# Euroopan unionin L 244/2007

| | ISSN 1725-261X |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 244 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 50. vuosikerta19. syyskuu 2007 |

ISSN 1725-261X

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 244

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

50. vuosikerta19. syyskuu 2007

---

| Sisältö | | I   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | | Komission asetus (EY) N:o 1070/2007, annettu 18 päivänä syyskuuta 2007, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 1 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 1071/2007, annettu 18 päivänä syyskuuta 2007, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan, läpimitaltaan yli 80 millimetrin kappaleina olevan hiilikoksin (yli 80 mm:n koksin) tuonnissa | 3 |

Sisältö

I   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista

Sivu

ASETUKSET

Komission asetus (EY) N:o 1070/2007, annettu 18 päivänä syyskuuta 2007, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

1

*

Komission asetus (EY) N:o 1071/2007, annettu 18 päivänä syyskuuta 2007, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan, läpimitaltaan yli 80 millimetrin kappaleina olevan hiilikoksin (yli 80 mm:n koksin) tuonnissa

3

| | | II   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista |
| --- | --- | --- |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | | Komissio |
| | | 2007/613/EY |
| | * | Komission päätös, tehty 10 päivänä toukokuuta 2007, toimenpiteistä C 1/06 (ex NN 103/05), jotka Espanja on toteuttanut Chupa Chupsin hyväksi
  (tiedoksiannettu numerolla K(2007) 1710)

   (
  1
  ) | 20 |

II   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista

PÄÄTÖKSET

Komissio

2007/613/EY

*

Komission päätös, tehty 10 päivänä toukokuuta 2007, toimenpiteistä C 1/06 (ex NN 103/05), jotka Espanja on toteuttanut Chupa Chupsin hyväksi
  (tiedoksiannettu numerolla K(2007) 1710)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2007) 1710)

1

20

| | | Oikaisuja |
| --- | --- | --- |
| | | Oikaistaan komission asetus (EY) N:o 1057/2007, annettu 13 päivänä syyskuuta 2007, viinialan vientitukien vahvistamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 2805/95 muuttamisesta (EUVL L 241, 14.9.2007) | 30 |

Oikaisuja

Oikaistaan komission asetus (EY) N:o 1057/2007, annettu 13 päivänä syyskuuta 2007, viinialan vientitukien vahvistamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 2805/95 muuttamisesta (EUVL L 241, 14.9.2007)

30

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista

ASETUKSET

| 19.9.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 244/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 244/1

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1070/2007,

annettu 18 päivänä syyskuuta 2007,

tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon hedelmien ja vihannesten tuontijärjestelmän soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 21 päivänä joulukuuta 1994 annetun komission asetuksen (EY) N:o 3223/94 (1) ja erityisesti sen 4 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 3223/94 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten mukaisesti komission vahvistamista kolmansien maiden tuonnin kiinteiden arvojen perusteista liitteissä määriteltävien tuotteiden ja ajanjaksojen osalta. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 3223/94 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten mukaisesti komission vahvistamista kolmansien maiden tuonnin kiinteiden arvojen perusteista liitteissä määriteltävien tuotteiden ja ajanjaksojen osalta.

| (2) | Edellä mainittujen perusteiden mukaisesti tuonnin kiinteät arvot on vahvistettava tämän asetuksen liitteessä esitetylle tasolle, |
| --- | --- |

(2)

Edellä mainittujen perusteiden mukaisesti tuonnin kiinteät arvot on vahvistettava tämän asetuksen liitteessä esitetylle tasolle,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 3223/94 4 artiklassa tarkoitetut tuonnin kiinteät arvot vahvistetaan liitteessä olevassa taulukossa merkityllä tavalla.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 19 päivänä syyskuuta 2007.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 18 päivänä syyskuuta 2007.

Komission puolesta

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 337, 24.12.1994, s. 66. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 756/2007 (EUVL L 172, 30.6.2007, s. 41).

1

---

LIITE

tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi 18 päivänä syyskuuta 2007 annettuun komission asetukseen

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmannen maan koodi (1) | Tuonnin kiinteä arvo |
| 0702 00 00 | MK | 70,6 |
| XK | 55,1 |
| XS | 45,9 |
| ZZ | 57,2 |
| 0707 00 05 | JO | 151,2 |
| MK | 43,7 |
| TR | 129,2 |
| ZZ | 108,0 |
| 0709 90 70 | TR | 110,1 |
| ZZ | 110,1 |
| 0805 50 10 | AR | 78,5 |
| UY | 83,7 |
| ZA | 64,1 |
| ZZ | 75,4 |
| 0806 10 10 | IL | 51,3 |
| MK | 28,3 |
| TR | 116,2 |
| ZZ | 65,3 |
| 0808 10 80 | AU | 215,7 |
| BR | 117,4 |
| CL | 85,0 |
| CN | 79,8 |
| NZ | 98,0 |
| US | 97,8 |
| ZA | 83,3 |
| ZZ | 111,0 |
| 0808 20 50 | CN | 57,2 |
| TR | 123,0 |
| ZA | 103,8 |
| ZZ | 94,7 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | TR | 152,3 |
| US | 189,2 |
| ZZ | 170,8 |
| 0809 40 05 | BA | 49,8 |
| IL | 110,5 |
| MK | 49,8 |
| TR | 107,3 |
| ZZ | 79,4 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmannen maan koodi (1)

Tuonnin kiinteä arvo

0702 00 00

MK

70,6

XK

55,1

XS

45,9

ZZ

57,2

0707 00 05

JO

151,2

MK

43,7

TR

129,2

ZZ

108,0

0709 90 70

TR

110,1

ZZ

110,1

0805 50 10

AR

78,5

UY

83,7

ZA

64,1

ZZ

75,4

0806 10 10

IL

51,3

MK

28,3

TR

116,2

ZZ

65,3

0808 10 80

AU

215,7

BR

117,4

CL

85,0

CN

79,8

NZ

98,0

US

97,8

ZA

83,3

ZZ

111,0

0808 20 50

CN

57,2

TR

123,0

ZA

103,8

ZZ

94,7

0809 30 10, 0809 30 90

TR

152,3

US

189,2

ZZ

170,8

0809 40 05

BA

49,8

IL

110,5

MK

49,8

TR

107,3

ZZ

79,4

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 1833/2006 (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 19) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

| 19.9.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 244/3 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 244/3

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1071/2007,

annettu 18 päivänä syyskuuta 2007,

väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan, läpimitaltaan yli 80 millimetrin kappaleina olevan hiilikoksin (yli 80 mm:n koksin) tuonnissa

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 7 artiklan,

on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa,

sekä katsoo seuraavaa:

A.   MENETTELY

1.   Menettelyn aloittaminen

| (1) | Komissio ilmoitti 20 päivänä joulukuuta 2006 perusasetuksen 5 artiklan mukaisesti Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistussa ilmoituksessa, jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva ilmoitus’, (2) aloittavansa Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’ tai ’asianomainen maa’, peräisin olevan, läpimitaltaan yli 80 millimetrin kappaleina olevan hiilikoksin, jäljempänä ’yli 80 mm:n koksi’, tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn. |
| --- | --- |

(1)

Komissio ilmoitti 20 päivänä joulukuuta 2006 perusasetuksen 5 artiklan mukaisesti Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistussa ilmoituksessa, jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva ilmoitus’, (2) aloittavansa Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’ tai ’asianomainen maa’, peräisin olevan, läpimitaltaan yli 80 millimetrin kappaleina olevan hiilikoksin, jäljempänä ’yli 80 mm:n koksi’, tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn.

| (2) | Menettely aloitettiin sen jälkeen, kun kolme yhteisön tuottajaa, jäljempänä ’valituksen tekijät’, jotka edustivat huomattavaa osaa, tässä tapauksessa yli 30:tä prosenttia, yli 80 mm:n koksin kokonaistuotannosta yhteisössä, oli jättänyt 20 päivänä marraskuuta 2006 valituksen. Valituksessa esitetty alustava näyttö kyseisen tuotteen polkumyynnistä ja siitä aiheutuneesta aineellisesta vahingosta katsottiin riittäväksi menettelyn aloittamiseksi. |
| --- | --- |

(2)

Menettely aloitettiin sen jälkeen, kun kolme yhteisön tuottajaa, jäljempänä ’valituksen tekijät’, jotka edustivat huomattavaa osaa, tässä tapauksessa yli 30:tä prosenttia, yli 80 mm:n koksin kokonaistuotannosta yhteisössä, oli jättänyt 20 päivänä marraskuuta 2006 valituksen. Valituksessa esitetty alustava näyttö kyseisen tuotteen polkumyynnistä ja siitä aiheutuneesta aineellisesta vahingosta katsottiin riittäväksi menettelyn aloittamiseksi.

| (3) | Kyseiseen tuotteeseen sovellettiin jo polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä kesäkuusta 2000 vuoteen 2004. Toimenpiteet otettiin käyttöön väliaikaisesti komission päätöksellä N:o 1238/2000/EHTY (3) ja lopullisesti komission päätöksellä N:o 2730/2000/EHTY (4), jäljempänä ’aiemmat toimenpiteet’, mutta nämä toimenpiteet suspendoitiin maaliskuussa 2004 komission päätöksellä 2004/264/EY (5) markkinaolosuhteiden tilapäisen muuttumisen vuoksi. Suspensiota jatkettiin neuvoston asetuksella (EY) N:o 2117/2004 (6)joulukuun 15 päivään 2005, jolloin toimenpiteiden voimassaolo päättyi. |
| --- | --- |

(3)

Kyseiseen tuotteeseen sovellettiin jo polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä kesäkuusta 2000 vuoteen 2004. Toimenpiteet otettiin käyttöön väliaikaisesti komission päätöksellä N:o 1238/2000/EHTY (3) ja lopullisesti komission päätöksellä N:o 2730/2000/EHTY (4), jäljempänä ’aiemmat toimenpiteet’, mutta nämä toimenpiteet suspendoitiin maaliskuussa 2004 komission päätöksellä 2004/264/EY (5) markkinaolosuhteiden tilapäisen muuttumisen vuoksi. Suspensiota jatkettiin neuvoston asetuksella (EY) N:o 2117/2004 (6)joulukuun 15 päivään 2005, jolloin toimenpiteiden voimassaolo päättyi.

2.   Menettelyn osapuolet

| (4) | Komissio ilmoitti menettelyn aloittamisesta virallisesti valituksen tekijöille ja muille tiedossa oleville yhteisön tuottajille, Kiinan edustajille, vientiä harjoittaville Kiinan tuottajille sekä tuojille/kauppiaille, käyttäjille ja järjestöille, joita asian tiedettiin koskevan. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää mahdollisuutta tulla kuulluiksi menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. Yksi vientiä harjoittava Kiinan tuottaja, jotkin yhteisön tuottajat ja käyttäjät sekä yksi tuoja ilmaisivat kirjallisesti kantansa asiasta. Mahdollisuus tulla kuulluksi myönnettiin kaikille asianomaisille osapuolille, jotka olivat sitä pyytäneet sekä osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä. |
| --- | --- |

(4)

Komissio ilmoitti menettelyn aloittamisesta virallisesti valituksen tekijöille ja muille tiedossa oleville yhteisön tuottajille, Kiinan edustajille, vientiä harjoittaville Kiinan tuottajille sekä tuojille/kauppiaille, käyttäjille ja järjestöille, joita asian tiedettiin koskevan. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää mahdollisuutta tulla kuulluiksi menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. Yksi vientiä harjoittava Kiinan tuottaja, jotkin yhteisön tuottajat ja käyttäjät sekä yksi tuoja ilmaisivat kirjallisesti kantansa asiasta. Mahdollisuus tulla kuulluksi myönnettiin kaikille asianomaisille osapuolille, jotka olivat sitä pyytäneet sekä osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.

| (5) | Koska tutkimuksen arvioitiin kohdistuvan suureen määrään vientiä harjoittavia tuottajia sekä tuojia, menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa esitettiin polkumyynnin määrittämistä otantamenetelmällä perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(5)

Koska tutkimuksen arvioitiin kohdistuvan suureen määrään vientiä harjoittavia tuottajia sekä tuojia, menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa esitettiin polkumyynnin määrittämistä otantamenetelmällä perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti.

| (6) | Jotta komissio voisi päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen, vientiä harjoittavia tuottajia sekä tuojia pyydettiin ilmoittautumaan ja toimittamaan tietoja menettelyn aloittamista koskevan ilmoituksen mukaisesti. Ainoastaan yksi vientiä harjoittava tuottaja ilmoittautui toimimaan yhteistyössä. Tästä syystä komissio päätti, ettei otosta tarvitsisi tehdä. |
| --- | --- |

(6)

Jotta komissio voisi päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen, vientiä harjoittavia tuottajia sekä tuojia pyydettiin ilmoittautumaan ja toimittamaan tietoja menettelyn aloittamista koskevan ilmoituksen mukaisesti. Ainoastaan yksi vientiä harjoittava tuottaja ilmoittautui toimimaan yhteistyössä. Tästä syystä komissio päätti, ettei otosta tarvitsisi tehdä.

| (7) | Lisäksi vain yksi yli 80 mm:n koksin tuoja ilmoitti haluavansa toimia yhteistyössä, minkä vuoksi komissio päätti, ettei tuojista tarvitsisi tehdä otosta. |
| --- | --- |

(7)

Lisäksi vain yksi yli 80 mm:n koksin tuoja ilmoitti haluavansa toimia yhteistyössä, minkä vuoksi komissio päätti, ettei tuojista tarvitsisi tehdä otosta.

| (8) | Jotta ainoa yhteistyöhaluinen kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja voisi halutessaan esittää perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan nojalla markkinatalouskohtelua koskevan pyynnön tai perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan nojalla yksilöllistä kohtelua koskevan pyynnön, komissio lähetti sille lomakkeet pyyntöjen esittämistä varten. Tämä vientiä harjoittava tuottaja ei pyytänyt markkinatalouskohtelua eikä yksilöllistä kohtelua. |
| --- | --- |

(8)

Jotta ainoa yhteistyöhaluinen kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja voisi halutessaan esittää perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan nojalla markkinatalouskohtelua koskevan pyynnön tai perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan nojalla yksilöllistä kohtelua koskevan pyynnön, komissio lähetti sille lomakkeet pyyntöjen esittämistä varten. Tämä vientiä harjoittava tuottaja ei pyytänyt markkinatalouskohtelua eikä yksilöllistä kohtelua.

| (9) | Komissio lähetti kyselylomakkeen kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, ja kaikille muille yrityksille, jotka ilmoittautuivat menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. Vastaukset saatiin ainoalta kiinalaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta, viideltä yhteisön tuottajalta, yhdeltä tuojalta sekä 36 käyttäjältä. Lisäksi monet käyttäjät toimittivat huomautuksiaan vastaamatta kyselyyn. Myös Euroopan valimoyhdistys (European Foundry Association), jäljempänä ’CAEF’, toimitti huomautuksia myös jäsentensä eli EU:n 17 jäsenvaltion kansallisten valimoyhdistysten puolesta. |
| --- | --- |

(9)

Komissio lähetti kyselylomakkeen kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, ja kaikille muille yrityksille, jotka ilmoittautuivat menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. Vastaukset saatiin ainoalta kiinalaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta, viideltä yhteisön tuottajalta, yhdeltä tuojalta sekä 36 käyttäjältä. Lisäksi monet käyttäjät toimittivat huomautuksiaan vastaamatta kyselyyn. Myös Euroopan valimoyhdistys (European Foundry Association), jäljempänä ’CAEF’, toimitti huomautuksia myös jäsentensä eli EU:n 17 jäsenvaltion kansallisten valimoyhdistysten puolesta.

