaseid andmeid säilitatakse seega edaspidigi riigi tasandil ja puudub vajadus luua ühtset infrastruktuuri, mis dubleeriks kõiki riigi tasandil säilitatavaid asjakohaseid andmeid ja tekitaks liigseid lisakulusid. |
| --- | --- |

(3)

Liikmesriikide pädevad asutused võtsid komisjoni otsusega 2001/527/EÜ (4) loodud Euroopa väärtpaberituru reguleerijate komitee (edaspidi „CESR”) raames 30. juunil 2006 vastu komisjonile esitatava arvamuse, milles nad kinnitasid salvestussüsteeme siduva lihtsa elektroonilise võrgu eelistamist. Sellisele võrgule võiks juurde pääseda ühtse liidese kaudu, mis sisaldaks kõigi ühenduses noteeritud äriühingute loetelu ja suunaks kasutaja edasi vastava salvestussüsteemi lehele. Asjakohaseid andmeid säilitatakse seega edaspidigi riigi tasandil ja puudub vajadus luua ühtset infrastruktuuri, mis dubleeriks kõiki riigi tasandil säilitatavaid asjakohaseid andmeid ja tekitaks liigseid lisakulusid.

| (4) | Käesolevas etapis on asjakohane ette näha vabatahtlikud nõuded, mis tagavad salvestussüsteemide vajaliku paindlikkuse, et kohandada need elektroonilise võrgu toimimisega. |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas etapis on asjakohane ette näha vabatahtlikud nõuded, mis tagavad salvestussüsteemide vajaliku paindlikkuse, et kohandada need elektroonilise võrgu toimimisega.

| (5) | On soovitav, et salvestussüsteemid oleksid vastastikku elektrooniliselt ühendatavad, nii et investoritel ja huvitatud isikutel oleks lihtne juurdepääs ühenduses noteeritud äriühingute finantsteabele. Et tagada sellise elektroonilise võrgu kiire loomine, peaks see põhinema lihtsatel tingimustel, mida soovitavad näiteks liikmesriikide pädevad asutused. Lihtne võrk peaks võimaldama ka lisandväärtusteenuste osutamist investoritele. |
| --- | --- |

(5)

On soovitav, et salvestussüsteemid oleksid vastastikku elektrooniliselt ühendatavad, nii et investoritel ja huvitatud isikutel oleks lihtne juurdepääs ühenduses noteeritud äriühingute finantsteabele. Et tagada sellise elektroonilise võrgu kiire loomine, peaks see põhinema lihtsatel tingimustel, mida soovitavad näiteks liikmesriikide pädevad asutused. Lihtne võrk peaks võimaldama ka lisandväärtusteenuste osutamist investoritele.

| (6) | Selleks et lihtsustada investorite juurdepääsu noteeritud äriühingute finantsteabele, tuleks kutsuda üles kajastama salvestussüsteemides võimaluse korral seotud finantsteavet, mida emitendid avaldavad vastavalt teistele ühenduse või liikmesriikide õigusaktidele. |
| --- | --- |

(6)

Selleks et lihtsustada investorite juurdepääsu noteeritud äriühingute finantsteabele, tuleks kutsuda üles kajastama salvestussüsteemides võimaluse korral seotud finantsteavet, mida emitendid avaldavad vastavalt teistele ühenduse või liikmesriikide õigusaktidele.

| (7) | Liikmesriikide pädevaid asutusi tuleks elektroonilise võrgu tõhusa käivitamise võimaldamise eesmärgil kutsuda CESRi raames ja tihedas koostöös salvestussüsteemidega üles koostama võrgu haldamise lepingu, mis sisaldaks elektroonilise võrgu loomise, toimimise ja rahastamise ning eriti võrgu igapäevase juhtimise eest vastutava asutuse määramise põhitingimusi. |
| --- | --- |

(7)

Liikmesriikide pädevaid asutusi tuleks elektroonilise võrgu tõhusa käivitamise võimaldamise eesmärgil kutsuda CESRi raames ja tihedas koostöös salvestussüsteemidega üles koostama võrgu haldamise lepingu, mis sisaldaks elektroonilise võrgu loomise, toimimise ja rahastamise ning eriti võrgu igapäevase juhtimise eest vastutava asutuse määramise põhitingimusi.

| (8) | On oluline, et salvestussüsteemid saaksid vabalt kindlaks määrata hinnakujunduspoliitika, et tagada oma majanduslik elujõulisus. Samal ajal ei tohiks need oma hinnakujunduspoliitika kaudu teha vahet elektroonilise võrgu kasutajatel ja neil kasutajatel, kellel on juurdepääs salvestussüsteemile riigi tasandil. |
| --- | --- |

(8)

On oluline, et salvestussüsteemid saaksid vabalt kindlaks määrata hinnakujunduspoliitika, et tagada oma majanduslik elujõulisus. Samal ajal ei tohiks need oma hinnakujunduspoliitika kaudu teha vahet elektroonilise võrgu kasutajatel ja neil kasutajatel, kellel on juurdepääs salvestussüsteemile riigi tasandil.

| (9) | Elektroonilise võrgu nõuetekohaseks toimimiseks ja selleks, et tagada samaväärsete teenuste pakkumine kõnealuse võrgu kasutajatele ühenduses, tuleb korraldatud teabe salvestamiseks kehtestada minimaalsed kvaliteedinõuded. On oluline, et salvestussüsteemid tagaksid piisava turvalisuse seoses andmete edastamise, salvestamise ja andmetele juurdepääsuga. Sama tähtis on luua sellised süsteemid, mis tagavad kindluse salvestussüsteemidele esitatud teabe päritolu ja sisu suhtes. Esitatud teabe automaatse elektroonilise märgistamise, kuupäeva ja kellaaja fikseerimise ning edasise töötlemise hõlbustamiseks peaks salvestussüsteemide puhul kaaluma asjakohaste vormingute ja mallide kasutamise kehtestamist. Lisaks tuleks tagada asjakohased päringumehhanismid ja teenuse tugi, et hõlbustada lõppkasutajate juurdepääsu salvestatud teabele. Süsteemi sidususe tagamiseks peaksid võrgus osalevate salvestussüsteemide ja võrgu platvormi igapäevaselt juhtiva asutuse nõuded olema võimalikult sarnased. |
| --- | --- |

(9)

Elektroonilise võrgu nõuetekohaseks toimimiseks ja selleks, et tagada samaväärsete teenuste pakkumine kõnealuse võrgu kasutajatele ühenduses, tuleb korraldatud teabe salvestamiseks kehtestada minimaalsed kvaliteedinõuded. On oluline, et salvestussüsteemid tagaksid piisava turvalisuse seoses andmete edastamise, salvestamise ja andmetele juurdepääsuga. Sama tähtis on luua sellised süsteemid, mis tagavad kindluse salvestussüsteemidele esitatud teabe päritolu ja sisu suhtes. Esitatud teabe automaatse elektroonilise märgistamise, kuupäeva ja kellaaja fikseerimise ning edasise töötlemise hõlbustamiseks peaks salvestussüsteemide puhul kaaluma asjakohaste vormingute ja mallide kasutamise kehtestamist. Lisaks tuleks tagada asjakohased päringumehhanismid ja teenuse tugi, et hõlbustada lõppkasutajate juurdepääsu salvestatud teabele. Süsteemi sidususe tagamiseks peaksid võrgus osalevate salvestussüsteemide ja võrgu platvormi igapäevaselt juhtiva asutuse nõuded olema võimalikult sarnased.

| (10) | Näib olevat vajalik kasutada järkjärgulist lähenemisviisi, et tagada salvestussüsteemide elektroonilise võrgu suutlikkus vastata emitentide ja investorite ootustele pikaajalises perspektiivis, ja eelkõige virtuaalse ühtse kontrollpunkti kasutamise võimalus, et pääseda juurde noteeritud äriühingute avaldatud finantsteabele. Seetõttu on asjakohane ette näha võimalike lahenduste uurimine kõnealuse võrgu laiendamiseks tulevikus. Esialgse võrgu järjepidevuse tagamiseks peaksid uurimist korraldama liikmesriikide pädevad asutused CESRi raames. Selle töö käigus tuleks vähemalt uurida võimalust siduda kõnealune elektrooniline võrk selle elektroonilise võrguga, mida arendavad liikmesriikide äriregistrid ja mida reguleeritakse nõukogu esimese 9. märtsi 1968. aasta direktiiviga 68/151/EMÜ tagatiste kooskõlastamise kohta, mida liikmesriigid nõuavad osanike või aktsionäride ja kolmandate isikute huvide kaitseks äriühingutelt EMÜ asutamislepingu artikli 58 teises lõigu tähenduses, et muuta sellised tagatised ühenduse kõigis osades võrdväärseks. (5) |
| --- | --- |

(10)

Näib olevat vajalik kasutada järkjärgulist lähenemisviisi, et tagada salvestussüsteemide elektroonilise võrgu suutlikkus vastata emitentide ja investorite ootustele pikaajalises perspektiivis, ja eelkõige virtuaalse ühtse kontrollpunkti kasutamise võimalus, et pääseda juurde noteeritud äriühingute avaldatud finantsteabele. Seetõttu on asjakohane ette näha võimalike lahenduste uurimine kõnealuse võrgu laiendamiseks tulevikus. Esialgse võrgu järjepidevuse tagamiseks peaksid uurimist korraldama liikmesriikide pädevad asutused CESRi raames. Selle töö käigus tuleks vähemalt uurida võimalust siduda kõnealune elektrooniline võrk selle elektroonilise võrguga, mida arendavad liikmesriikide äriregistrid ja mida reguleeritakse nõukogu esimese 9. märtsi 1968. aasta direktiiviga 68/151/EMÜ tagatiste kooskõlastamise kohta, mida liikmesriigid nõuavad osanike või aktsionäride ja kolmandate isikute huvide kaitseks äriühingutelt EMÜ asutamislepingu artikli 58 teises lõigu tähenduses, et muuta sellised tagatised ühenduse kõigis osades võrdväärseks. (5)

| (11) | Selleks et võimaldada komisjonil hoolikalt jälgida olukorda ja hinnata edasiste meetmete vajadust, sealhulgas võimalust võtta vastu rakendusmeetmed vastavalt direktiivi 2004/109/EÜ artikli 22 lõikele 2, tuleks paluda liikmesriike esitada komisjonile asjakohane teave, |
| --- | --- |

(11)

Selleks et võimaldada komisjonil hoolikalt jälgida olukorda ja hinnata edasiste meetmete vajadust, sealhulgas võimalust võtta vastu rakendusmeetmed vastavalt direktiivi 2004/109/EÜ artikli 22 lõikele 2, tuleks paluda liikmesriike esitada komisjonile asjakohane teave,

SOOVITAB JÄRGMIST:

I   PEATÜKK

SISU

| 1. | Käesoleva soovituse eesmärk on julgustada liikmesriike tagama vajalike meetmete võtmist direktiivi 2004/109/EÜ artikli 21 lõikes 2 osutatud korraldatud teabe tsentraliseeritud salvestamiseks ettenähtud ametlikult kindlaksmääratud süsteemide (edaspidi „salvestussüsteemid”) tõhusaks ühendamiseks ühendust hõlmava ühtse elektroonilise võrguga, millele on osutatud kõnealuse direktiivi artikli 22 lõike 1 teise lõigu punktis b (edaspidi „elektrooniline võrk”). |
| --- | --- |

1.

Käesoleva soovituse eesmärk on julgustada liikmesriike tagama vajalike meetmete võtmist direktiivi 2004/109/EÜ artikli 21 lõikes 2 osutatud korraldatud teabe tsentraliseeritud salvestamiseks ettenähtud ametlikult kindlaksmääratud süsteemide (edaspidi „salvestussüsteemid”) tõhusaks ühendamiseks ühendust hõlmava ühtse elektroonilise võrguga, millele on osutatud kõnealuse direktiivi artikli 22 lõike 1 teise lõigu punktis b (edaspidi „elektrooniline võrk”).

II   PEATÜKK

ELEKTROONILINE VÕRK

2.   Elektroonilise võrgu haldamise leping

| 2.1. | Liikmesriigid peaksid hõlbustama elektroonilise võrgu loomist ja arendamist selle algetapis, volitades direktiivi 2004/109/EÜ artiklis 24 osutatud pädevaid asutusi koostama otsusega 2001/527/EÜ loodud Euroopa väärtpaberituru reguleerijate komitee (edaspidi „CESR”) raames lepingu elektroonilise võrgu haldamise kohta (edaspidi „haldusleping”). Salvestussüsteemid peaksid olema kõnealuse lepingu koostamisega tihedalt seotud.
  Liikmesriigid peaksid nimetama üksuse, kellel on õigus kõnealust lepingut sõlmida. Seda tehes peaksid nad arvestama salvestussüsteemide, pädevate asutuste või teiste asjakohaste üksuste vastavaid volitusi. |
| --- | --- |

2.1.