| (10) | Komissio hankki ja tarkasti kaikki tiedot, joita se tarvitsi polkumyynnin, siitä aiheutuneen vahingon ja yhteisön edun alustavaa määrittämistä varten. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:






  a) | Yhteisön tuottajat







  — | Industrial Química del Nalón, S.A., Oviedo, Asturias, Espanja, |
| --- | --- | --- | --- |

(10)

Komissio hankki ja tarkasti kaikki tiedot, joita se tarvitsi polkumyynnin, siitä aiheutuneen vahingon ja yhteisön edun alustavaa määrittämistä varten. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:

a)

Yhteisön tuottajat

—

Industrial Química del Nalón, S.A., Oviedo, Asturias, Espanja,

| — | Industrias Doy Manuel Mórate, S.L., Oviedo, Asturias, Espanja, |
| --- | --- |

—

Industrias Doy Manuel Mórate, S.L., Oviedo, Asturias, Espanja,

| — | Italiana Coke SpA, Savona, Italia, |
| --- | --- |

—

Italiana Coke SpA, Savona, Italia,

| — | OKD, OKK, a.s., Ostrava-Přívoz, Tšekin tasavalta, |
| --- | --- |

—

OKD, OKK, a.s., Ostrava-Přívoz, Tšekin tasavalta,

| — | Productos de Fundición, S.A., Baracaldo, Vizcaya, Espanja; |
| --- | --- |

—

Productos de Fundición, S.A., Baracaldo, Vizcaya, Espanja;

| b) | Etuyhteydetön yhteisön tuoja







  — | ThyssenKrupp MinEnergy GmbH, Essen, Saksa; |
| --- | --- | --- |

b)

Etuyhteydetön yhteisön tuoja

—

ThyssenKrupp MinEnergy GmbH, Essen, Saksa;

| c) | Yhteisön käyttäjät







  — | Rockwool International A/S ja sen tytäryhtiö Rockwool A/S, Denmark; molemmat toimivat Hedehusenessa, Tanskassa, |
| --- | --- | --- |

c)

Yhteisön käyttäjät

—

Rockwool International A/S ja sen tytäryhtiö Rockwool A/S, Denmark; molemmat toimivat Hedehusenessa, Tanskassa,

| — | Fritz Winter Eisengiesserei GmbH & Co, Stadttalendorf, Saksa. |
| --- | --- |

—

Fritz Winter Eisengiesserei GmbH & Co, Stadttalendorf, Saksa.

| (11) | Koska markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä kohtelua koskevia pyyntöjä ei esitetty ja koska vientiä harjoittaville Kiinan tuottajille pitäisi vahvistaa normaaliarvo vertailumaata koskevien tietojen perusteella, seuraavan yrityksen toimitiloihin tehtiin tässä tarkoituksessa tarkastuskäynti:

  Vertailumaan Yhdysvaltojen tuottajat







  — | Tonawanda Coke Co., New York, |
| --- | --- | --- |

(11)

Koska markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä kohtelua koskevia pyyntöjä ei esitetty ja koska vientiä harjoittaville Kiinan tuottajille pitäisi vahvistaa normaaliarvo vertailumaata koskevien tietojen perusteella, seuraavan yrityksen toimitiloihin tehtiin tässä tarkoituksessa tarkastuskäynti:

Vertailumaan Yhdysvaltojen tuottajat

—

Tonawanda Coke Co., New York,

| — | Erie Coke Co., Pennsylvania. |
| --- | --- |

—

Erie Coke Co., Pennsylvania.

3.   Tutkimusajanjakso

| (12) | Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi lokakuun 1 päivän 2005 ja syyskuun 30 päivän 2006 välisen ajanjakson, josta käytetään jäljempänä nimitystä ’tutkimusajanjakso’. Vahinkoa koskevaan arvioon vaikuttava kehityssuuntausten tarkastelu kattoi tammikuun 1 päivän 2003 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajanjakson, josta käytetään jäljempänä nimitystä ’tarkastelujakso’. |
| --- | --- |

(12)

Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi lokakuun 1 päivän 2005 ja syyskuun 30 päivän 2006 välisen ajanjakson, josta käytetään jäljempänä nimitystä ’tutkimusajanjakso’. Vahinkoa koskevaan arvioon vaikuttava kehityssuuntausten tarkastelu kattoi tammikuun 1 päivän 2003 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajanjakson, josta käytetään jäljempänä nimitystä ’tarkastelujakso’.

B.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

1.   Tarkasteltavana oleva tuote

| (13) | Tarkasteltavana oleva tuote on Kiinan kansantasavallasta peräisin oleva, läpimitaltaan yli 80 millimetrin kappaleina oleva hiilikoksi, jäljempänä ’yli 80 mm:n koksi’, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’, joka yleensä luokitellaan CN-koodiin ex 2704 00 19. |
| --- | --- |

(13)

Tarkasteltavana oleva tuote on Kiinan kansantasavallasta peräisin oleva, läpimitaltaan yli 80 millimetrin kappaleina oleva hiilikoksi, jäljempänä ’yli 80 mm:n koksi’, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’, joka yleensä luokitellaan CN-koodiin ex 2704 00 19.

| (14) | Läpimitaltaan yli 80 millimetrin kappaleina olevaa hiilikoksia (yli 80 mm:n koksia) valmistetaan bitumihiilestä, joka on maaperästä saatavaa orgaanista sedimenttikiveä. Terästeollisuudessa kupoliuuneissa käytetään pääasiassa pieni- ja keskikokoista koksia (alle 80 mm:n koksia, jota kutsutaan myös masuunikoksiksi), kun taas valurauta- ja eristeteollisuudessa kupoliuuneissa käytetään suurikokoista koksia (yli 80 mm:n koksia, jota kutsutaan myös valimokoksiksi). Molemmat koksityypit luokitellaan samaan CN-koodiin. |
| --- | --- |

(14)

Läpimitaltaan yli 80 millimetrin kappaleina olevaa hiilikoksia (yli 80 mm:n koksia) valmistetaan bitumihiilestä, joka on maaperästä saatavaa orgaanista sedimenttikiveä. Terästeollisuudessa kupoliuuneissa käytetään pääasiassa pieni- ja keskikokoista koksia (alle 80 mm:n koksia, jota kutsutaan myös masuunikoksiksi), kun taas valurauta- ja eristeteollisuudessa kupoliuuneissa käytetään suurikokoista koksia (yli 80 mm:n koksia, jota kutsutaan myös valimokoksiksi). Molemmat koksityypit luokitellaan samaan CN-koodiin.

| (15) | Tutkimus osoitti, että vaikka tarkasteltavana olevan tuotteen eri tyypit eroavat toisistaan hiiliraaka-aineen ominaisuuksien, tuotantomenetelmien ja kappaleiden koon suhteen, niillä on samat tekniset ja kemialliset ominaisuudet ja niitä käytetään polttoaineena kupoliuuneissa. |
| --- | --- |

(15)

Tutkimus osoitti, että vaikka tarkasteltavana olevan tuotteen eri tyypit eroavat toisistaan hiiliraaka-aineen ominaisuuksien, tuotantomenetelmien ja kappaleiden koon suhteen, niillä on samat tekniset ja kemialliset ominaisuudet ja niitä käytetään polttoaineena kupoliuuneissa.

| (16) | Näin ollen todetaan, että tarkasteltavana oleva tuote on Kiinasta peräisin olevaa valimokoksia eli läpimitaltaan yli 80 millimetrin kappaleina olevaa hiilikoksia, jota käytetään kupoliuuneissa. Lisäksi todetaan, että kaikki valimokoksi luetaan yhdeksi ja samaksi tuotteeksi, koska sen tekniset ja kemialliset ominaisuudet ovat aina samat ja sitä käytetään aina samaan tarkoitukseen. |
| --- | --- |

(16)

Näin ollen todetaan, että tarkasteltavana oleva tuote on Kiinasta peräisin olevaa valimokoksia eli läpimitaltaan yli 80 millimetrin kappaleina olevaa hiilikoksia, jota käytetään kupoliuuneissa. Lisäksi todetaan, että kaikki valimokoksi luetaan yhdeksi ja samaksi tuotteeksi, koska sen tekniset ja kemialliset ominaisuudet ovat aina samat ja sitä käytetään aina samaan tarkoitukseen.

2.   Samankaltainen tuote

| (17) | Tutkimus osoitti, että yhteisön tuotannonalan tuottamalla ja yhteisössä myytävällä yli 80 mm:n koksilla, Kiinassa tuotetulla ja yhteisöön vietävällä yli 80 mm:n koksilla sekä vertailumaassa (Yhdysvalloissa) tuotetulla ja myytävällä yli 80 mm:n koksilla on samat fysikaaliset, tekniset ja kemialliset perusominaisuudet ja että niitä käytetään samoihin tarkoituksiin. Tämän vuoksi niitä pidettiin perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina. |
| --- | --- |

(17)

Tutkimus osoitti, että yhteisön tuotannonalan tuottamalla ja yhteisössä myytävällä yli 80 mm:n koksilla, Kiinassa tuotetulla ja yhteisöön vietävällä yli 80 mm:n koksilla sekä vertailumaassa (Yhdysvalloissa) tuotetulla ja myytävällä yli 80 mm:n koksilla on samat fysikaaliset, tekniset ja kemialliset perusominaisuudet ja että niitä käytetään samoihin tarkoituksiin. Tämän vuoksi niitä pidettiin perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.

C.   POLKUMYYNTI

1.   Yhteistyö

| (18) | Kuten edellä johdanto-osan 6 kappaleessa todetaan, vain yksi kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja toimi yhteistyössä menettelyn aikana. Tämän vientiä harjoittavan tuottajan vientimyynnin osuus oli alle 30 prosenttia Kiinasta yhteisöön myydyn yli 80 mm:n koksin tuonnista tutkimusajanjakson aikana. Näin ollen voidaan todeta, että yhteistyö oli hyvin vähäistä. Kiinan edustajille ilmoitettiin, että yhteistyön jääminen näin vähäiseksi voi johtaa perusasetuksen 18 artiklan soveltamiseen. |
| --- | --- |

(18)

Kuten edellä johdanto-osan 6 kappaleessa todetaan, vain yksi kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja toimi yhteistyössä menettelyn aikana. Tämän vientiä harjoittavan tuottajan vientimyynnin osuus oli alle 30 prosenttia Kiinasta yhteisöön myydyn yli 80 mm:n koksin tuonnista tutkimusajanjakson aikana. Näin ollen voidaan todeta, että yhteistyö oli hyvin vähäistä. Kiinan edustajille ilmoitettiin, että yhteistyön jääminen näin vähäiseksi voi johtaa perusasetuksen 18 artiklan soveltamiseen.

2.   Normaaliarvo

a)   Vertailumaa

| (19) | Menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa Yhdysvaltojen katsottiin soveltuvan vertailumaaksi määritettäessä normaaliarvoa Kiinalle ja asianomaisia osapuolia pyydettiin esittämään huomautuksensa valinnan asianmukaisuudesta. Yksikään osapuoli ei esittänyt tältä osin huomautuksia tai vastaväitteitä. |
| --- | --- |

(19)

Menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa Yhdysvaltojen katsottiin soveltuvan vertailumaaksi määritettäessä normaaliarvoa Kiinalle ja asianomaisia osapuolia pyydettiin esittämään huomautuksensa valinnan asianmukaisuudesta. Yksikään osapuoli ei esittänyt tältä osin huomautuksia tai vastaväitteitä.

| (20) | Yhdysvalloilla on verrattain suuret ja avoimet yli 80 mm:n koksin kotimaan markkinat, joilla toimi (tutkimusajanjakson aikana) viisi kotimaista tuottajaa ja joilla tuonnin taso on riittävä. Lisäksi tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannossa käytetään samanlaisia prosesseja kuin Kiinassa. |
| --- | --- |

(20)

Yhdysvalloilla on verrattain suuret ja avoimet yli 80 mm:n koksin kotimaan markkinat, joilla toimi (tutkimusajanjakson aikana) viisi kotimaista tuottajaa ja joilla tuonnin taso on riittävä. Lisäksi tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannossa käytetään samanlaisia prosesseja kuin Kiinassa.

| (21) | Lisäksi tarkasteltiin muiden sellaisten maiden soveltuvuutta, joissa saatetaan tuottaa yli 80 mm:n koksia. Ainoa maa, jossa todistettavasti tuotetaan tarkasteltavana olevaa tuotetta, on Australia, ja Australian ainoan tuottajan toimittamista tiedoista ilmeni, että Australian kotimarkkinat ovat hyvin pienet. |
| --- | --- |

(21)

Lisäksi tarkasteltiin muiden sellaisten maiden soveltuvuutta, joissa saatetaan tuottaa yli 80 mm:n koksia. Ainoa maa, jossa todistettavasti tuotetaan tarkasteltavana olevaa tuotetta, on Australia, ja Australian ainoan tuottajan toimittamista tiedoista ilmeni, että Australian kotimarkkinat ovat hyvin pienet.

| (22) | Edellä esitetyn perusteella Yhdysvaltojen todettiin olevan asianmukainen valinta vertailumaaksi. Näin ollen komissio pyysi Yhdysvaltojen koksintuottajien liittoa tekemään yhteistyötä. |
| --- | --- |

(22)

Edellä esitetyn perusteella Yhdysvaltojen todettiin olevan asianmukainen valinta vertailumaaksi. Näin ollen komissio pyysi Yhdysvaltojen koksintuottajien liittoa tekemään yhteistyötä.

b)   Normaaliarvon määrittäminen

| (23) | Normaaliarvo määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaisesti kahden Yhdysvaltojen markkinoilla toimivan, yhteistyössä toimivan yrityksen lähettämien tarkistettujen tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(23)

Normaaliarvo määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaisesti kahden Yhdysvaltojen markkinoilla toimivan, yhteistyössä toimivan yrityksen lähettämien tarkistettujen tietojen perusteella.

| (24) | Normaaliarvon määrittämiseksi komissio tutki ensin perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti, olivatko kaksi yhteistyössä toimivaa yhdysvaltalaista tuottajaa myyneet samankaltaista tuotetta edustavassa määrin riippumattomille asiakkaille kotimarkkinoilla eli oliko kyseisen myynnin kokonaismäärä vähintään 5 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen yhteisöön suuntautuvan vientimyynnin kokonaismäärästä. Tässä yhteydessä on pantava merkille, että tarkasteltavana oleva tuote muodostuu yhdestä ainoasta tuotetyypistä. |
| --- | --- |

(24)

Normaaliarvon määrittämiseksi komissio tutki ensin perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti, olivatko kaksi yhteistyössä toimivaa yhdysvaltalaista tuottajaa myyneet samankaltaista tuotetta edustavassa määrin riippumattomille asiakkaille kotimarkkinoilla eli oliko kyseisen myynnin kokonaismäärä vähintään 5 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen yhteisöön suuntautuvan vientimyynnin kokonaismäärästä. Tässä yhteydessä on pantava merkille, että tarkasteltavana oleva tuote muodostuu yhdestä ainoasta tuotetyypistä.

| (25) | Tämän jälkeen komissio tutki, voitiinko edellä mainitun kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Tutkimuksesta ilmeni, että yli 95 prosenttia tuotteen myynnistä määrässä mitattuna oli kannattavaa. |
| --- | --- |

(25)

Tämän jälkeen komissio tutki, voitiinko edellä mainitun kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Tutkimuksesta ilmeni, että yli 95 prosenttia tuotteen myynnistä määrässä mitattuna oli kannattavaa.

| (26) | Näin ollen normaaliarvoksi määritettiin noudettuna lähettäjältä -myyntihintojen painotettu keskiarvo, jotka kaksi yhteistyössä toimivaa yhdysvaltalaista tuottajaa perivät etuyhteydettömiltä asiakkailtaan kotimarkkinoilla. |
| --- | --- |

(26)

Näin ollen normaaliarvoksi määritettiin noudettuna lähettäjältä -myyntihintojen painotettu keskiarvo, jotka kaksi yhteistyössä toimivaa yhdysvaltalaista tuottajaa perivät etuyhteydettömiltä asiakkailtaan kotimarkkinoilla.