Liikmesriigid peaksid hõlbustama elektroonilise võrgu loomist ja arendamist selle algetapis, volitades direktiivi 2004/109/EÜ artiklis 24 osutatud pädevaid asutusi koostama otsusega 2001/527/EÜ loodud Euroopa väärtpaberituru reguleerijate komitee (edaspidi „CESR”) raames lepingu elektroonilise võrgu haldamise kohta (edaspidi „haldusleping”). Salvestussüsteemid peaksid olema kõnealuse lepingu koostamisega tihedalt seotud.

Liikmesriigid peaksid nimetama üksuse, kellel on õigus kõnealust lepingut sõlmida. Seda tehes peaksid nad arvestama salvestussüsteemide, pädevate asutuste või teiste asjakohaste üksuste vastavaid volitusi.

| 2.2. | Halduslepingus tuleks käsitleda vähemalt järgmisi teemasid:






  a) | võrgu platvormi loomine; |
| --- | --- | --- |

2.2.

Halduslepingus tuleks käsitleda vähemalt järgmisi teemasid:

a)

võrgu platvormi loomine;

| b) | elektroonilise võrguga ühinemise tingimused; |
| --- | --- |

b)

elektroonilise võrguga ühinemise tingimused;

| c) | osalemistingimuste täitmata jätmise tagajärjed ja nende tingimuste jõustamise meetodid; |
| --- | --- |

c)

osalemistingimuste täitmata jätmise tagajärjed ja nende tingimuste jõustamise meetodid;

| d) | võrgu platvormi igapäevaselt juhtiva asutuse määramine ja juhtimise suhtes kohaldatavad põhitingimused; |
| --- | --- |

d)

võrgu platvormi igapäevaselt juhtiva asutuse määramine ja juhtimise suhtes kohaldatavad põhitingimused;

| e) | elektroonilise võrgu täiustamise otsustusmehhanism, mis peaks vajaduse korral võtma arvesse kõigi sidusrühmade, sealhulgas lõppkasutajate seisukohti; |
| --- | --- |

e)

elektroonilise võrgu täiustamise otsustusmehhanism, mis peaks vajaduse korral võtma arvesse kõigi sidusrühmade, sealhulgas lõppkasutajate seisukohti;

| f) | rahastamistingimused; |
| --- | --- |

f)

rahastamistingimused;

| g) | vaidluste lahendamise süsteem; |
| --- | --- |

g)

vaidluste lahendamise süsteem;

| h) | lepingu enda muutmise mehhanism. |
| --- | --- |

h)

lepingu enda muutmise mehhanism.

| 2.3. | Liikmesriigid peaksid võtma asjakohaseid meetmeid, et tagada salvestussüsteemide vastavus halduslepingule. |
| --- | --- |

2.3.

Liikmesriigid peaksid võtma asjakohaseid meetmeid, et tagada salvestussüsteemide vastavus halduslepingule.

3.   Elektroonilise võrgu tehnilise koostalitusvõime tingimused

Halduslepingu alusel loodud elektroonilisel võrgul peaksid olema vähemalt järgmised funktsioonid:

| a) | keskne rakendusserver ja keskne andmebaas, mis sisaldab kõigi ühtse liidesega emitentide nimekirja ja võimaldab lõppkasutajal pääseda ligi salvestussüsteemile, kus on vastava emitendiga seotud korraldatud teave; |
| --- | --- |

a)

keskne rakendusserver ja keskne andmebaas, mis sisaldab kõigi ühtse liidesega emitentide nimekirja ja võimaldab lõppkasutajal pääseda ligi salvestussüsteemile, kus on vastava emitendiga seotud korraldatud teave;

| b) | kõigi lõppkasutajate jaoks ühtne juurdepääsupunkt, millele on ligipääs kas keskpunkti või iga üksiku salvestussüsteemi kaudu; |
| --- | --- |

b)

kõigi lõppkasutajate jaoks ühtne juurdepääsupunkt, millele on ligipääs kas keskpunkti või iga üksiku salvestussüsteemi kaudu;

| c) | liidese keelte loend, millega lõppkasutajad saavad tutvuda ühtses juurdepääsupunktis ja mis sisaldab neid suhtluskeeli, mida elektroonilisse võrku kuuluvad salvestussüsteemid liikmesriigis tunnustavad; |
| --- | --- |

c)

liidese keelte loend, millega lõppkasutajad saavad tutvuda ühtses juurdepääsupunktis ja mis sisaldab neid suhtluskeeli, mida elektroonilisse võrku kuuluvad salvestussüsteemid liikmesriigis tunnustavad;

| d) | juurdepääs kõigile dokumentidele, mis on elektroonilisse võrku kuuluvates salvestussüsteemides liikmesriigis kättesaadavad, sealhulgas emitentide poolt direktiivi 2003/6/EÜ, direktiivi 2003/71/EÜ ja teiste ühenduse või liikmesriikide õigusaktide kohaselt avaldatud (kui on avaldatud) teabele; |
| --- | --- |

d)

juurdepääs kõigile dokumentidele, mis on elektroonilisse võrku kuuluvates salvestussüsteemides liikmesriigis kättesaadavad, sealhulgas emitentide poolt direktiivi 2003/6/EÜ, direktiivi 2003/71/EÜ ja teiste ühenduse või liikmesriikide õigusaktide kohaselt avaldatud (kui on avaldatud) teabele;

| e) | vajaduse korral elektroonilise võrgu kaudu kättesaadavate andmete edasise kasutamise võimalus. |
| --- | --- |

e)

vajaduse korral elektroonilise võrgu kaudu kättesaadavate andmete edasise kasutamise võimalus.

4.   Elektroonilises võrgus sisalduvale teabele juurdepääsu hinna määramine

| 4.1. | Salvestussüsteemidel peaks olema õigus kehtestada oma hinnakujunduspoliitika. Need ei tohiks hinnakujunduspoliitika kaudu siiski teha vahet lõppkasutajatel, kes pääsevad nende teabele juurde otse oma vastava riikliku juurdepääsupunkti kaudu, ega nendel, kes pääsevad juurde kaudselt elektroonilise võrgu tagatud ühtse juurdepääsupunkti kaudu. |
| --- | --- |

4.1.

Salvestussüsteemidel peaks olema õigus kehtestada oma hinnakujunduspoliitika. Need ei tohiks hinnakujunduspoliitika kaudu siiski teha vahet lõppkasutajatel, kes pääsevad nende teabele juurde otse oma vastava riikliku juurdepääsupunkti kaudu, ega nendel, kes pääsevad juurde kaudselt elektroonilise võrgu tagatud ühtse juurdepääsupunkti kaudu.

| 4.2. | Salvestussüsteemide puhul tuleks kaaluda investoritele või huvitatud isikutele tasuta juurdepääsu tagamist korraldatud teabele vähemalt teatava ajavahemiku jooksul pärast seda, kui emitent on selle teabe esitanud. |
| --- | --- |

4.2.

Salvestussüsteemide puhul tuleks kaaluda investoritele või huvitatud isikutele tasuta juurdepääsu tagamist korraldatud teabele vähemalt teatava ajavahemiku jooksul pärast seda, kui emitent on selle teabe esitanud.

| 4.3. | Punktid 4.1 ja 4.2 ei hõlma lisandväärtusteenuste osutamist salvestussüsteemide või mis tahes kolmanda isiku poolt, kes kasutab elektroonilise võrgu kaudu kättesaadavat teavet. |
| --- | --- |

4.3.

Punktid 4.1 ja 4.2 ei hõlma lisandväärtusteenuste osutamist salvestussüsteemide või mis tahes kolmanda isiku poolt, kes kasutab elektroonilise võrgu kaudu kättesaadavat teavet.

III   PEATÜKK

MINIMAALSED KVALITEEDINÕUDED

1.   jagu

Üldsätted

| 5. | Liikmesriigid peaksid tagama, et elektroonilisse võrku kuuluvad salvestussüsteemid vastavad käesolevas peatükis sätestatud näidisnõuetega samaväärsetele nõuetele.
  Liikmesriigid peaksid ka tagama, et punkti 2.2 alapunktis d osutatud asutus, mis on määratud vastavalt halduslepingule, vastab 2. ja 3. jaos sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

5.

Liikmesriigid peaksid tagama, et elektroonilisse võrku kuuluvad salvestussüsteemid vastavad käesolevas peatükis sätestatud näidisnõuetega samaväärsetele nõuetele.

Liikmesriigid peaksid ka tagama, et punkti 2.2 alapunktis d osutatud asutus, mis on määratud vastavalt halduslepingule, vastab 2. ja 3. jaos sätestatud nõuetele.

| 6. | Liikmesriigid peaksid tagama, et direktiivi 2004/109/EÜ artikli 2 lõike 1 punktis d määratletud emitentidele kohaldatavaid nõudeid kohaldatakse ka isikute suhtes, kes on taotlenud väärtpaberite reguleeritud turul kauplemisele lubamist ilma emitendi nõusolekuta vastavalt kõnealuse direktiivi artikli 21 lõikele 1. |
| --- | --- |

6.

Liikmesriigid peaksid tagama, et direktiivi 2004/109/EÜ artikli 2 lõike 1 punktis d määratletud emitentidele kohaldatavaid nõudeid kohaldatakse ka isikute suhtes, kes on taotlenud väärtpaberite reguleeritud turul kauplemisele lubamist ilma emitendi nõusolekuta vastavalt kõnealuse direktiivi artikli 21 lõikele 1.

2.   jagu

Turvalisus

7.   Teabeedastuse turvalisus

| 7.1. | Salvestussüsteemide jaoks tuleks välja töötada usaldusväärsed turvasüsteemid, mille eesmärk on tagada nende teabeedastusvahendite turvalisus, mida kasutatakse emitendi ühendamiseks süsteemiga, ja kindlus esitatud teabe päritolus. |
| --- | --- |

7.1.

Salvestussüsteemide jaoks tuleks välja töötada usaldusväärsed turvasüsteemid, mille eesmärk on tagada nende teabeedastusvahendite turvalisus, mida kasutatakse emitendi ühendamiseks süsteemiga, ja kindlus esitatud teabe päritolus.

| 7.2. | Salvestussüsteemi kaudu peaks turvalisuseesmärkidel olema võimalik piirata kasutatavaid teabeedastusvahendeid, kuid see peaks olema suuteline vastu võtma vähemalt elektrooniliselt edastatud teavet, mida antakse edasi süsteemi kaudu, millele emitendil on juurdepääs.
  Kasutatavad teabeedastusvahendid peaksid igal juhul olema kergesti ligipääsetavad, laialt kasutatavad ja üldkättesaadavad odava hinna eest. |
| --- | --- |

7.2.

Salvestussüsteemi kaudu peaks turvalisuseesmärkidel olema võimalik piirata kasutatavaid teabeedastusvahendeid, kuid see peaks olema suuteline vastu võtma vähemalt elektrooniliselt edastatud teavet, mida antakse edasi süsteemi kaudu, millele emitendil on juurdepääs.

Kasutatavad teabeedastusvahendid peaksid igal juhul olema kergesti ligipääsetavad, laialt kasutatavad ja üldkättesaadavad odava hinna eest.

8.   Salvestatud korraldatud teabe terviklikkus

| 8.1. | Salvestussüsteem peaks salvestama teabe turvalisel elektroonilisel kujul ja välja peaksid olema töötatud asjakohased turvasüsteemid, mille eesmärk on vähendada andmelaostuse ja loata juurdepääsu ohtu. |
| --- | --- |

8.1.

Salvestussüsteem peaks salvestama teabe turvalisel elektroonilisel kujul ja välja peaksid olema töötatud asjakohased turvasüsteemid, mille eesmärk on vähendada andmelaostuse ja loata juurdepääsu ohtu.

| 8.2. | Salvestussüsteem peaks tagama, et korraldatud teave, mida ta säilitab emitendilt saadud kujul, on täielik ja et korraldatud teabe sisu ei saa salvestamise ajal muuta.
  Kui salvestussüsteem aktsepteerib teabe esitamist muul viisil kui elektroonilist teabeedastusmeetodit kasutades, peaks salvestussüsteem dokumente elektroonilisteks dokumentideks muundades tagama, et teabe sisu on täielik ja muudatusteta, vastates emitendi esialgu saadetud teabele. |
| --- | --- |

8.2.