3.   Vientihinta

| (27) | Koska kiinalaiset tekivät vain vähän yhteistyötä, vientihinta perustui pääosin parhaisiin käytettävissä oleviin tietoihin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Yli 80 mm:n koksilla ei ole ollut tammikuusta 2006 lähtien erityistä Taric-koodia. Näin ollen Eurostatin lukuja ei voitu käyttää laskettaessa Kiinan vientihintoja 80 mm:n koksin osalta tai viennin määrää tutkimusajanjakson aikana. Tuojajäsenvaltioiden tulliviranomaisilta saatiin kuitenkin tarkkoja tietoja Kiinasta tutkimusajanjakson aikana tuodun yli 80 mm:n koksin määristä ja hinnoista. |
| --- | --- |

(27)

Koska kiinalaiset tekivät vain vähän yhteistyötä, vientihinta perustui pääosin parhaisiin käytettävissä oleviin tietoihin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Yli 80 mm:n koksilla ei ole ollut tammikuusta 2006 lähtien erityistä Taric-koodia. Näin ollen Eurostatin lukuja ei voitu käyttää laskettaessa Kiinan vientihintoja 80 mm:n koksin osalta tai viennin määrää tutkimusajanjakson aikana. Tuojajäsenvaltioiden tulliviranomaisilta saatiin kuitenkin tarkkoja tietoja Kiinasta tutkimusajanjakson aikana tuodun yli 80 mm:n koksin määristä ja hinnoista.

| (28) | Koska nämä tiedot tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnista tutkimusajanjakson aikana olivat perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti parhaita saatavilla olevia tietoja, niiden pohjalta arvioitiin Kiinan vientimäärää ja -hintaa tutkimusajanjakson aikana. Koska ainoa vientiä harjoittava yhteistyötä tekevä tuottaja oli kuitenkin toimittanut vientihintoja koskevia tietoja, nämä tiedot otettiin huomioon ja niiden havaittiin vastaavan edellä mainituilta tulliviranomaisilta saatuja tietoja. Näiden tietojen pohjalta noudettuna lähettäjältä -nettovientihinnan painotettu keskiarvo oli 107,73 euroa tonnilta. |
| --- | --- |

(28)

Koska nämä tiedot tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnista tutkimusajanjakson aikana olivat perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti parhaita saatavilla olevia tietoja, niiden pohjalta arvioitiin Kiinan vientimäärää ja -hintaa tutkimusajanjakson aikana. Koska ainoa vientiä harjoittava yhteistyötä tekevä tuottaja oli kuitenkin toimittanut vientihintoja koskevia tietoja, nämä tiedot otettiin huomioon ja niiden havaittiin vastaavan edellä mainituilta tulliviranomaisilta saatuja tietoja. Näiden tietojen pohjalta noudettuna lähettäjältä -nettovientihinnan painotettu keskiarvo oli 107,73 euroa tonnilta.

4.   Vertailu

| (29) | Normaaliarvoa ja vientihintoja verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Fysikaalisia ominaisuuksia, alennuksia, kuljetuksia ja vakuutuksia, pakkaamis- ja luottokustannuksia sekä myynnin jälkeisiä kustannuksia koskevia, asianmukaisia oikaisuja tehtiin, kun niitä pidettiin tarkoituksenmukaisina ja kun oikeiksi vahvistetut todisteet tukivat niitä. |
| --- | --- |

(29)

Normaaliarvoa ja vientihintoja verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Fysikaalisia ominaisuuksia, alennuksia, kuljetuksia ja vakuutuksia, pakkaamis- ja luottokustannuksia sekä myynnin jälkeisiä kustannuksia koskevia, asianmukaisia oikaisuja tehtiin, kun niitä pidettiin tarkoituksenmukaisina ja kun oikeiksi vahvistetut todisteet tukivat niitä.

| (30) | Ainoa kiinalainen yhteistyössä toimiva, vientiä harjoittava tuottaja väitti, että tarkasteltavana oleva tuote, jota tuotiin tutkimusajanjakson aikana Kiinasta, poikkesi laadultaan vertailumaassa tuotetusta samankaltaisesta tuotteesta ja edellytti ylimääräistä seulontaa, ennen kuin sitä voitiin myydä. |
| --- | --- |

(30)

Ainoa kiinalainen yhteistyössä toimiva, vientiä harjoittava tuottaja väitti, että tarkasteltavana oleva tuote, jota tuotiin tutkimusajanjakson aikana Kiinasta, poikkesi laadultaan vertailumaassa tuotetusta samankaltaisesta tuotteesta ja edellytti ylimääräistä seulontaa, ennen kuin sitä voitiin myydä.

| (31) | Tarkasteltavana olevan tuotteen ja vertailumaassa tuotetun samankaltaisen tuotteen kemiallisia ja kokoon liittyviä laatuvaatimuksia verrattiin ja havaittujen laatuerojen pohjalta tehtiin oikaisu. Euroopan unionissa tehtävän seulonnan vuoksi oikaisua ei tarvitse tehdä, sillä tämä toimenpide suoritetaan CIF-arvon määrittämisen jälkeen; CIF-arvo on puolestaan lähtökohta, jonka pohjalta määritetään noudettuna lähettäjältä -vientihinta. |
| --- | --- |

(31)

Tarkasteltavana olevan tuotteen ja vertailumaassa tuotetun samankaltaisen tuotteen kemiallisia ja kokoon liittyviä laatuvaatimuksia verrattiin ja havaittujen laatuerojen pohjalta tehtiin oikaisu. Euroopan unionissa tehtävän seulonnan vuoksi oikaisua ei tarvitse tehdä, sillä tämä toimenpide suoritetaan CIF-arvon määrittämisen jälkeen; CIF-arvo on puolestaan lähtökohta, jonka pohjalta määritetään noudettuna lähettäjältä -vientihinta.

5.   Polkumyyntimarginaali

| (32) | Polkumyyntimarginaali määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti vertaamalla painotettua keskimääräistä noudettuna lähettäjältä -normaaliarvoa noudettuna lähettäjältä -vientihintojen painotettuun keskiarvoon. Koko maata koskeva polkumyyntimarginaali, ilmaistuna prosentteina CIF-hinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana, on 53,3 prosenttia. |
| --- | --- |

(32)

Polkumyyntimarginaali määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti vertaamalla painotettua keskimääräistä noudettuna lähettäjältä -normaaliarvoa noudettuna lähettäjältä -vientihintojen painotettuun keskiarvoon. Koko maata koskeva polkumyyntimarginaali, ilmaistuna prosentteina CIF-hinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana, on 53,3 prosenttia.

D.   VAHINKO

1.   Yleistä

| (33) | Kuten edellä johdanto-osan 3 kappaleessa todetaan, vuonna 2000 Kiinasta peräisin olevan yli 80 mm:n koksin tuontiin ryhdyttiin soveltamaan polkumyynnin vastaisia toimia. Nämä toimenpiteet suspendoitiin maaliskuussa 2004, ja niiden voimassaolo päättyi joulukuussa 2005. Siksi tarkastelujakson varhaisvaiheessa oli käytössä toimenpiteitä, jotka kohdistuivat tuontiin asianomaisesta maasta. |
| --- | --- |

(33)

Kuten edellä johdanto-osan 3 kappaleessa todetaan, vuonna 2000 Kiinasta peräisin olevan yli 80 mm:n koksin tuontiin ryhdyttiin soveltamaan polkumyynnin vastaisia toimia. Nämä toimenpiteet suspendoitiin maaliskuussa 2004, ja niiden voimassaolo päättyi joulukuussa 2005. Siksi tarkastelujakson varhaisvaiheessa oli käytössä toimenpiteitä, jotka kohdistuivat tuontiin asianomaisesta maasta.

2.   Yhteisön tuotanto ja yhteisön tuotannonala

| (34) | Samankaltaista tuotetta valmistaa yhteisössä tällä hetkellä seitsemän tuottajaa. Perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun yhteisön tuotannon katsotaan näin ollen muodostuvan näiden seitsemän yhteisön tuottajan tuotannosta. |
| --- | --- |

(34)

Samankaltaista tuotetta valmistaa yhteisössä tällä hetkellä seitsemän tuottajaa. Perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun yhteisön tuotannon katsotaan näin ollen muodostuvan näiden seitsemän yhteisön tuottajan tuotannosta.

| (35) | Näistä seitsemästä tuottajasta viisi ilmoitti menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetettuun määräaikaan mennessä olevansa kiinnostuneita toimimaan yhteistyössä ja teki asianmukaista yhteistyötä tutkimusten aikana. Näiden viiden tuottajan todettiin edustavan huomattavaa osaa eli noin 75:tä prosenttia samankaltaisen tuotteen kokonaistuotannosta yhteisössä. Tästä syystä näiden viiden yhteistyössä toimivan tuottajan katsotaan muodostavan yhteisön tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti ja niistä käytetään jäljempänä nimitystä ’yhteisön tuotannonala’. Kahdesta jäljelle jäävästä yhteisön tuottajasta käytetään jäljempänä nimitystä ’muut yhteisön tuottajat’. Nämä kaksi muuta yhteisön tuottajaa eivät esittäneet vastalauseita valituksesta. |
| --- | --- |

(35)

Näistä seitsemästä tuottajasta viisi ilmoitti menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetettuun määräaikaan mennessä olevansa kiinnostuneita toimimaan yhteistyössä ja teki asianmukaista yhteistyötä tutkimusten aikana. Näiden viiden tuottajan todettiin edustavan huomattavaa osaa eli noin 75:tä prosenttia samankaltaisen tuotteen kokonaistuotannosta yhteisössä. Tästä syystä näiden viiden yhteistyössä toimivan tuottajan katsotaan muodostavan yhteisön tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti ja niistä käytetään jäljempänä nimitystä ’yhteisön tuotannonala’. Kahdesta jäljelle jäävästä yhteisön tuottajasta käytetään jäljempänä nimitystä ’muut yhteisön tuottajat’. Nämä kaksi muuta yhteisön tuottajaa eivät esittäneet vastalauseita valituksesta.

3.   Yhteisön kulutus

| (36) | Yhteisön kulutus määritettiin yhteisön tuotannonalan oman, yhteisön markkinoille suunnatun tuotannon myyntimäärien pohjalta, sellaisten tietojen pohjalta, joita saatiin muilta yhteisön tuottajilta, jotka koskivat yhteisöön myytyjä määriä ja joita verrattiin yhteisön tuotannonalan tuottajien tekemiin arvioihin ja käyttäjiltä saatuihin tietoihin, sekä tuontimäärien pohjalta. Yli 80 mm:n koksilla ei ollut vuonna 2006 erityistä Taric-koodia, eikä Kiinasta peräisin olevan tuonnin määrästä ollut siis saatavilla Eurostatin tietoja. Siksi tutkimusajanjaksoa koskevat tuontimäärät on määritetty väliaikaisesti yhteisön tulliviranomaisilta saatujen tarkkojen tietojen pohjalta, kuten edellä johdanto-osan 27 kappaleessa todetaan. Vuosien 2003 ja 2005 tuontimäärät on määritetty väliaikaisesti Eurostatin tietojen pohjalta ja näitä tietoja on verrattu tutkimuksen aikana käyttäjiltä ja tuojilta saatuihin markkinatietoihin. Eurostatin tiedot vuoden 2004 tuontimääristä poikkeavat voimakkaasti tutkimuksen aikana tuottajilta, tuojilta ja käyttäjiltä saaduista markkinatiedoista. Markkinatietojen mukaan Kiinasta peräisin oleva tuonti oli vähäistä vuonna 2004, kun taas Eurostatin tiedoista ilmenee, että Kiinan-tuonnissa tapahtui merkittävä piikki vuonna 2004. On siis todennäköistä, että sen jälkeen, kun aiemmat toimenpiteet suspendoitiin maaliskuussa 2004, tuojat käyttivät yli 80 mm:n koksin Taric-koodia tehdessään ilmoituksia alle 80 mm:n koksista ja että tästä syystä Eurostatin tiedot eivät anna oikeaa kuvaa vuoden 2004 tuontimääristä. Edellä mainitusta syystä ja siksi, että yhteistyö vientiä harjoittavien kiinalaistuottajien ja yhteisön tuojien kanssa jäi hyvin vähäiseksi, tutkimuksen tässä vaiheessa vuoden 2004 tuontimäärät on määritetty valituksessa esitettyjen tietojen pohjalta, sillä ne vastaavat tutkimuksen aikana tuojilta ja käyttäjiltä saatuja tietoja. Komissio jatkaa tuontimäärien tutkimista ennen kuin se tekee lopulliset määritykset. |
| --- | --- |

(36)

Yhteisön kulutus määritettiin yhteisön tuotannonalan oman, yhteisön markkinoille suunnatun tuotannon myyntimäärien pohjalta, sellaisten tietojen pohjalta, joita saatiin muilta yhteisön tuottajilta, jotka koskivat yhteisöön myytyjä määriä ja joita verrattiin yhteisön tuotannonalan tuottajien tekemiin arvioihin ja käyttäjiltä saatuihin tietoihin, sekä tuontimäärien pohjalta. Yli 80 mm:n koksilla ei ollut vuonna 2006 erityistä Taric-koodia, eikä Kiinasta peräisin olevan tuonnin määrästä ollut siis saatavilla Eurostatin tietoja. Siksi tutkimusajanjaksoa koskevat tuontimäärät on määritetty väliaikaisesti yhteisön tulliviranomaisilta saatujen tarkkojen tietojen pohjalta, kuten edellä johdanto-osan 27 kappaleessa todetaan. Vuosien 2003 ja 2005 tuontimäärät on määritetty väliaikaisesti Eurostatin tietojen pohjalta ja näitä tietoja on verrattu tutkimuksen aikana käyttäjiltä ja tuojilta saatuihin markkinatietoihin. Eurostatin tiedot vuoden 2004 tuontimääristä poikkeavat voimakkaasti tutkimuksen aikana tuottajilta, tuojilta ja käyttäjiltä saaduista markkinatiedoista. Markkinatietojen mukaan Kiinasta peräisin oleva tuonti oli vähäistä vuonna 2004, kun taas Eurostatin tiedoista ilmenee, että Kiinan-tuonnissa tapahtui merkittävä piikki vuonna 2004. On siis todennäköistä, että sen jälkeen, kun aiemmat toimenpiteet suspendoitiin maaliskuussa 2004, tuojat käyttivät yli 80 mm:n koksin Taric-koodia tehdessään ilmoituksia alle 80 mm:n koksista ja että tästä syystä Eurostatin tiedot eivät anna oikeaa kuvaa vuoden 2004 tuontimääristä. Edellä mainitusta syystä ja siksi, että yhteistyö vientiä harjoittavien kiinalaistuottajien ja yhteisön tuojien kanssa jäi hyvin vähäiseksi, tutkimuksen tässä vaiheessa vuoden 2004 tuontimäärät on määritetty valituksessa esitettyjen tietojen pohjalta, sillä ne vastaavat tutkimuksen aikana tuojilta ja käyttäjiltä saatuja tietoja. Komissio jatkaa tuontimäärien tutkimista ennen kuin se tekee lopulliset määritykset.

| (37) | Edellä esitettyjen tietojen pohjalta katsottiin, että yhteisön kulutus kasvoi tarkastelujakson aikana ja että tarkasteltavana olevan tuotteen ja samankaltaisen tuotteen kysyntä kasvoi yhteisössä tutkimusajanjakson aikana noin 25 prosenttia vuodesta 2003. | 2003 | 2004 | 2005 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Yhteisön kokonaiskulutus (tuhatta tonnia) (vaihteluväli) (7) | 1 100–1 500 | 1 300–1 700 | 1 350–1 750 | 1 400–1 800 |
| Indeksi (2003 = 100) | 100 | 119 | 122 | 125 |

(37)

Edellä esitettyjen tietojen pohjalta katsottiin, että yhteisön kulutus kasvoi tarkastelujakson aikana ja että tarkasteltavana olevan tuotteen ja samankaltaisen tuotteen kysyntä kasvoi yhteisössä tutkimusajanjakson aikana noin 25 prosenttia vuodesta 2003.