Salvestussüsteem peaks tagama, et korraldatud teave, mida ta säilitab emitendilt saadud kujul, on täielik ja et korraldatud teabe sisu ei saa salvestamise ajal muuta.

Kui salvestussüsteem aktsepteerib teabe esitamist muul viisil kui elektroonilist teabeedastusmeetodit kasutades, peaks salvestussüsteem dokumente elektroonilisteks dokumentideks muundades tagama, et teabe sisu on täielik ja muudatusteta, vastates emitendi esialgu saadetud teabele.

| 8.3. | Teavet, mis on saadetud salvestussüsteemi ja avaldatud, ei tohiks salvestussüsteemist ära kustutada. Täiendamise või parandamise vajaduse korral tuleks ära märkida see osa, mida muudetakse või mis lisatakse, ning parandus või täiendus peab olema sellisena identifitseeritav. |
| --- | --- |

8.3.

Teavet, mis on saadetud salvestussüsteemi ja avaldatud, ei tohiks salvestussüsteemist ära kustutada. Täiendamise või parandamise vajaduse korral tuleks ära märkida see osa, mida muudetakse või mis lisatakse, ning parandus või täiendus peab olema sellisena identifitseeritav.

9.   Valideerimine

| 9.1. | Salvestussüsteem peaks suutma esitatud teavet valideerida, st et süsteem peaks võimaldama automaatselt kontrollida esitatud dokumentide tehnilist vastavust nõuetele ja nende vormingute täielikkust ja täpsust. |
| --- | --- |

9.1.

Salvestussüsteem peaks suutma esitatud teavet valideerida, st et süsteem peaks võimaldama automaatselt kontrollida esitatud dokumentide tehnilist vastavust nõuetele ja nende vormingute täielikkust ja täpsust.

| 9.2. | Salvestussüsteem peaks hõlmama süsteeme, mis võimaldavad avastada katkestusi andmete elektroonilisel etteandmisel ja nõuda selliste andmete korduvat edastamist, mida sel ei õnnestunud saatjalt kätte saada. |
| --- | --- |

9.2.

Salvestussüsteem peaks hõlmama süsteeme, mis võimaldavad avastada katkestusi andmete elektroonilisel etteandmisel ja nõuda selliste andmete korduvat edastamist, mida sel ei õnnestunud saatjalt kätte saada.

10.   Usaldusväärne juurdepääs teenustele

| 10.1. | Salvestussüsteemi käsutuses peaks olema turvasüsteemid, et tagada emitentidele ja lõppkasutajatele katkestusteta juurdepääs teenustele ööpäev läbi ja seitse päeva nädalas.
  Iga salvestussüsteemi puhul tuleks kindlaks määrata selle nõuded, tuginedes süsteemi iseärasustele ja konkreetsetele tingimustele, milles see toimib.
  Süsteemide, st olemasolevate serverite ja ribalaiuse jõudlus peaks olema piisav, et toetada emitentide eeldatavaid teabe esitamisega seotud nõudeid ja lõppkasutajate eeldatavaid nõudeid seoses juurdepääsuga salvestatud teabele. |
| --- | --- |

10.1.

Salvestussüsteemi käsutuses peaks olema turvasüsteemid, et tagada emitentidele ja lõppkasutajatele katkestusteta juurdepääs teenustele ööpäev läbi ja seitse päeva nädalas.

Iga salvestussüsteemi puhul tuleks kindlaks määrata selle nõuded, tuginedes süsteemi iseärasustele ja konkreetsetele tingimustele, milles see toimib.

Süsteemide, st olemasolevate serverite ja ribalaiuse jõudlus peaks olema piisav, et toetada emitentide eeldatavaid teabe esitamisega seotud nõudeid ja lõppkasutajate eeldatavaid nõudeid seoses juurdepääsuga salvestatud teabele.

| 10.2. | Salvestussüsteem peaks saama takistada vajaduse korral lühikeseks ajaks juurdepääsu oma süsteemidele, et teha vajalikke hooldustöid või täiendada oma teenuseid. Sellistest katkestustest tuleks võimaluse korral eelnevalt teavitada. |
| --- | --- |

10.2.

Salvestussüsteem peaks saama takistada vajaduse korral lühikeseks ajaks juurdepääsu oma süsteemidele, et teha vajalikke hooldustöid või täiendada oma teenuseid. Sellistest katkestustest tuleks võimaluse korral eelnevalt teavitada.

11.   Edasilükkamiste kinnitamine ja taaste

Salvestussüsteemis peaks olema sisse seatud hindamismenetlus salvestussüsteemi tehniliste probleemide tõttu teabe esitamisel tekkinud edasilükkamiste ja nõuetele mittevastava teabe läbivaatamiseks ning kas kinnitamiseks või keelamiseks. Süsteem peaks tagama ka selliste taastevahendite olemasolu, mis võimaldavad emitendil kasutada teabe esitamiseks ettenähtud süsteemi asemel teisi süsteeme, kui süsteem ise ei ole töökorras. Emitent peaks olema siiski kohustatud esitama oma teabe põhisüsteemi kaudu uuesti, kui viimane on taas töökorda seatud.

12.   Varundamissüsteemid

| 12.1. | Salvestussüsteem peaks olema tehnoloogiliselt sõltumatu ja varustatud asjakohaste varundamissüsteemidega oma teenuste säilitamiseks ja taastamiseks mõistliku aja jooksul. |
| --- | --- |

12.1.

Salvestussüsteem peaks olema tehnoloogiliselt sõltumatu ja varustatud asjakohaste varundamissüsteemidega oma teenuste säilitamiseks ja taastamiseks mõistliku aja jooksul.

| 12.2. | Iga salvestussüsteemi kaudu peaks olema võimalik hinnata selliste varundamissüsteemide laadi, võttes arvesse tarvituselevõetud süsteemide iseärasusi. |
| --- | --- |

12.2.

Iga salvestussüsteemi kaudu peaks olema võimalik hinnata selliste varundamissüsteemide laadi, võttes arvesse tarvituselevõetud süsteemide iseärasusi.

3.   jagu

Kindlus teabe päritolu suhtes

13.   Kindlus teabe päritolu suhtes ja teabe autentsus

| 13.1. | Salvestussüsteem peaks hõlmama usaldusväärseid süsteeme, mille eesmärk on tagada kindlus esitatud teabe päritolu suhtes. Salvestussüsteem peaks veenduma, et saadud teave pärineb autentsest allikast. Salvestussüsteem peaks kontrollima, kas saadud korraldatud finantsteave pärineb otse sellelt isikult või üksuselt, kes on kohustatud teavet esitama, või tema eest teavet esitama volitatud isikult või üksuselt. |
| --- | --- |

13.1.

Salvestussüsteem peaks hõlmama usaldusväärseid süsteeme, mille eesmärk on tagada kindlus esitatud teabe päritolu suhtes. Salvestussüsteem peaks veenduma, et saadud teave pärineb autentsest allikast. Salvestussüsteem peaks kontrollima, kas saadud korraldatud finantsteave pärineb otse sellelt isikult või üksuselt, kes on kohustatud teavet esitama, või tema eest teavet esitama volitatud isikult või üksuselt.

| 13.2. | Salvestussüsteem peaks olema suuteline kinnitama elektrooniliselt dokumendi kättesaamist. Salvestussüsteem peaks kas kinnitama esitatud teabe valideerimist või teatama esitatud teabe tagasilükkamisest ja nimetama selle põhjused ning sel peaks olema nn tunnustamisfunktsioon. |
| --- | --- |

13.2.

Salvestussüsteem peaks olema suuteline kinnitama elektrooniliselt dokumendi kättesaamist. Salvestussüsteem peaks kas kinnitama esitatud teabe valideerimist või teatama esitatud teabe tagasilükkamisest ja nimetama selle põhjused ning sel peaks olema nn tunnustamisfunktsioon.

14.   Kasutaja autentimine

Salvestussüsteemi turvameetmed peaksid tagama teabeesitaja vastavuse kindlakstegemise või vahendid, et kontrollida, kas isikul on lubatud saata vastavat teavet. Salvestussüsteemis peaks olema võimalik kehtestada digitaalallkirjade, pääsukoodide või teiste piisavat kindlust tagavate asjakohaste meetmete kasutamine.

15.   Korraldatud teabe sisu terviklikkuse tagamise vajadus

Salvestussüsteem peaks tagama, et puudub igasugune andmelaostuse või esialgse teabe juhusliku või pahatahtliku muutmise märkimisväärne oht ja et selgitatakse välja kõik muudatused.

4.   jagu

Aja fikseerimine

16.   Elektrooniline märgistamine ning kuupäeva ja kellaaja fikseerimine

| 16.1. | Salvestussüsteem peaks suutma automaatselt märgistada elektrooniliselt esitatud teavet ning lisada märke kuupäeva ja kellaaja kohta. |
| --- | --- |

16.1.

Salvestussüsteem peaks suutma automaatselt märgistada elektrooniliselt esitatud teavet ning lisada märke kuupäeva ja kellaaja kohta.

| 16.2. | Salvestussüsteemis peaks olema võimalik kehtestada teabe esitamiseks kindlaksmääratud vormingud ja mallid, mis võimaldavad kasutada otsetöötlustehnoloogiat.
  Konkreetsete vormingute kehtestamise korral peaks salvestussüsteem kasutama teabe esitamiseks siiski avatud ülesehitusega süsteeme ja aktsepteerima vähemalt järgmisi vorminguid:






  a) | faili vormingud ja edastusprotokollid, mida ei ole patenditud ja mis väldivad ühe müüja tarkvararakenduste kasutamist; |
| --- | --- | --- |

16.2.

Salvestussüsteemis peaks olema võimalik kehtestada teabe esitamiseks kindlaksmääratud vormingud ja mallid, mis võimaldavad kasutada otsetöötlustehnoloogiat.

Konkreetsete vormingute kehtestamise korral peaks salvestussüsteem kasutama teabe esitamiseks siiski avatud ülesehitusega süsteeme ja aktsepteerima vähemalt järgmisi vorminguid:

a)

faili vormingud ja edastusprotokollid, mida ei ole patenditud ja mis väldivad ühe müüja tarkvararakenduste kasutamist;

| b) | laialt kasutatavad ja tunnustatud patentvormingud. |
| --- | --- |

b)

laialt kasutatavad ja tunnustatud patentvormingud.

Mallide kehtestamise korral peaks salvestussüsteem tagama, et need on kergesti ligipääsetavad ning võimaluse korral tuleks need ühitada mallidega, mida kasutatakse sama korraldatud teabe esitamiseks pädevale asutusele.

| 16.3. | Teabe sisestamisel salvestussüsteemi tuleks sellele märkida kuupäev ja kellaaeg, isegi kui pädev asutus on kontrollinud teavet enne selle sisestamist salvestussüsteemi (eelkontroll) või kavatseb seda hiljem kontrollida (järelkontroll). |
| --- | --- |

16.3.

Teabe sisestamisel salvestussüsteemi tuleks sellele märkida kuupäev ja kellaaeg, isegi kui pädev asutus on kontrollinud teavet enne selle sisestamist salvestussüsteemi (eelkontroll) või kavatseb seda hiljem kontrollida (järelkontroll).

5.   jagu

Lõppkasutajate lihtne juurdepääs

17.   Teabe esitamine

Salvestussüsteem peaks oma teenuste pakkumisel lõppkasutajatele tegema vahet juriidilise kohustuse kohaselt esitataval korraldatud finantsteabel ja igasugusel täiendaval lisandväärtusteenusel, mida salvestussüsteem pakub.

18.   Keeled

| 18.1. | Salvestussüsteem peaks võimaldama ja soodustama juurdepääsu kõigile emitendi esitatud teabe olemasolevatele eri keeleversioonidele. Juurdepääs kõigile keeleversioonidele ei tähenda siiski seda, et salvestussüsteem peaks tõlkima teabe mõnda muude keelde kui see, milles emitent teabe esitas. |
| --- | --- |

18.1.