2003

2004

2005

Tutkimusajanjakso

Yhteisön kokonaiskulutus (tuhatta tonnia) (vaihteluväli) (7)

1 100–1 500

1 300–1 700

1 350–1 750

1 400–1 800

Indeksi (2003 = 100)

100

119

122

125

4.   Tuonti asianomaisesta maasta

a)   Kyseisen tuonnin määrä ja markkinaosuus

| (38) | Tulliviranomaisilta ja yhteistyössä toimivilta osapuolilta saatujen tietojen perusteella Kiina on ollut koko tarkastelujakson ajan ainut maa, josta on tuotu yhteisöön tarkasteltavana olevaa tuotetta. Siksi yhteisöön tarkastelujakson aikana tuodun määrän katsotaan olevan kokonaan peräisin Kiinasta. |
| --- | --- |

(38)

Tulliviranomaisilta ja yhteistyössä toimivilta osapuolilta saatujen tietojen perusteella Kiina on ollut koko tarkastelujakson ajan ainut maa, josta on tuotu yhteisöön tarkasteltavana olevaa tuotetta. Siksi yhteisöön tarkastelujakson aikana tuodun määrän katsotaan olevan kokonaan peräisin Kiinasta.

| (39) | Kuten edellä johdanto-osan 36 kappaleessa kuvataan, tässä vaiheessa saatavilla olleiden tietojen pohjalta katsottiin, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin määrä Kiinasta yhteisöön kasvoi tutkimusajanjakson aikana 45 prosenttia vuoteen 2003 nähden (noin 311 tuhannesta tonnista yli 452 tuhanteen tonniin). |
| --- | --- |

(39)

Kuten edellä johdanto-osan 36 kappaleessa kuvataan, tässä vaiheessa saatavilla olleiden tietojen pohjalta katsottiin, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin määrä Kiinasta yhteisöön kasvoi tutkimusajanjakson aikana 45 prosenttia vuoteen 2003 nähden (noin 311 tuhannesta tonnista yli 452 tuhanteen tonniin).

| (40) | Asianomaisesta maasta peräisin olevan tuonnin markkinaosuus kasvoi 24 prosentista vuonna 2003 neljä prosenttiyksikköä eli 28 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana. Tutkimusajanjakson aikana asianomaisesta maasta peräisin olevan tuonnin markkinaosuus kasvoi kolme prosenttiyksikköä verrattuna vuoteen 2005. | 2003 | 2004 | 2005 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kiinasta peräisin olevan tuonnin määrä
  (tonnia) | 310 755 | 150 000 | 386 485 | 452 011 |
| Indeksi (2003 = 100) | 100 | 48 | 124 | 145 |
| Kiinasta peräisin olevan tuonnin markkinaosuus | 24 % | 10 % | 25 % | 28 % |

(40)

Asianomaisesta maasta peräisin olevan tuonnin markkinaosuus kasvoi 24 prosentista vuonna 2003 neljä prosenttiyksikköä eli 28 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana. Tutkimusajanjakson aikana asianomaisesta maasta peräisin olevan tuonnin markkinaosuus kasvoi kolme prosenttiyksikköä verrattuna vuoteen 2005.

2003

2004

2005

Tutkimusajanjakso

Kiinasta peräisin olevan tuonnin määrä

(tonnia)

310 755

150 000

386 485

452 011

Indeksi (2003 = 100)

100

48

124

145

Kiinasta peräisin olevan tuonnin markkinaosuus

24 %

10 %

25 %

28 %

b)   Hinnat

| (41) | Koska tarkasteltavana olevan tuotteen Kiinasta peräisin olevasta tuonnista ei ole saatavilla vuotta 2006 koskevia Eurostatin tietoja (katso johdanto-osan 36 kappale) ja koska yhteistyö vientiä harjoittavien kiinalaistuottajien ja yhteisön tuojien kanssa jäi hyvin vähäiseksi, Kiinasta tuodun, tarkasteltavana olevan tuotteen keskimääräinen tuontihinta tutkimusajanjaksolla on määritetty edellä johdanto-osan 27 kappaleessa mainituilta yhteisön tulliviranomaisilta saatujen tarkkojen tietojen pohjalta. Keskimääräinen tuontihinta vuosina 2003–2005 on määritetty väliaikaisesti niiden Eurostatin tietojen pohjalta, jotka vastaavat tutkimuksen tuloksia. On huomattu, että vaikka Eurostatin tiedot vuoden 2004 tuontimääristä vaikuttavatkin epätarkoilta (katso johdanto-osan 36 kappale), Eurostatin tiedot vuoden 2004 tuontihinnoista vastaavat tutkimuksen tuloksia sekä yli 80 mm:n koksin ja alle 80 mm:n koksin hinnan kehitystä koskevia vertailuja, joita on tehty koko tarkastelujakson aikana. Siksi Eurostatin tietoja on käytetty väliaikaisesti myös vuoden 2004 tuontihintojen määrittämiseen. Komissio jatkaa kuitenkin tuontihintojen tutkimista ennen kuin se tekee lopulliset määritykset. |
| --- | --- |

(41)

Koska tarkasteltavana olevan tuotteen Kiinasta peräisin olevasta tuonnista ei ole saatavilla vuotta 2006 koskevia Eurostatin tietoja (katso johdanto-osan 36 kappale) ja koska yhteistyö vientiä harjoittavien kiinalaistuottajien ja yhteisön tuojien kanssa jäi hyvin vähäiseksi, Kiinasta tuodun, tarkasteltavana olevan tuotteen keskimääräinen tuontihinta tutkimusajanjaksolla on määritetty edellä johdanto-osan 27 kappaleessa mainituilta yhteisön tulliviranomaisilta saatujen tarkkojen tietojen pohjalta. Keskimääräinen tuontihinta vuosina 2003–2005 on määritetty väliaikaisesti niiden Eurostatin tietojen pohjalta, jotka vastaavat tutkimuksen tuloksia. On huomattu, että vaikka Eurostatin tiedot vuoden 2004 tuontimääristä vaikuttavatkin epätarkoilta (katso johdanto-osan 36 kappale), Eurostatin tiedot vuoden 2004 tuontihinnoista vastaavat tutkimuksen tuloksia sekä yli 80 mm:n koksin ja alle 80 mm:n koksin hinnan kehitystä koskevia vertailuja, joita on tehty koko tarkastelujakson aikana. Siksi Eurostatin tietoja on käytetty väliaikaisesti myös vuoden 2004 tuontihintojen määrittämiseen. Komissio jatkaa kuitenkin tuontihintojen tutkimista ennen kuin se tekee lopulliset määritykset.

| (42) | Edellä mainitut tiedot osoittivat, että Kiinasta peräisin olevan, tarkasteltavana olevan tuotteen keskimääräinen tuontihinta yli kaksinkertaistui vuonna 2004 verrattuna vuoteen 2003 (122 eurosta/tonni 275 euroon/tonni) mutta laski huomattavasti vuonna 2005 (224 euroon/tonni), ja tämä suuntaus jatkui koko tutkimusajanjakson ajan (hinta laski 156 euroon/tonni). Prosentteina ilmaistuna hinnat laskivat tutkimusajanjakson aikana 35 prosenttia vuodesta 2004. Koko tarkastelujakson aikana (vuodesta 2003 tutkimusajanjaksoon) hinnat kuitenkin nousivat 27 prosenttia. | 2003 | 2004 | 2005 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kiinasta peräisin olevan tuonnin keskimääräinen CIF-hinta yhteisön rajalla
  (euroa/tonni) | 122 | 275 | 224 | 156 |
| Indeksi (2003 = 100) | 100 | 225 | 184 | 127 |

(42)

Edellä mainitut tiedot osoittivat, että Kiinasta peräisin olevan, tarkasteltavana olevan tuotteen keskimääräinen tuontihinta yli kaksinkertaistui vuonna 2004 verrattuna vuoteen 2003 (122 eurosta/tonni 275 euroon/tonni) mutta laski huomattavasti vuonna 2005 (224 euroon/tonni), ja tämä suuntaus jatkui koko tutkimusajanjakson ajan (hinta laski 156 euroon/tonni). Prosentteina ilmaistuna hinnat laskivat tutkimusajanjakson aikana 35 prosenttia vuodesta 2004. Koko tarkastelujakson aikana (vuodesta 2003 tutkimusajanjaksoon) hinnat kuitenkin nousivat 27 prosenttia.

2003

2004

2005

Tutkimusajanjakso

Kiinasta peräisin olevan tuonnin keskimääräinen CIF-hinta yhteisön rajalla

(euroa/tonni)

122

275

224

156

Indeksi (2003 = 100)

100

225

184

127

c)   Hinnan alittavuus

| (43) | Hinnan alittavuuden arvioimiseksi analysoitiin tutkimusajanjaksoa koskevia hintatietoja. Asiaan kuuluvat yhteisön tuotannonalan myyntihinnat olivat riippumattomilta asiakkailta veloitettuja nettohintoja, joista oli vähennetty alennukset ja hyvitykset. Tarvittaessa näitä hintoja oikaistiin siten, että ne vastasivat noudettuna lähettäjältä -hintoja, eli niistä vähennettiin yhteisöön kuljettamisesta aiheutuneet rahtikustannukset. Kyseiset tuontihinnat perustuivat saatavilla oleviin tietoihin, kuten edellä johdanto-osan 41 kappaleessa todetaan, ja niitä oikaistiin tarvittaessa siten, että ne vastasivat CIF-hintaa yhteisön rajalla; tämän lisäksi tehtiin asianmukainen oikaisu, jossa otettiin huomioon yhteisön tuojille aiheutuneet tuonnin jälkeiset kulut (seulonnasta ja tullimuodollisuuksista aiheutuvat kustannukset). |
| --- | --- |

(43)

Hinnan alittavuuden arvioimiseksi analysoitiin tutkimusajanjaksoa koskevia hintatietoja. Asiaan kuuluvat yhteisön tuotannonalan myyntihinnat olivat riippumattomilta asiakkailta veloitettuja nettohintoja, joista oli vähennetty alennukset ja hyvitykset. Tarvittaessa näitä hintoja oikaistiin siten, että ne vastasivat noudettuna lähettäjältä -hintoja, eli niistä vähennettiin yhteisöön kuljettamisesta aiheutuneet rahtikustannukset. Kyseiset tuontihinnat perustuivat saatavilla oleviin tietoihin, kuten edellä johdanto-osan 41 kappaleessa todetaan, ja niitä oikaistiin tarvittaessa siten, että ne vastasivat CIF-hintaa yhteisön rajalla; tämän lisäksi tehtiin asianmukainen oikaisu, jossa otettiin huomioon yhteisön tuojille aiheutuneet tuonnin jälkeiset kulut (seulonnasta ja tullimuodollisuuksista aiheutuvat kustannukset).

| (44) | Vertailusta ilmeni, että Kiinasta tuotua, tarkasteltavana olevaa tuotetta myytiin yhteisössä tutkimusajanjakson aikana hinnoilla, jotka alittivat yhteisön tuotannonalan hinnat prosentteina ilmaistuina 10,2 prosentilla. |
| --- | --- |

(44)

Vertailusta ilmeni, että Kiinasta tuotua, tarkasteltavana olevaa tuotetta myytiin yhteisössä tutkimusajanjakson aikana hinnoilla, jotka alittivat yhteisön tuotannonalan hinnat prosentteina ilmaistuina 10,2 prosentilla.

5.   Yhteisön tuotannonalan tilanne

| (45) | Komissio tarkasteli perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia asiaankuuluvia taloudellisia tekijöitä ja indikaattoreita, joilla oli vaikutusta yhteisön tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujakson aikana. |
| --- | --- |

(45)

Komissio tarkasteli perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia asiaankuuluvia taloudellisia tekijöitä ja indikaattoreita, joilla oli vaikutusta yhteisön tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujakson aikana.

a)   Tuotanto

| (46) | Vuonna 2003 yhteisön tuotannonalan tuotanto oli noin 824 000 tonnia, ja vuonna 2004 se saavutti 1 017 000 tonnin huipun; vuonna 2005 se kääntyi kuitenkin laskuun mutta kasvoi jälleen hieman tutkimusajanjakson aikana. Yhteisön tuotannonalan tuotannon merkittävä kasvu vuonna 2004 selittyy sillä, että tarjonta markkinoilla oli vähäistä, mikä johtui Kiinasta peräisin olevan tuonnin vähäisyydestä ja siitä, että yhteisössä suljettiin muita yli 80 mm:n koksin tuotantolaitoksia. Kaiken kaikkiaan tuotanto kasvoi tarkastelujakson aikana 18 prosenttia ja oli noin 971 000 tonnia tutkimusajanjakson aikana. | 2003 | 2004 | 2005 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotanto (tonnia) | 823 728 | 1 016 682 | 953 522 | 971 137 |
| Indeksi (2003 = 100) | 100 | 123 | 116 | 118 |

(46)

Vuonna 2003 yhteisön tuotannonalan tuotanto oli noin 824 000 tonnia, ja vuonna 2004 se saavutti 1 017 000 tonnin huipun; vuonna 2005 se kääntyi kuitenkin laskuun mutta kasvoi jälleen hieman tutkimusajanjakson aikana. Yhteisön tuotannonalan tuotannon merkittävä kasvu vuonna 2004 selittyy sillä, että tarjonta markkinoilla oli vähäistä, mikä johtui Kiinasta peräisin olevan tuonnin vähäisyydestä ja siitä, että yhteisössä suljettiin muita yli 80 mm:n koksin tuotantolaitoksia. Kaiken kaikkiaan tuotanto kasvoi tarkastelujakson aikana 18 prosenttia ja oli noin 971 000 tonnia tutkimusajanjakson aikana.