Salvestussüsteem peaks võimaldama ja soodustama juurdepääsu kõigile emitendi esitatud teabe olemasolevatele eri keeleversioonidele. Juurdepääs kõigile keeleversioonidele ei tähenda siiski seda, et salvestussüsteem peaks tõlkima teabe mõnda muude keelde kui see, milles emitent teabe esitas.

| 18.2. | Salvestussüsteemi päringumehhanismid peaksid olema päritoluliikmesriigi pädevate asutuste tunnustatud keeles ja vähemalt rahvusvahelises rahanduses üldiselt kasutatavas keeles. |
| --- | --- |

18.2.

Salvestussüsteemi päringumehhanismid peaksid olema päritoluliikmesriigi pädevate asutuste tunnustatud keeles ja vähemalt rahvusvahelises rahanduses üldiselt kasutatavas keeles.

19.   Tehniline juurdepääsetavus

| 19.1. | Salvestussüsteem peaks salvestatud teabele juurdepääsuks kasutama avatud ülesehitusega süsteeme. Salvestussüsteem peaks kõnealuste süsteemide kavandamisel tagama, et tema süsteemid võimaldavad või on suutelised võimaldama tehnilist koostalitlusvõimet teiste salvestussüsteemidega samas liikmesriigis või teistes liikmesriikides. |
| --- | --- |

19.1.

Salvestussüsteem peaks salvestatud teabele juurdepääsuks kasutama avatud ülesehitusega süsteeme. Salvestussüsteem peaks kõnealuste süsteemide kavandamisel tagama, et tema süsteemid võimaldavad või on suutelised võimaldama tehnilist koostalitlusvõimet teiste salvestussüsteemidega samas liikmesriigis või teistes liikmesriikides.

| 19.2. | Salvestussüsteem peaks tegema teabe lõppkasutajatele kättesaadavaks niipea, kui see on pärast teabe esitamist tehniliselt võimalik, võttes arvesse salvestussüsteemi struktuure ja menetlusi. Salvestussüsteem ei tohiks seda protsessi tahtlikult venitada. |
| --- | --- |

19.2.

Salvestussüsteem peaks tegema teabe lõppkasutajatele kättesaadavaks niipea, kui see on pärast teabe esitamist tehniliselt võimalik, võttes arvesse salvestussüsteemi struktuure ja menetlusi. Salvestussüsteem ei tohiks seda protsessi tahtlikult venitada.

| 19.3. | Salvestussüsteem peaks punktis 10 kirjeldatud tingimuste kohaselt tagama lõppkasutajatele pideva juurdepääsu kogu salvestatud korraldatud teabele. |
| --- | --- |

19.3.

Salvestussüsteem peaks punktis 10 kirjeldatud tingimuste kohaselt tagama lõppkasutajatele pideva juurdepääsu kogu salvestatud korraldatud teabele.

| 19.4. | Salvestussüsteem peaks pakkuma oma kasutajatele teenuse tuge. Salvestussüsteemi pakutava toe tase tuleb otsustada riigi tasandil. |
| --- | --- |

19.4.

Salvestussüsteem peaks pakkuma oma kasutajatele teenuse tuge. Salvestussüsteemi pakutava toe tase tuleb otsustada riigi tasandil.

20.   Lõppkasutajatele kättesaadava teabe vorming

| 20.1. | Salvestussüsteemi valduses olevat korraldatud teavet tuleks säilitada vormingus, mis võimaldab kasutajal oma asukohast olenemata hõlpsasti vaadata, alla laadida ja välja trükkida kogu korraldatud teabe sisu. Juurdepääs korraldatud teabele ei tähenda siiski seda, et salvestussüsteem peab võimaldama selle teabe väljatrükkimist. |
| --- | --- |

20.1.

Salvestussüsteemi valduses olevat korraldatud teavet tuleks säilitada vormingus, mis võimaldab kasutajal oma asukohast olenemata hõlpsasti vaadata, alla laadida ja välja trükkida kogu korraldatud teabe sisu. Juurdepääs korraldatud teabele ei tähenda siiski seda, et salvestussüsteem peab võimaldama selle teabe väljatrükkimist.

| 20.2. | Salvestussüsteem peaks pakkuma lõppkasutajatele võimalust otsida ja tellida salvestatud korraldatud teavet ning teha selle teabega seotud päringuid. |
| --- | --- |

20.2.

Salvestussüsteem peaks pakkuma lõppkasutajatele võimalust otsida ja tellida salvestatud korraldatud teavet ning teha selle teabega seotud päringuid.

| 20.3. | Salvestussüsteem peaks sisestatava korraldatud teabega seoses salvestama asjakohased kontrollandmed. Salvestada tuleks vähemalt järgmised andmed:






  a) | teabe identifitseerimine korraldatud teabena; |
| --- | --- | --- |

20.3.

Salvestussüsteem peaks sisestatava korraldatud teabega seoses salvestama asjakohased kontrollandmed. Salvestada tuleks vähemalt järgmised andmed:

a)

teabe identifitseerimine korraldatud teabena;

| b) | selle emitendi nimi, kellelt korraldatud teave pärineb; |
| --- | --- |

b)

selle emitendi nimi, kellelt korraldatud teave pärineb;

| c) | dokumendi pealkiri; |
| --- | --- |

c)

dokumendi pealkiri;

| d) | korraldatud teabe levitamise kelleaaeg ja kuupäev; |
| --- | --- |

d)

korraldatud teabe levitamise kelleaaeg ja kuupäev;

| e) | dokumendi keel; |
| --- | --- |

e)

dokumendi keel;

| f) | korraldatud teabe liik. |
| --- | --- |

f)

korraldatud teabe liik.

Salvestussüsteem peaks korraldama ja liigitama korraldatud teavet vähemalt vastavalt esimeses lõigus loetletud kontrollandmetele.

Salvestussüsteemil peaks olema võimalik nõuda, et emitendid peavad korraldatud teabe sisestamisel esitama ka vajalikud kontrollandmed.

Salvestussüsteem peaks eelkõige seoses korraldatud teabe liikidega ühtlustama kõnealused kategooriad teiste salvestussüsteemidega vastavalt käesoleva soovituse II peatükis osutatud lepingule.

| 20.4. | Salvestussüsteemil tuleks võimaldada nõuda emitentidelt kindlaksmääratud faili vormingute ja mallide kasutamist. Salvestussüsteem peaks igal juhul aktsepteerima vähemalt järgmisi vorminguid:






  a) | faili vormingud ja edastusprotokollid, mida ei ole patenditud ja mis väldivad ühe müüja tarkvararakenduste kasutamist; |
| --- | --- | --- |

20.4.