2003

2004

2005

Tutkimusajanjakso

Tuotanto (tonnia)

823 728

1 016 682

953 522

971 137

Indeksi (2003 = 100)

100

123

116

118

b)   Tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöasteet

| (47) | Yhteisön tuotannonalan tuotantokapasiteetti pysyi vakaana noin 1,1 miljoonassa tonnissa koko tarkastelujakson ajan. Kapasiteetin käyttöaste oli 75 prosenttia vuonna 2003. Se kasvoi 93 prosenttiin vuonna 2004, laski hieman 87 prosenttiin vuonna 2005 ja nousi jälleen 89 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana. On pantava merkille, että tämä tuotannonala on poikkeuksellinen siinä mielessä, että sen tuotantokapasiteetin käyttöaste pysyy kutakuinkin muuttumattomana, sillä tuotantoprosessia ei voida keskeyttää tilapäisesti. | 2003 | 2004 | 2005 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotantokapasiteetti (tonnia) | 1 092 472 | 1 092 472 | 1 092 472 | 1 092 472 |
| Indeksi (2003 = 100) | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Kapasiteetin käyttöaste | 75 % | 93 % | 87 % | 89 % |
| Indeksi (2003 = 100) | 100 | 123 | 116 | 118 |

(47)

Yhteisön tuotannonalan tuotantokapasiteetti pysyi vakaana noin 1,1 miljoonassa tonnissa koko tarkastelujakson ajan. Kapasiteetin käyttöaste oli 75 prosenttia vuonna 2003. Se kasvoi 93 prosenttiin vuonna 2004, laski hieman 87 prosenttiin vuonna 2005 ja nousi jälleen 89 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana. On pantava merkille, että tämä tuotannonala on poikkeuksellinen siinä mielessä, että sen tuotantokapasiteetin käyttöaste pysyy kutakuinkin muuttumattomana, sillä tuotantoprosessia ei voida keskeyttää tilapäisesti.

2003

2004

2005

Tutkimusajanjakso

Tuotantokapasiteetti (tonnia)

1 092 472

1 092 472

1 092 472

1 092 472

Indeksi (2003 = 100)

100

100

100

100

Kapasiteetin käyttöaste

75 %

93 %

87 %

89 %

Indeksi (2003 = 100)

100

123

116

118

c)   Myynnin määrä

| (48) | Yhteisön tuotannonalan oman tuotannon myynnin määrä etuyhteydettömille asiakkaille yhteisön markkinoilla kasvoi voimakkaasti (40 prosenttia) vuonna 2004, mutta laski vuonna 2005 (12 prosenttiyksikköä) ja tutkimusajanjaksolla (jälleen 3 prosenttiyksikköä). Kaiken kaikkiaan myynnin määrä kasvoi koko tarkastelujakson aikana 25 prosenttia eli yhteisön kulutuksen kasvua vastaavan prosenttimäärän. | 2003 | 2004 | 2005 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Myynnin määrä yhteisössä (tonnia) | 658 641 | 921 347 | 845 688 | 825 013 |
| Indeksi (2003 = 100) | 100 | 140 | 128 | 125 |

(48)

Yhteisön tuotannonalan oman tuotannon myynnin määrä etuyhteydettömille asiakkaille yhteisön markkinoilla kasvoi voimakkaasti (40 prosenttia) vuonna 2004, mutta laski vuonna 2005 (12 prosenttiyksikköä) ja tutkimusajanjaksolla (jälleen 3 prosenttiyksikköä). Kaiken kaikkiaan myynnin määrä kasvoi koko tarkastelujakson aikana 25 prosenttia eli yhteisön kulutuksen kasvua vastaavan prosenttimäärän.

2003

2004

2005

Tutkimusajanjakso

Myynnin määrä yhteisössä (tonnia)

658 641

921 347

845 688

825 013

Indeksi (2003 = 100)

100

140

128

125

d)   Markkinaosuus

| (49) | Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus pysyi tarkastelujakson aikana suhteellisen vakaana: se oli noin 51 prosenttia sekä vuonna 2003 että tutkimusajanjakson aikana. Vuonna 2004 markkinaosuudessa havaittiin piikki, joka johtui Kiinasta peräsin olevan tuonnin vähäisyydestä. Yhteisön tuotannonala onnistui siis hyötymään tarkastelujakson aikana markkinoiden kasvusta eli yhteisön kulutuksen kasvusta säilyttämällä markkinaosuutensa. Tutkimusajanjaksolla yhteisön tuotannonalan markkinaosuus pieneni kuitenkin 2,5 prosenttia vuodesta 2005. | 2003 | 2004 | 2005 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus | 51,2 % | 60,3 % | 53,8 % | 51,3 % |
| Indeksi (2003 = 100) | 100 | 118 | 105 | 100 |

(49)

Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus pysyi tarkastelujakson aikana suhteellisen vakaana: se oli noin 51 prosenttia sekä vuonna 2003 että tutkimusajanjakson aikana. Vuonna 2004 markkinaosuudessa havaittiin piikki, joka johtui Kiinasta peräsin olevan tuonnin vähäisyydestä. Yhteisön tuotannonala onnistui siis hyötymään tarkastelujakson aikana markkinoiden kasvusta eli yhteisön kulutuksen kasvusta säilyttämällä markkinaosuutensa. Tutkimusajanjaksolla yhteisön tuotannonalan markkinaosuus pieneni kuitenkin 2,5 prosenttia vuodesta 2005.

2003

2004

2005

Tutkimusajanjakso

Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus

51,2 %

60,3 %

53,8 %

51,3 %

Indeksi (2003 = 100)

100

118

105

100

e)   Kasvu

| (50) | Kun yhteisön kulutus kasvoi vuoden 2003 ja tutkimusajanjakson välillä 25 prosenttiyksikköä, yhteisön tuotannonalan myynti yhteisön markkinoilla kasvoi vastaavan määrän ja näin ollen yhteisön tuotannonalan markkinaosuus pysyi ennallaan. Saman ajanjakson aikana polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin markkinaosuus kasvoi noin 4 prosenttiyksikköä, mikä vastaa noin 141 000 tonnin kasvua myynnissä yhteisön markkinoille. |
| --- | --- |

(50)

Kun yhteisön kulutus kasvoi vuoden 2003 ja tutkimusajanjakson välillä 25 prosenttiyksikköä, yhteisön tuotannonalan myynti yhteisön markkinoilla kasvoi vastaavan määrän ja näin ollen yhteisön tuotannonalan markkinaosuus pysyi ennallaan. Saman ajanjakson aikana polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin markkinaosuus kasvoi noin 4 prosenttiyksikköä, mikä vastaa noin 141 000 tonnin kasvua myynnissä yhteisön markkinoille.

f)   Myyntihinnat yhteisössä

| (51) | Yhteisön tuotannonalan myynnissä etuyhteydettömille asiakkaille keskimääräiset yksikköhinnat kasvoivat huomattavasti vuosina 2003–2005 (154 eurosta/tonni 244 euroon/tonni), minkä jälkeen ne laskivat tutkimusajanjakson aikana mutta pysyivät edelleen tasolla, joka ylittää vuoden 2003 hinnat 29 prosentilla (199 eurossa/tonni). | 2003 | 2004 | 2005 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Yksikköhinta yhteisön markkinoilla
  (euroa/tonni) | 154 | 192 | 244 | 199 |
| Indeksi (2003 = 100) | 100 | 125 | 158 | 129 |

(51)

Yhteisön tuotannonalan myynnissä etuyhteydettömille asiakkaille keskimääräiset yksikköhinnat kasvoivat huomattavasti vuosina 2003–2005 (154 eurosta/tonni 244 euroon/tonni), minkä jälkeen ne laskivat tutkimusajanjakson aikana mutta pysyivät edelleen tasolla, joka ylittää vuoden 2003 hinnat 29 prosentilla (199 eurossa/tonni).

2003

2004

2005

Tutkimusajanjakso

Yksikköhinta yhteisön markkinoilla

(euroa/tonni)

154

192

244

199

Indeksi (2003 = 100)

100

125

158

129

| (52) | Kyseisten tuontihintojen alittavuuden vuoksi nämä tuonnit vaikuttivat epäilemättä yhteisön tuotannonalan myyntihintoihin. |
| --- | --- |

(52)

Kyseisten tuontihintojen alittavuuden vuoksi nämä tuonnit vaikuttivat epäilemättä yhteisön tuotannonalan myyntihintoihin.

g)   Varastot

| (53) | Yhteisön tuotannonalan varastot (varastojen koko kauden lopussa) kasvoivat huomattavasti tarkastelujakson aikana. Varastot kasvoivat ensin 29 prosenttia vuonna 2004, sitten 41 prosenttiyksikköä vuonna 2005 ja 88 prosenttiyksikköä tutkimusajanjakson aikana. Varastot olivat vuotuiseen tuotantomäärään verrattuna kuitenkin suhteellisen pienet (noin 3,5 prosenttia vuonna 2003 ja 7,6 prosenttia tutkimusajanjakson aikana). Koska yhteisön tuotannonalan myynnin määrä Euroopan yhteisössä kasvoi yleisesti tarkastelujakson aikana, kuten edellä johdanto-osan 48 kappaleessa kuvataan, varastojen koon kasvu kunkin kauden päättyessä selittyy sillä, että yhteisön tuotannonalan vientimyynti laski tarkastelujaksolla, kuten jäljempänä johdanto-osan 70 kappaleessa kuvataan. | 2003 | 2004 | 2005 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Varasto kauden päättyessä (tonnia) | 28 761 | 37 007 | 48 834 | 74 127 |
| Indeksi (2003 = 100) | 100 | 129 | 170 | 258 |

(53)

Yhteisön tuotannonalan varastot (varastojen koko kauden lopussa) kasvoivat huomattavasti tarkastelujakson aikana. Varastot kasvoivat ensin 29 prosenttia vuonna 2004, sitten 41 prosenttiyksikköä vuonna 2005 ja 88 prosenttiyksikköä tutkimusajanjakson aikana. Varastot olivat vuotuiseen tuotantomäärään verrattuna kuitenkin suhteellisen pienet (noin 3,5 prosenttia vuonna 2003 ja 7,6 prosenttia tutkimusajanjakson aikana). Koska yhteisön tuotannonalan myynnin määrä Euroopan yhteisössä kasvoi yleisesti tarkastelujakson aikana, kuten edellä johdanto-osan 48 kappaleessa kuvataan, varastojen koon kasvu kunkin kauden päättyessä selittyy sillä, että yhteisön tuotannonalan vientimyynti laski tarkastelujaksolla, kuten jäljempänä johdanto-osan 70 kappaleessa kuvataan.

2003

2004

2005

Tutkimusajanjakso

Varasto kauden päättyessä (tonnia)

28 761

37 007

48 834

74 127

Indeksi (2003 = 100)

100

129

170

258

h)   Investoinnit

| (54) | Yhteisön tuotannonalan vuotuiset investoinnit samankaltaisen tuotteen tuotantoon pysyivät tarkastelujaksolla vakaina eli noin 9 miljoonassa eurossa/vuosi, lukuun ottamatta tilapäisesti matalampaa tasoa vuonna 2004. Yhteisön tuotannonala investoi olemassa olevan konekannan huoltoon ja uusimiseen (osittain täyttääkseen EU:n ympäristölainsäädännön tietyt vaatimukset), toisin sanoen investoinneilla ei siis pyritty kasvattamaan tuotantokapasiteettia. | 2003 | 2004 | 2005 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nettoinvestoinnit (tuhatta euroa) | 8 951 | 8 139 | 9 059 | 9 070 |
| Indeksi (2003 = 100) | 100 | 91 | 101 | 101 |

(54)

Yhteisön tuotannonalan vuotuiset investoinnit samankaltaisen tuotteen tuotantoon pysyivät tarkastelujaksolla vakaina eli noin 9 miljoonassa eurossa/vuosi, lukuun ottamatta tilapäisesti matalampaa tasoa vuonna 2004. Yhteisön tuotannonala investoi olemassa olevan konekannan huoltoon ja uusimiseen (osittain täyttääkseen EU:n ympäristölainsäädännön tietyt vaatimukset), toisin sanoen investoinneilla ei siis pyritty kasvattamaan tuotantokapasiteettia.

2003

2004

2005

Tutkimusajanjakso

Nettoinvestoinnit (tuhatta euroa)

8 951

8 139

9 059

9 070

Indeksi (2003 = 100)

100

91

101

101

i)   Kannattavuus, sijoitetun pääoman tuotto, kassavirta ja kyky korottaa pääomaa

| (55) | Tarkastelujaksolla yhteisön tuotannonalan kannattavuus nettomyynnin prosenttiosuutena ilmaistuna kasvoi huomattavasti vuosina 2003–2005 (11 prosentista 18 prosenttiin), mutta tilanne muuttui yllättävästi tutkimusajanjakson aikana, kun yhteisön tuotannonala alkoi tehdä tappiota (–1 prosentti). Yhteisön tuotannonalan kannattavuuden äkillinen heikkeneminen johtui siitä, että myyntihinnat laskivat jyrkästi vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä. |
| --- | --- |

(55)

Tarkastelujaksolla yhteisön tuotannonalan kannattavuus nettomyynnin prosenttiosuutena ilmaistuna kasvoi huomattavasti vuosina 2003–2005 (11 prosentista 18 prosenttiin), mutta tilanne muuttui yllättävästi tutkimusajanjakson aikana, kun yhteisön tuotannonala alkoi tehdä tappiota (–1 prosentti). Yhteisön tuotannonalan kannattavuuden äkillinen heikkeneminen johtui siitä, että myyntihinnat laskivat jyrkästi vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä.

| (56) | Sijoitetun pääoman tuotto, jäljempänä ’ROI’, joka ilmoitettiin voittoprosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta, kehittyi yleisesti ottaen samalla tavalla kuin kannattavuuskin. |
| --- | --- |

(56)

Sijoitetun pääoman tuotto, jäljempänä ’ROI’, joka ilmoitettiin voittoprosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta, kehittyi yleisesti ottaen samalla tavalla kuin kannattavuuskin.

| (57) | Myös yhteisön tuotannonalan kassavirrassa havaittiin samanlainen laskeva suuntaus, minkä seurauksena yhteisön tuotannonalan yleinen taloudellinen tilanne heikkeni huomattavasti tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(57)

Myös yhteisön tuotannonalan kassavirrassa havaittiin samanlainen laskeva suuntaus, minkä seurauksena yhteisön tuotannonalan yleinen taloudellinen tilanne heikkeni huomattavasti tutkimusajanjakson aikana.

| (58) | Yhteisön tuotannonala ei ilmoittanut todellisista vaikeuksista korottaa pääomaa. Tuotannonalan erityisluonteen vuoksi eli siksi, ettei tuotantoprosessia voida keskeyttää vaurioittamatta uuneja, uunien käytön keskeyttäminen ja niiden ottaminen uudelleen käyttöön edellyttäisi suuria lisäinvestointeja (joiden yhteisön tuotannonala arvioi olevan noin 2 miljoonaa euroa uunia kohden). Yhteisön tuotannonala arvioi, että sen olisi vaikeaa korottaa lisää pääomaa tällaisia investointeja varten, elleivät sijoittajat luota yli 80 mm:n koksin markkinoiden tuottoisuuteen. Näin ollen on välttämätöntä, että yhteisön tuotannonalan tuotantokapasiteetti pysyy kutakuinkin muuttumattomana. | 2003 | 2004 | 2005 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Euroopan yhteisössä etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuvan myynnin kannattavuus (prosenttia nettomyynnistä) | 11 % | 17 % | 18 % | –1 % |
| Indeksi (2003 = 100) | 100 | 158 | 169 | –8 |
| ROI (voitto prosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta) | 5 % | 23 % | 17 % | –9 % |
| Indeksi (2003 = 100) | 100 | 460 | 340 | – 180 |
| Kassavirta (tuhatta euroa) | 17 641 | 13 633 | 34 600 | 4 669 |
| Indeksi (2003 = 100) | 100 | 77 | 196 | 26 |

(58)

Yhteisön tuotannonala ei ilmoittanut todellisista vaikeuksista korottaa pääomaa. Tuotannonalan erityisluonteen vuoksi eli siksi, ettei tuotantoprosessia voida keskeyttää vaurioittamatta uuneja, uunien käytön keskeyttäminen ja niiden ottaminen uudelleen käyttöön edellyttäisi suuria lisäinvestointeja (joiden yhteisön tuotannonala arvioi olevan noin 2 miljoonaa euroa uunia kohden). Yhteisön tuotannonala arvioi, että sen olisi vaikeaa korottaa lisää pääomaa tällaisia investointeja varten, elleivät sijoittajat luota yli 80 mm:n koksin markkinoiden tuottoisuuteen. Näin ollen on välttämätöntä, että yhteisön tuotannonalan tuotantokapasiteetti pysyy kutakuinkin muuttumattomana.

2003

2004

2005

Tutkimusajanjakso

Euroopan yhteisössä etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuvan myynnin kannattavuus (prosenttia nettomyynnistä)

11 %

17 %

18 %

–1 %

Indeksi (2003 = 100)

100

158

169

–8

ROI (voitto prosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta)

5 %

23 %

17 %

–9 %

Indeksi (2003 = 100)

100

460

340

– 180

Kassavirta (tuhatta euroa)

17 641

13 633

34 600

4 669

Indeksi (2003 = 100)

100

77

196

26

j)   Työllisyys, tuottavuus ja palkat

| (59) | Yhteisön tuotannonalan työllisyys kasvoi 13 prosenttia vuoden 2003 ja tutkimusajanjakson välillä. Tuotannon kasvuun verrattuna yhteisön tuotannonalan työvoiman tuottavuus pysyi ennallaan, kun sitä mitataan tuotantona (tonneina) henkilötyövuotta kohden. Keskimääräiset vuotuiset työntekijäkohtaiset työvoimakustannukset kasvoivat tarkastelujakson aikana 9 prosenttia. | 2003 | 2004 | 2005 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Työntekijöiden määrä | 680 | 754 | 734 | 767 |
| Indeksi (2003 = 100) | 100 | 111 | 108 | 113 |
| Tuottavuus (tonnia/työntekijä) | 1 676 | 1 954 | 1 760 | 1 697 |
| Indeksi (2003 = 100) | 100 | 117 | 105 | 101 |
| Vuotuiset työvoimakustannukset työntekijää kohden (tuhatta euroa) | 28 | 28 | 29 | 31 |
| Indeksi (2003 = 100) | 100 | 100 | 105 | 109 |

(59)

Yhteisön tuotannonalan työllisyys kasvoi 13 prosenttia vuoden 2003 ja tutkimusajanjakson välillä. Tuotannon kasvuun verrattuna yhteisön tuotannonalan työvoiman tuottavuus pysyi ennallaan, kun sitä mitataan tuotantona (tonneina) henkilötyövuotta kohden. Keskimääräiset vuotuiset työntekijäkohtaiset työvoimakustannukset kasvoivat tarkastelujakson aikana 9 prosenttia.

2003

2004

2005

Tutkimusajanjakso

Työntekijöiden määrä

680

754

734

767

Indeksi (2003 = 100)

100

111

108

113

Tuottavuus (tonnia/työntekijä)

1 676

1 954

1 760

1 697

Indeksi (2003 = 100)

100

117

105

101

Vuotuiset työvoimakustannukset työntekijää kohden (tuhatta euroa)

28

28

29

31

Indeksi (2003 = 100)

100

100

105

109

k)   Polkumyyntimarginaalin merkittävyys

| (60) | Kun otetaan huomioon polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä, markkinaosuus ja hinta, on todettava, että todellisen polkumyyntimarginaalin suuruudella on vaikutusta yhteisön tuotannonalaan. |
| --- | --- |

(60)

Kun otetaan huomioon polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä, markkinaosuus ja hinta, on todettava, että todellisen polkumyyntimarginaalin suuruudella on vaikutusta yhteisön tuotannonalaan.

| (61) | Kuten johdanto-osan 3 kappaleessa todetaan, aiemmat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet suspendoitiin maaliskuussa 2004, sillä markkinaolosuhteiden väliaikaisen muuttumisen vuoksi katsottiin, ettei tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti Kiinasta todennäköisesti aiheuttaisi enää vahinkoa. Tuolloin tutkittiin, kuinka tarkasteltavana olevan tuotteen määrät ja hinnat olivat kehittyneet lokakuun 1 päivän 2002 ja syyskuun 30 päivän 2003 välisenä aikana. Suspensiota jatkettiin joulukuuhun 2005, jolloin toimenpiteiden voimassaolo päättyi. Tämä huomioon ottaen voidaan katsoa, ettei aikaisempi polkumyynti vaikuttanut merkittävästi yhteisön tuotannonalan tilanteeseen tämän tutkinnan tarkastelujakson aikana. |
| --- | --- |

(61)

Kuten johdanto-osan 3 kappaleessa todetaan, aiemmat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet suspendoitiin maaliskuussa 2004, sillä markkinaolosuhteiden väliaikaisen muuttumisen vuoksi katsottiin, ettei tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti Kiinasta todennäköisesti aiheuttaisi enää vahinkoa. Tuolloin tutkittiin, kuinka tarkasteltavana olevan tuotteen määrät ja hinnat olivat kehittyneet lokakuun 1 päivän 2002 ja syyskuun 30 päivän 2003 välisenä aikana. Suspensiota jatkettiin joulukuuhun 2005, jolloin toimenpiteiden voimassaolo päättyi. Tämä huomioon ottaen voidaan katsoa, ettei aikaisempi polkumyynti vaikuttanut merkittävästi yhteisön tuotannonalan tilanteeseen tämän tutkinnan tarkastelujakson aikana.

6.   Vahinkoa koskevat päätelmät

| (62) | Vuoden 2003 ja tutkimusajanjakson välillä tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyynnillä tapahtuneen, Kiinasta peräisin olevan tuonnin määrä kasvoi 45 prosenttia ja sen markkinaosuus yhteisössä kasvoi noin 4 prosenttiyksikköä. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin keskimääräiset hinnat olivat tarkastelujaksolla yhteisön tuotannonalan hintoja matalammat, lukuun ottamatta poikkeuksellista vuotta 2004. Lisäksi tutkimusajanjakson aikana Kiinasta tuodun tuotteen hinnat alittivat merkittävällä tavalla yhteisön tuotannonalan hinnat. Alitusmarginaalin todettiin olevan 10,2 prosenttia. |
| --- | --- |

(62)

Vuoden 2003 ja tutkimusajanjakson välillä tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyynnillä tapahtuneen, Kiinasta peräisin olevan tuonnin määrä kasvoi 45 prosenttia ja sen markkinaosuus yhteisössä kasvoi noin 4 prosenttiyksikköä. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin keskimääräiset hinnat olivat tarkastelujaksolla yhteisön tuotannonalan hintoja matalammat, lukuun ottamatta poikkeuksellista vuotta 2004. Lisäksi tutkimusajanjakson aikana Kiinasta tuodun tuotteen hinnat alittivat merkittävällä tavalla yhteisön tuotannonalan hinnat. Alitusmarginaalin todettiin olevan 10,2 prosenttia.

| (63) | Useimmat vahinkoindikaattorit kehittyivät positiivisesti yhteisön tuotannonalan osalta vuoteen 2005 saakka (vaikka vuonna 2005 olikin jo havaittavissa jonkin verran laskua poikkeuksellisesta vuodesta 2004), mutta ne kääntyivät laskuun tutkimusajanjakson aikana. Tämä koskee erityisesti yhteisön tuotannonalan taloudellisia indikaattoreita, varsinkin kannattavuutta: vuosina 2004–2005 saavutetut 17–18 prosentin voittomarginaalit kutistuivat äkillisesti tutkimusajanjakson aikana, ja yhteisön tuotannonala päätyi tekemään tappiota. Myös sijoitetun pääoman tuotto ja kassavirta laskivat. Tämä huomattava lasku johtui myyntihintojen jyrkästä laskusta vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä: yhteisön tuotannonalan tuottaman samankaltaisen tuotteen keskimääräiset myyntihinnat laskivat 19 prosenttia, mikä heikensi kannattavuutta. |
| --- | --- |

(63)

Useimmat vahinkoindikaattorit kehittyivät positiivisesti yhteisön tuotannonalan osalta vuoteen 2005 saakka (vaikka vuonna 2005 olikin jo havaittavissa jonkin verran laskua poikkeuksellisesta vuodesta 2004), mutta ne kääntyivät laskuun tutkimusajanjakson aikana. Tämä koskee erityisesti yhteisön tuotannonalan taloudellisia indikaattoreita, varsinkin kannattavuutta: vuosina 2004–2005 saavutetut 17–18 prosentin voittomarginaalit kutistuivat äkillisesti tutkimusajanjakson aikana, ja yhteisön tuotannonala päätyi tekemään tappiota. Myös sijoitetun pääoman tuotto ja kassavirta laskivat. Tämä huomattava lasku johtui myyntihintojen jyrkästä laskusta vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä: yhteisön tuotannonalan tuottaman samankaltaisen tuotteen keskimääräiset myyntihinnat laskivat 19 prosenttia, mikä heikensi kannattavuutta.

| (64) | Myös monet muut vahinkoindikaattorit kehittyivät negatiivisesti vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä, vaikkakaan eivät aivan yhtä voimakkaasti kuin kannattavuus: yhteisön tuotannonalan myyntimäärät laskivat noin 3 prosenttia, yhteisön tuotannonalan markkinaosuus pieneni 2,5 prosenttia ja sen keskimääräiset myyntihinnat laskivat 19 prosenttia. Toisaalta tuotantomäärät, kapasiteetin käyttöaste ja työllisyys kasvoivat hieman vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä. |
| --- | --- |

(64)

Myös monet muut vahinkoindikaattorit kehittyivät negatiivisesti vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä, vaikkakaan eivät aivan yhtä voimakkaasti kuin kannattavuus: yhteisön tuotannonalan myyntimäärät laskivat noin 3 prosenttia, yhteisön tuotannonalan markkinaosuus pieneni 2,5 prosenttia ja sen keskimääräiset myyntihinnat laskivat 19 prosenttia. Toisaalta tuotantomäärät, kapasiteetin käyttöaste ja työllisyys kasvoivat hieman vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä.

| (65) | Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että yhteisön tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. |
| --- | --- |

(65)

Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että yhteisön tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.

E.   SYY-YHTEYS

1.   Johdanto

| (66) | Komissio on tutkinut perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti, onko Kiinasta peräisin oleva, polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheuttanut vahinkoa yhteisön tuotannonalalle siinä määrin, että sitä voidaan pitää merkittävänä. Muita polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ohella tiedossa olevia tekijöitä, jotka olisivat samaan aikaan voineet aiheuttaa vahinkoa yhteisön tuotannonalalle, tutkittiin sen varmistamiseksi, ettei niiden mahdollisesti aiheuttamaa vahinkoa olisi pidetty polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttamana. |
| --- | --- |

(66)

Komissio on tutkinut perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti, onko Kiinasta peräisin oleva, polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheuttanut vahinkoa yhteisön tuotannonalalle siinä määrin, että sitä voidaan pitää merkittävänä. Muita polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ohella tiedossa olevia tekijöitä, jotka olisivat samaan aikaan voineet aiheuttaa vahinkoa yhteisön tuotannonalalle, tutkittiin sen varmistamiseksi, ettei niiden mahdollisesti aiheuttamaa vahinkoa olisi pidetty polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttamana.

2.   Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutus

| (67) | Vuoden 2003 ja tutkimusajanjakson välillä tarkasteltavana olevan tuotteen Kiinasta peräisin olevan tuonnin määrä kasvoi 45 prosenttia ja sen markkinaosuus yhteisössä oli jatkuvasti vähintään 24 prosenttia eli huomattava. Tutkimusajanjaksolla markkinaosuus oli 28 prosenttia. Keskimääräinen tuontihinta kasvoi kaiken kaikkiaan 46 prosenttia vuoden 2003 ja tutkimusajanjakson välillä, mutta hinnat olivat tarkastelujakson aikana yleisesti yhteisön tuotannonalan hintoja matalammat, lukuun ottamatta poikkeuksellista vuotta 2004. Tutkimusajanjaksolla Kiinasta tuodun tuotteen keskimääräinen tuontihinta alitti yhteisön tuotannonalan keskimääräisen hinnan 10,2 prosentilla. Varmistaakseen asemansa kotimarkkinoillaan sekä Kiinasta peräisin olevasta tuonnista johtuvien matalien markkinahintojen vuoksi yhteisön tuotannonalan oli pakko laskea myyntihintojaan 29 prosenttia tutkimusajanjakson aikana. Sen markkinaosuus pieneni silti 2,5 prosenttia vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä. |
| --- | --- |

(67)

Vuoden 2003 ja tutkimusajanjakson välillä tarkasteltavana olevan tuotteen Kiinasta peräisin olevan tuonnin määrä kasvoi 45 prosenttia ja sen markkinaosuus yhteisössä oli jatkuvasti vähintään 24 prosenttia eli huomattava. Tutkimusajanjaksolla markkinaosuus oli 28 prosenttia. Keskimääräinen tuontihinta kasvoi kaiken kaikkiaan 46 prosenttia vuoden 2003 ja tutkimusajanjakson välillä, mutta hinnat olivat tarkastelujakson aikana yleisesti yhteisön tuotannonalan hintoja matalammat, lukuun ottamatta poikkeuksellista vuotta 2004. Tutkimusajanjaksolla Kiinasta tuodun tuotteen keskimääräinen tuontihinta alitti yhteisön tuotannonalan keskimääräisen hinnan 10,2 prosentilla. Varmistaakseen asemansa kotimarkkinoillaan sekä Kiinasta peräisin olevasta tuonnista johtuvien matalien markkinahintojen vuoksi yhteisön tuotannonalan oli pakko laskea myyntihintojaan 29 prosenttia tutkimusajanjakson aikana. Sen markkinaosuus pieneni silti 2,5 prosenttia vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä.

| (68) | Näin ollen Kiinasta peräisin olevan, polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vääristynyt hinnoittelukäytäntö aiheutti sen, että yhteisön tuotannonalan hintoja laskettiin eivätkä ne enää kattaneet korkeita raaka-ainekustannuksia. Yhteisön tuotannonalan kannattavuuden romahtaminen tutkimusajanjakson aikana vahvisti tämän. |
| --- | --- |

(68)

Näin ollen Kiinasta peräisin olevan, polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vääristynyt hinnoittelukäytäntö aiheutti sen, että yhteisön tuotannonalan hintoja laskettiin eivätkä ne enää kattaneet korkeita raaka-ainekustannuksia. Yhteisön tuotannonalan kannattavuuden romahtaminen tutkimusajanjakson aikana vahvisti tämän.

| (69) | Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että Kiinasta peräisin oleva halpatuonti, joka alitti merkittävästi yhteisön tuotannonalan hinnat tutkimusajanjakson aikana ja jonka määrä myös kasvoi, on heikentänyt ratkaisevalla tavalla yhteisön tuotannonalan tilannetta, mikä näkyy kannattavuuden jyrkkänä laskuna, muiden taloudellisten indikaattoreiden heikkenemisenä tutkimusajanjakson aikana sekä markkinaosuuden pienenemisenä. |
| --- | --- |

(69)

Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että Kiinasta peräisin oleva halpatuonti, joka alitti merkittävästi yhteisön tuotannonalan hinnat tutkimusajanjakson aikana ja jonka määrä myös kasvoi, on heikentänyt ratkaisevalla tavalla yhteisön tuotannonalan tilannetta, mikä näkyy kannattavuuden jyrkkänä laskuna, muiden taloudellisten indikaattoreiden heikkenemisenä tutkimusajanjakson aikana sekä markkinaosuuden pienenemisenä.