Salvestussüsteemil tuleks võimaldada nõuda emitentidelt kindlaksmääratud faili vormingute ja mallide kasutamist. Salvestussüsteem peaks igal juhul aktsepteerima vähemalt järgmisi vorminguid:

a)

faili vormingud ja edastusprotokollid, mida ei ole patenditud ja mis väldivad ühe müüja tarkvararakenduste kasutamist;

| b) | üldiselt kasutatavad ja tunnustatud patentvormingud. |
| --- | --- |

b)

üldiselt kasutatavad ja tunnustatud patentvormingud.

Mallide kehtestamise korral peaks salvestussüsteem tagama, et need on kergesti juurdepääsetavad ning need tuleks ühitada mallidega, mida kasutatakse sama korraldatud teabe esitamiseks pädevale asutusele.

IV   PEATÜKK

SUUNISED ELEKTROONILISE VÕRGU EDASIARENDAMISEKS

| 21. | Liikmesriigid peaksid julgustama pädevaid asutusi koostama 30. septembriks 2010 CESRi raames asjakohased suunised elektroonilise võrgu edasiarendamise kohta. |
| --- | --- |

21.

Liikmesriigid peaksid julgustama pädevaid asutusi koostama 30. septembriks 2010 CESRi raames asjakohased suunised elektroonilise võrgu edasiarendamise kohta.

| 22. | Kõnealustes suunistes tuleks eelkõige uurida järgmiste nõuete teostatavust, sealhulgas tasuvusanalüüsi:






  a) | kõigis elektroonilise võrgu juurdepääsupunktides selliste ühtlustatud päringumehhanismide kasutamine, mis põhinevad mitmetel ühistel otsinguvõtmetel ja kontrollandmeväljadel, ühtlustades seega salvestatud teabe liigitamis- ja identifitseerimismeetodid; |
| --- | --- | --- |

22.

Kõnealustes suunistes tuleks eelkõige uurida järgmiste nõuete teostatavust, sealhulgas tasuvusanalüüsi:

a)

kõigis elektroonilise võrgu juurdepääsupunktides selliste ühtlustatud päringumehhanismide kasutamine, mis põhinevad mitmetel ühistel otsinguvõtmetel ja kontrollandmeväljadel, ühtlustades seega salvestatud teabe liigitamis- ja identifitseerimismeetodid;

| b) | ühtsete andmesisestusvormingute ja -nõuete kasutamine korraldatud teabe sisestamiseks salvestussüsteemi; |
| --- | --- |

b)

ühtsete andmesisestusvormingute ja -nõuete kasutamine korraldatud teabe sisestamiseks salvestussüsteemi;

| c) | korraldatud teabe liikide ühtse loetelu kasutamine salvestussüsteemis; |
| --- | --- |

c)

korraldatud teabe liikide ühtse loetelu kasutamine salvestussüsteemis;

| d) | tehniline ühendus elektroonilise võrguga, mille on töötanud välja direktiiviga 68/151/EMÜ reguleeritavad liikmesriikide äriregistrid; |
| --- | --- |

d)

tehniline ühendus elektroonilise võrguga, mille on töötanud välja direktiiviga 68/151/EMÜ reguleeritavad liikmesriikide äriregistrid;

| e) | elektroonilise võrgu ühiseid elemente teenindava juriidilise üksuse poolt osutatavate teenuste järelevalve usaldamine ühele asutusele, mis koosneb direktiivi 2004/109/EÜ artiklis 24 osutatud pädevate asutuste esindajatest. |
| --- | --- |

e)

elektroonilise võrgu ühiseid elemente teenindava juriidilise üksuse poolt osutatavate teenuste järelevalve usaldamine ühele asutusele, mis koosneb direktiivi 2004/109/EÜ artiklis 24 osutatud pädevate asutuste esindajatest.

Esimese lõigu alapunktis a osutatud ühtlustatud päringumehhanismid peaksid vähemalt tagama võimaluse teostada:

| a) | päringuid, kasutades selliseid ühtseid kategooriamärgendeid, mis lisatakse korraldatud finantsteabele selle sisestamisel salvestussüsteemi, näiteks: emitendi nimi; teabe esitamise kuupäev; emitendi riik; dokumendi pealkiri; tööstus-/kaubandusharu ja korraldatud teabe liik; |
| --- | --- |

a)

päringuid, kasutades selliseid ühtseid kategooriamärgendeid, mis lisatakse korraldatud finantsteabele selle sisestamisel salvestussüsteemi, näiteks: emitendi nimi; teabe esitamise kuupäev; emitendi riik; dokumendi pealkiri; tööstus-/kaubandusharu ja korraldatud teabe liik;

| b) | dünaamilisi või ahelpäringuid; |
| --- | --- |

b)

dünaamilisi või ahelpäringuid;

| c) | mitut riiki hõlmavaid päringuid ühe korraldusega. |
| --- | --- |

c)

mitut riiki hõlmavaid päringuid ühe korraldusega.

Suunistes tuleks esitada ka ühtsed nimekirjad, et kehtestada seoses tööstus-/kaubandusharu ja korraldatud teabe liigiga seoses alamkategooria märgised.

V   PEATÜKK

JÄRELTOIMINGUD JA ADRESSAADID

| 23. | Liikmesriike kutsutakse üles esitama komisjonile aruande käesoleva soovitusega seoses võetud meetmete kohta 31. detsembriks 2008. |
| --- | --- |

23.

Liikmesriike kutsutakse üles esitama komisjonile aruande käesoleva soovitusega seoses võetud meetmete kohta 31. detsembriks 2008.

| 24. | Käesolev soovitus on adresseeritud liikmesriikidele. |
| --- | --- |

24.

Käesolev soovitus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 11. oktoober 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Charlie McCREEVY

---

(1)  ELT L 390, 31.12.2004, lk 38.

1

(2)  ELT L 96, 12.4.2003, lk 16.

2

(3)  ELT L 345, 31.12.2003, lk 64.

3

(4)  EÜT L 191, 13.7.2001, lk 43.

4

(5)  EÜT L 65, 14.3.1968, lk 8. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2006/99/EÜ (ELT L 363, 20.12.2006, lk 137).

5

---