3.   Muiden tekijöiden vaikutus

a)   Yhteisön tuotannonalan vientitoiminta

| (70) | Kuten alla olevasta taulukosta ilmenee, yhteisön tuotannonalan vientiin tuottaman yli 80 mm:n koksin myyntimäärä pieneni 36 prosenttia tarkastelujakson aikana. Vientimyynti kasvoi kuitenkin huomattavasti tutkimusajanjakson aikana, jolloin yhteisön tuotannonalan kannattavuus romahti, kuten edellä on kuvattu. Lisäksi vientimyynnin osuus yhteisön tuotannonalan kaikesta myynnistä ei ole kovin suuri, ainoastaan noin 10 prosenttia kokonaismyynnistä tutkimusajanjakson aikana. Siksi viennin vähenemisen ei katsota vaikuttaneen merkittävällä tavalla yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen aineelliseen vahinkoon. | 2003 | 2004 | 2005 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vientimyynnin määrät (tonnia) | 140 511 | 103 409 | 56 453 | 90 402 |
| Indeksi (2003 = 100) | 100 | 74 | 40 | 64 |

(70)

Kuten alla olevasta taulukosta ilmenee, yhteisön tuotannonalan vientiin tuottaman yli 80 mm:n koksin myyntimäärä pieneni 36 prosenttia tarkastelujakson aikana. Vientimyynti kasvoi kuitenkin huomattavasti tutkimusajanjakson aikana, jolloin yhteisön tuotannonalan kannattavuus romahti, kuten edellä on kuvattu. Lisäksi vientimyynnin osuus yhteisön tuotannonalan kaikesta myynnistä ei ole kovin suuri, ainoastaan noin 10 prosenttia kokonaismyynnistä tutkimusajanjakson aikana. Siksi viennin vähenemisen ei katsota vaikuttaneen merkittävällä tavalla yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen aineelliseen vahinkoon.

2003

2004

2005

Tutkimusajanjakso

Vientimyynnin määrät (tonnia)

140 511

103 409

56 453

90 402

Indeksi (2003 = 100)

100

74

40

64

b)   Tuonti muista kolmansista maista

| (71) | Edellä johdanto-osan 38 kappaleessa mainittujen, parhaiden saatavilla olevien tietojen mukaan tuotetta ei tuotu tarkastelujaksolla muista kolmansista maista kuin Kiinasta. Näin ollen voidaan todeta, ettei muista kolmansista maista peräisin oleva tuonti yhteisöön vaikuttanut yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen aineelliseen vahinkoon. |
| --- | --- |

(71)

Edellä johdanto-osan 38 kappaleessa mainittujen, parhaiden saatavilla olevien tietojen mukaan tuotetta ei tuotu tarkastelujaksolla muista kolmansista maista kuin Kiinasta. Näin ollen voidaan todeta, ettei muista kolmansista maista peräisin oleva tuonti yhteisöön vaikuttanut yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen aineelliseen vahinkoon.

c)   Muista yhteisön tuottajista johtuva kilpailu

| (72) | Kuten edellä johdanto-osan 35 kappaleessa todetaan, kaksi muuta yhteisön tuottajaa eivät toimineet yhteistyössä tutkinnan aikana. Nämä kaksi tuottajaa toimittivat kuitenkin komissiolle tiettyjä tietoja, jotka koskivat niiden yleisiä tuotanto- ja myyntimääriä ja joita verrattiin yhteistyössä toimivilta yhteisön tuottajilta saatuihin tietoihin. Muiden yhteisön tuottajien myyntihinnoista ei ollut saatavilla tietoja. |
| --- | --- |

(72)

Kuten edellä johdanto-osan 35 kappaleessa todetaan, kaksi muuta yhteisön tuottajaa eivät toimineet yhteistyössä tutkinnan aikana. Nämä kaksi tuottajaa toimittivat kuitenkin komissiolle tiettyjä tietoja, jotka koskivat niiden yleisiä tuotanto- ja myyntimääriä ja joita verrattiin yhteistyössä toimivilta yhteisön tuottajilta saatuihin tietoihin. Muiden yhteisön tuottajien myyntihinnoista ei ollut saatavilla tietoja.

| (73) | Käytettävissä olevien tietojen pohjalta arvioidaan, että kahden muun yhteisön tuottajan myynnin määrä yhteisössä oli 280–380 tuhannen tonnin luokkaa tutkimusajanjakson aikana. (8) Samoin niiden markkinaosuus oli vastaavasti noin 20 prosenttia. Kuten edellä on todettu, yhteisön tuotannonalan markkinaosuus pysyi suhteellisen vakaana koko tarkastelujakson ajan, kun taas Kiinasta peräisin olevan tuonnin markkinaosuus kasvoi saman jakson aikana 4 prosenttiyksikköä. Siksi on loogista, että Kiinasta peräisin olevan tuonnin on täytynyt vaikuttaa lähinnä muiden yhteisön tuottajien myyntimääriin koko jaksoa tarkasteltaessa. Kiinasta peräisin olevan tuonnin markkinaosuuden 3 prosenttiyksikön kasvu tutkimusajanjakson aikana vastaa silti yhteisön tuotannonalan markkinaosuuden vastaavansuuruista pienenemistä (2,5 prosenttiyksikköä). |
| --- | --- |

(73)

Käytettävissä olevien tietojen pohjalta arvioidaan, että kahden muun yhteisön tuottajan myynnin määrä yhteisössä oli 280–380 tuhannen tonnin luokkaa tutkimusajanjakson aikana. (8) Samoin niiden markkinaosuus oli vastaavasti noin 20 prosenttia. Kuten edellä on todettu, yhteisön tuotannonalan markkinaosuus pysyi suhteellisen vakaana koko tarkastelujakson ajan, kun taas Kiinasta peräisin olevan tuonnin markkinaosuus kasvoi saman jakson aikana 4 prosenttiyksikköä. Siksi on loogista, että Kiinasta peräisin olevan tuonnin on täytynyt vaikuttaa lähinnä muiden yhteisön tuottajien myyntimääriin koko jaksoa tarkasteltaessa. Kiinasta peräisin olevan tuonnin markkinaosuuden 3 prosenttiyksikön kasvu tutkimusajanjakson aikana vastaa silti yhteisön tuotannonalan markkinaosuuden vastaavansuuruista pienenemistä (2,5 prosenttiyksikköä).

| (74) | Edellä esitetyn perusteella ja muuhun viittaavien tietojen puuttuessa voidaan todeta, etteivät muut yhteisön tuottajat ole vaikuttaneet yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen aineelliseen vahinkoon. |
| --- | --- |

(74)

Edellä esitetyn perusteella ja muuhun viittaavien tietojen puuttuessa voidaan todeta, etteivät muut yhteisön tuottajat ole vaikuttaneet yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen aineelliseen vahinkoon.

d)   Raaka-aineiden hinnat

| (75) | Jotkin osapuolet, joita asia koski, väittivät, että yhteisön tuotannonalalle aiheutunut vahinko johtui raaka-ainekustannusten kasvusta. Tältä osin ilmeni, että noin 50 prosenttia yli 80 mm:n koksin tuotantokustannuksista aiheutuu yli 80 mm:n koksin tuotannossa käytettävästä perusraaka-aineesta, koksihiilestä. Yhteisön tuotannonalan käyttämä koksihiili on peräisin Yhdysvalloista, lukuun ottamatta yhtä yhteisön tuotannonalan tuottajaa, joka käyttää paikallisista lähteistä peräisin olevaa koksihiiltä. Tutkimus osoitti yhteisön tuotannonalan käyttämän koksihiilen hinnan nousseen merkittävästi ja jatkuvasti koko tarkastelujakson ajan, kuten alla olevasta taulukosta ilmenee. | 2003 | 2004 | 2005 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Koksihiilen keskimääräinen hinta (euroa / tonni tuotettua yli 80 mm:n koksia) | 77 | 97 | 126 | 127 |
| Indeksi (2003 = 100) | 100 | 125 | 163 | 164 |

(75)

Jotkin osapuolet, joita asia koski, väittivät, että yhteisön tuotannonalalle aiheutunut vahinko johtui raaka-ainekustannusten kasvusta. Tältä osin ilmeni, että noin 50 prosenttia yli 80 mm:n koksin tuotantokustannuksista aiheutuu yli 80 mm:n koksin tuotannossa käytettävästä perusraaka-aineesta, koksihiilestä. Yhteisön tuotannonalan käyttämä koksihiili on peräisin Yhdysvalloista, lukuun ottamatta yhtä yhteisön tuotannonalan tuottajaa, joka käyttää paikallisista lähteistä peräisin olevaa koksihiiltä. Tutkimus osoitti yhteisön tuotannonalan käyttämän koksihiilen hinnan nousseen merkittävästi ja jatkuvasti koko tarkastelujakson ajan, kuten alla olevasta taulukosta ilmenee.

2003

2004

2005

Tutkimusajanjakso

Koksihiilen keskimääräinen hinta (euroa / tonni tuotettua yli 80 mm:n koksia)

77

97

126

127

Indeksi (2003 = 100)

100

125

163

164

| (76) | Tältä osin pannaan merkille, että vuosina 2003–2005 tapahtunut raaka-aineiden hinnannousu voitiin siirtää eteenpäin yhteisön tuotannonalan myyntihintoihin, jotka, kuten johdanto-osan 51 kappaleessa todetaan, nousivat saman ajanjakson aikana, mikä vastaa yhteen yhteisön tuotannonalan voittomarginaalien kasvua. Sen sijaan tutkimusajanjakson aikana raaka-aineiden hinnat nousivat vain yhden prosenttiyksikön vuoden 2005 tasosta; tästä huolimatta yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne heikkeni huomattavasti, koska sen myyntihinnat laskivat merkittävästi. |
| --- | --- |

(76)

Tältä osin pannaan merkille, että vuosina 2003–2005 tapahtunut raaka-aineiden hinnannousu voitiin siirtää eteenpäin yhteisön tuotannonalan myyntihintoihin, jotka, kuten johdanto-osan 51 kappaleessa todetaan, nousivat saman ajanjakson aikana, mikä vastaa yhteen yhteisön tuotannonalan voittomarginaalien kasvua. Sen sijaan tutkimusajanjakson aikana raaka-aineiden hinnat nousivat vain yhden prosenttiyksikön vuoden 2005 tasosta; tästä huolimatta yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne heikkeni huomattavasti, koska sen myyntihinnat laskivat merkittävästi.

| (77) | Näin ollen raaka-aineiden hintojen ei katsota vaikuttaneen yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen aineelliseen vahinkoon. |
| --- | --- |

(77)

Näin ollen raaka-aineiden hintojen ei katsota vaikuttaneen yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen aineelliseen vahinkoon.

4.   Syy-yhteyttä koskeva päätelmä

| (78) | Yhteenvetona voidaan todeta edellä esitetyn analyysin osoittaneen, että Kiinasta peräsin oleva tuonti laski yhteisön markkinoilla hintoja huomattavasti tutkimusajanjakson aikana, kun Kiinasta peräisin olevan tuonnin hinta alitti merkittävästi yhteisön tuotannonalan hinnat. Tämä hintojen lasku johti yhteisön tuotannonalan myyntihintojen huomattavaan laskuun, mikä puolestaan heikensi voimakkaasti yhteisön tuotannonalan kannattavuutta, sijoitetun pääoman tuottoa ja kassavirtaa. Lisäksi Kiinasta peräisin olevan tuonnin kasvu tutkimusajanjaksolla on johtanut sen markkinaosuuden kasvuun (3 prosenttiyksikköä), mikä näkyy vastaavasti yhteisön tuotannonalan markkinaosuuden vastaavansuuruisena pienenemisenä (2,5 prosenttiyksikköä). |
| --- | --- |

(78)

Yhteenvetona voidaan todeta edellä esitetyn analyysin osoittaneen, että Kiinasta peräsin oleva tuonti laski yhteisön markkinoilla hintoja huomattavasti tutkimusajanjakson aikana, kun Kiinasta peräisin olevan tuonnin hinta alitti merkittävästi yhteisön tuotannonalan hinnat. Tämä hintojen lasku johti yhteisön tuotannonalan myyntihintojen huomattavaan laskuun, mikä puolestaan heikensi voimakkaasti yhteisön tuotannonalan kannattavuutta, sijoitetun pääoman tuottoa ja kassavirtaa. Lisäksi Kiinasta peräisin olevan tuonnin kasvu tutkimusajanjaksolla on johtanut sen markkinaosuuden kasvuun (3 prosenttiyksikköä), mikä näkyy vastaavasti yhteisön tuotannonalan markkinaosuuden vastaavansuuruisena pienenemisenä (2,5 prosenttiyksikköä).

| (79) | Toisaalta tarkasteltaessa muita tekijöitä, jotka olisivat voineet aiheuttaa vahinkoa yhteisön tuotannonalalle, kävi ilmi, ettei yhdelläkään tällaisella tekijällä olisi voinut olla merkittäviä kielteisiä vaikutuksia. |
| --- | --- |

(79)

Toisaalta tarkasteltaessa muita tekijöitä, jotka olisivat voineet aiheuttaa vahinkoa yhteisön tuotannonalalle, kävi ilmi, ettei yhdelläkään tällaisella tekijällä olisi voinut olla merkittäviä kielteisiä vaikutuksia.

| (80) | Edellä esitetyssä analyysissa on eroteltu asianmukaisesti kaikkien tunnettujen, yhteisön tuotannonalan tilanteeseen kohdistuvien tekijöiden vaikutukset polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin haittavaikutuksista, ja sen perusteella päätellään alustavasti, että polkumyynnillä tapahtunut, Kiinasta peräisin oleva tuonti on aiheuttanut yhteisön tuotannonalalle perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua aineellista vahinkoa. |
| --- | --- |

(80)

Edellä esitetyssä analyysissa on eroteltu asianmukaisesti kaikkien tunnettujen, yhteisön tuotannonalan tilanteeseen kohdistuvien tekijöiden vaikutukset polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin haittavaikutuksista, ja sen perusteella päätellään alustavasti, että polkumyynnillä tapahtunut, Kiinasta peräisin oleva tuonti on aiheuttanut yhteisön tuotannonalalle perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua aineellista vahinkoa.

F.   YHTEISÖN ETU

| (81) | Komissio arvioi, onko polkumyyntiä, vahinkoa ja syy-yhteyttä koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden vuoksi tässä kyseisessä tapauksessa ei ole yhteisön edun mukaista toteuttaa toimenpiteitä. Tätä varten ja perusasetuksen 21 artiklan 1 kohdan mukaisesti komissio tarkasteli toimenpiteiden todennäköisiä vaikutuksia kaikkien asiaankuuluvien osapuolten kannalta sekä toimenpiteiden toteuttamatta jättämisen todennäköisiä seurauksia. Luottamuksellisuussyistä yksittäisiä tuojia tai käyttäjiä koskevat tiedot ilmoitetaan alla vaihteluväleinä tarkkojen lukujen sijasta. |
| --- | --- |

(81)

Komissio arvioi, onko polkumyyntiä, vahinkoa ja syy-yhteyttä koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden vuoksi tässä kyseisessä tapauksessa ei ole yhteisön edun mukaista toteuttaa toimenpiteitä. Tätä varten ja perusasetuksen 21 artiklan 1 kohdan mukaisesti komissio tarkasteli toimenpiteiden todennäköisiä vaikutuksia kaikkien asiaankuuluvien osapuolten kannalta sekä toimenpiteiden toteuttamatta jättämisen todennäköisiä seurauksia. Luottamuksellisuussyistä yksittäisiä tuojia tai käyttäjiä koskevat tiedot ilmoitetaan alla vaihteluväleinä tarkkojen lukujen sijasta.

1.   Yhteisön tuotannonalan etu

| (82) | Kuten edellä johdanto-osan 35 kappaleessa todetaan, yhteisön tuotannonala muodostuu viidestä yrityksestä, joilla on tuotantolaitokset Tšekissä, Italiassa ja Espanjassa, ja se työllistää suoraan noin 750 henkeä, jotka työskentelevät samankaltaisen tuotteen tuotannossa ja myynnissä sekä hallinnollisissa tehtävissä. Jos toimenpiteitä toteutetaan, on odotettavaa, että hintojen notkahdus yhteisön markkinoilla päättyy ja yhteisön tuotannonalan myyntihinnat alkavat jälleen nousta, minkä seurauksena yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne paranee. |
| --- | --- |

(82)

Kuten edellä johdanto-osan 35 kappaleessa todetaan, yhteisön tuotannonala muodostuu viidestä yrityksestä, joilla on tuotantolaitokset Tšekissä, Italiassa ja Espanjassa, ja se työllistää suoraan noin 750 henkeä, jotka työskentelevät samankaltaisen tuotteen tuotannossa ja myynnissä sekä hallinnollisissa tehtävissä. Jos toimenpiteitä toteutetaan, on odotettavaa, että hintojen notkahdus yhteisön markkinoilla päättyy ja yhteisön tuotannonalan myyntihinnat alkavat jälleen nousta, minkä seurauksena yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne paranee.

| (83) | Ellei toisaalta polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä toteuteta, on todennäköistä, että yhteisön tuotannonalan taloudellisten indikaattoreiden ja erityisesti sen kannattavuuden kielteinen kehitys jatkuu. Tällöin yhteisön tuotannonalan markkinaosuus todennäköisesti pienenee, sillä se ei enää kykene seuraamaan Kiinasta peräisin olevan, polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin asettamia markkinahintoja. Tämä johtaa todennäköisesti tuotannon ja investointien leikkaamiseen, tuotantolaitosten joidenkin osien sulkemiseen sekä yhteisön työpaikkojen vähenemiseen. |
| --- | --- |

(83)

Ellei toisaalta polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä toteuteta, on todennäköistä, että yhteisön tuotannonalan taloudellisten indikaattoreiden ja erityisesti sen kannattavuuden kielteinen kehitys jatkuu. Tällöin yhteisön tuotannonalan markkinaosuus todennäköisesti pienenee, sillä se ei enää kykene seuraamaan Kiinasta peräisin olevan, polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin asettamia markkinahintoja. Tämä johtaa todennäköisesti tuotannon ja investointien leikkaamiseen, tuotantolaitosten joidenkin osien sulkemiseen sekä yhteisön työpaikkojen vähenemiseen.

| (84) | Yhteenvetona voidaan siis todeta, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönotto antaisi yhteisön tuotannonalalle mahdollisuuden toipua tutkimuksessa todetun vahingollisen polkumyynnin vaikutuksista. |
| --- | --- |

(84)

Yhteenvetona voidaan siis todeta, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönotto antaisi yhteisön tuotannonalalle mahdollisuuden toipua tutkimuksessa todetun vahingollisen polkumyynnin vaikutuksista.

2.   Yhteisön etuyhteydettömien tuojien/kauppiaiden etu

| (85) | Kuten edellä johdanto-osan 9 kappaleessa todetaan, kyselyyn vastasi vain yksi tuoja/kauppias. Johdanto-osan 36 kappaleessa esitettyjen tietojen pohjalta voidaan katsoa, että tämä yritys vastasi tutkimusajanjakson aikana lähes kaikesta tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnista yhteisöön. |
| --- | --- |

(85)

Kuten edellä johdanto-osan 9 kappaleessa todetaan, kyselyyn vastasi vain yksi tuoja/kauppias. Johdanto-osan 36 kappaleessa esitettyjen tietojen pohjalta voidaan katsoa, että tämä yritys vastasi tutkimusajanjakson aikana lähes kaikesta tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnista yhteisöön.

| (86) | Kyseisen tuojan toimittamien tietojen pohjalta voitiin todeta, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti Kiinasta muodosti noin 20 prosenttia yrityksen kokonaisliikevaihdosta tutkimusajanjakson aikana. Tuoja/kauppias ostaa yli 80 mm:n koksia paitsi Kiinasta myös muista lähteistä, myös yhteisön tuotannonalalta. Kyseisen tuojan keskimääräinen voittomarginaali on yli 80 mm:n koksin kaupan osalta noin 5–10 prosenttia. |
| --- | --- |

(86)

Kyseisen tuojan toimittamien tietojen pohjalta voitiin todeta, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti Kiinasta muodosti noin 20 prosenttia yrityksen kokonaisliikevaihdosta tutkimusajanjakson aikana. Tuoja/kauppias ostaa yli 80 mm:n koksia paitsi Kiinasta myös muista lähteistä, myös yhteisön tuotannonalalta. Kyseisen tuojan keskimääräinen voittomarginaali on yli 80 mm:n koksin kaupan osalta noin 5–10 prosenttia.

| (87) | Yhteistyössä toimiva tuoja ei kannata toimenpiteiden toteuttamista. Koska kyseisellä tuojalla on kuitenkin hyvin vahva asema tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin alalla, se kykenisi todennäköisesti siirtämään eteenpäin useimmat lisäkustannukset, joita polkumyynnin vastaiset toimenpiteet aiheuttavat käyttäjille, ellei jopa niitä kaikkia. Tältä osin polkumyynnin vastaisen tullin soveltaminen Kiinasta peräisin olevaan tuontiin johtaisi mitä todennäköisimmin siihen, että markkinahintoja korjattaisiin ylöspäin, kuten edellä johdanto-osan 82 kappaleessa todetaan. Siksi voidaan odottaa, että tuojat, jotka ostavat tuotetta Kiinasta, kykenevät siirtämään nämä tullimaksut eteenpäin loppuasiakkaalle. Koska tämä tuote ei ole suhteellisesti arvioiden erityisen merkittävä tuojan liiketoiminnan kannalta ja ottaen huomioon tuojan voittomarginaalin yli 80 mm:n koksin kaupan alalla voidaan odottaa, ettei väliaikaisesti asetettava tulli vaikuttaisi merkittävässä määrin tämän talouden toimijan taloudelliseen tilanteeseen. |
| --- | --- |

(87)

Yhteistyössä toimiva tuoja ei kannata toimenpiteiden toteuttamista. Koska kyseisellä tuojalla on kuitenkin hyvin vahva asema tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin alalla, se kykenisi todennäköisesti siirtämään eteenpäin useimmat lisäkustannukset, joita polkumyynnin vastaiset toimenpiteet aiheuttavat käyttäjille, ellei jopa niitä kaikkia. Tältä osin polkumyynnin vastaisen tullin soveltaminen Kiinasta peräisin olevaan tuontiin johtaisi mitä todennäköisimmin siihen, että markkinahintoja korjattaisiin ylöspäin, kuten edellä johdanto-osan 82 kappaleessa todetaan. Siksi voidaan odottaa, että tuojat, jotka ostavat tuotetta Kiinasta, kykenevät siirtämään nämä tullimaksut eteenpäin loppuasiakkaalle. Koska tämä tuote ei ole suhteellisesti arvioiden erityisen merkittävä tuojan liiketoiminnan kannalta ja ottaen huomioon tuojan voittomarginaalin yli 80 mm:n koksin kaupan alalla voidaan odottaa, ettei väliaikaisesti asetettava tulli vaikuttaisi merkittävässä määrin tämän talouden toimijan taloudelliseen tilanteeseen.

3.   Käyttäjien etu

| (88) | Kuten edellä johdanto-osan 9 kappaleessa todetaan, monet käyttäjät ja niiden liitot vastasivat kyselyyn ja lähettivät muita tietoja. Yhteisön käyttäjätuotannonala muodostuu kahdesta suuresta sektorista: kivivillan tuottajista ja valimoista. |
| --- | --- |

(88)

Kuten edellä johdanto-osan 9 kappaleessa todetaan, monet käyttäjät ja niiden liitot vastasivat kyselyyn ja lähettivät muita tietoja. Yhteisön käyttäjätuotannonala muodostuu kahdesta suuresta sektorista: kivivillan tuottajista ja valimoista.

a)   Kivivillan tuottajat

| (89) | Yhteisön suurimman kivivillan tuottajan Rockwool International A/S:n, jäljempänä ’Rockwool’, tytäryhtiöt vastasivat käyttäjille suunnattuun kyselyyn. Rockwool käyttää yli 80 mm:n koksia kivivillan tuotannossa polttoaineena kiven sulattamiseen. Kivivillaa käytetään lähinnä eristeenä. Koko Rockwool-yhtymän voittomarginaali oli tutkimusajanjaksolla yli 10 prosenttia. |
| --- | --- |

(89)

Yhteisön suurimman kivivillan tuottajan Rockwool International A/S:n, jäljempänä ’Rockwool’, tytäryhtiöt vastasivat käyttäjille suunnattuun kyselyyn. Rockwool käyttää yli 80 mm:n koksia kivivillan tuotannossa polttoaineena kiven sulattamiseen. Kivivillaa käytetään lähinnä eristeenä. Koko Rockwool-yhtymän voittomarginaali oli tutkimusajanjaksolla yli 10 prosenttia.

| (90) | Tutkimuksesta ilmeni, että Rockwoolin osuus yli 80 mm:n koksin kokonaiskulutuksesta yhteisössä oli noin 13 prosenttia tutkimusajanjakson aikana sekä noin 18 prosenttia kiinalaisen yli 80 mm:n koksin kokonaistuonnista. |
| --- | --- |

(90)

Tutkimuksesta ilmeni, että Rockwoolin osuus yli 80 mm:n koksin kokonaiskulutuksesta yhteisössä oli noin 13 prosenttia tutkimusajanjakson aikana sekä noin 18 prosenttia kiinalaisen yli 80 mm:n koksin kokonaistuonnista.

| (91) | Yhtiöllä on yhteisössä 15 tuotantolaitosta, ja se työllistää yhteensä noin 6 600 henkeä. Kiinasta tuotua yli 80 mm:n koksia käytetään yhtiön tuotantolaitoksissa EU:n kolmessa jäsenvaltiossa, ja nämä tuotantolaitokset työllistävät yhteensä 2 400 henkeä; muissa tuotantolaitoksissa käytetään sen sijaan yhteisössä tuotettua yli 80 mm:n koksia. Yli 80 mm:n koksin havaittiin muodostavan tutkimusajanjakson aikana 4–8 prosenttia yhteenlasketuista tuotantokustannuksista niissä Rockwool-yhtiöissä, joissa käytettiin kiinalaista yli 80 mm:n koksia. |
| --- | --- |

(91)

Yhtiöllä on yhteisössä 15 tuotantolaitosta, ja se työllistää yhteensä noin 6 600 henkeä. Kiinasta tuotua yli 80 mm:n koksia käytetään yhtiön tuotantolaitoksissa EU:n kolmessa jäsenvaltiossa, ja nämä tuotantolaitokset työllistävät yhteensä 2 400 henkeä; muissa tuotantolaitoksissa käytetään sen sijaan yhteisössä tuotettua yli 80 mm:n koksia. Yli 80 mm:n koksin havaittiin muodostavan tutkimusajanjakson aikana 4–8 prosenttia yhteenlasketuista tuotantokustannuksista niissä Rockwool-yhtiöissä, joissa käytettiin kiinalaista yli 80 mm:n koksia.

b)   Valimot

| (92) | Valimot käyttävät arviolta noin 80 prosenttia kaikesta yhteisössä kulutetusta yli 80 mm:n koksista. Valimoteollisuudessa käytetään yli 80 mm:n koksia polttoaineena metalliromun sulattamiseen valmistettaessa rautavaloksia, joita käytetään valmistettaessa osia autoteollisuuden, koneenrakennuksen, konetekniikan ja julkisten palvelujen aloille. |
| --- | --- |

(92)

Valimot käyttävät arviolta noin 80 prosenttia kaikesta yhteisössä kulutetusta yli 80 mm:n koksista. Valimoteollisuudessa käytetään yli 80 mm:n koksia polttoaineena metalliromun sulattamiseen valmistettaessa rautavaloksia, joita käytetään valmistettaessa osia autoteollisuuden, koneenrakennuksen, konetekniikan ja julkisten palvelujen aloille.

| (93) | Sen pohjalta, kuinka yhteisön valimot vastasivat käyttäjille suunnattuun kyselyyn, arvioitiin sitä, miten polkumyynnin vastaiset toimenpiteet saattaisivat vaikuttaa niihin; yhteisön valimot käyttävät noin 18 prosenttia kaikesta yhteisössä kulutettavasta yli 80 mm:n koksista, ja niiden osuus tarkasteltavana olevan tuotteen Kiinasta peräisin olevasta tuonnista oli tutkimusjakson aikana myös noin 18 prosenttia. Myös CAEF ja Saksan valimoyhdistys toimittivat oikeaksi osoittamiaan tietoja. |
| --- | --- |

(93)

Sen pohjalta, kuinka yhteisön valimot vastasivat käyttäjille suunnattuun kyselyyn, arvioitiin sitä, miten polkumyynnin vastaiset toimenpiteet saattaisivat vaikuttaa niihin; yhteisön valimot käyttävät noin 18 prosenttia kaikesta yhteisössä kulutettavasta yli 80 mm:n koksista, ja niiden osuus tarkasteltavana olevan tuotteen Kiinasta peräisin olevasta tuonnista oli tutkimusjakson aikana myös noin 18 prosenttia. Myös CAEF ja Saksan valimoyhdistys toimittivat oikeaksi osoittamiaan tietoja.

| (94) | Yli 80 mm:n koksin havaittiin muodostavan 3–6 prosenttia analyysissa huomioon otettujen valimojen yhteenlasketuista tuotantokustannuksista tutkimusajanjakson aikana. Tämä eroaa CAEF:n arviosta, jonka mukaan koksin hinnan osuus voisi olla jopa 15 prosenttia valimojen tuotantokustannuksista. |
| --- | --- |

(94)

Yli 80 mm:n koksin havaittiin muodostavan 3–6 prosenttia analyysissa huomioon otettujen valimojen yhteenlasketuista tuotantokustannuksista tutkimusajanjakson aikana. Tämä eroaa CAEF:n arviosta, jonka mukaan koksin hinnan osuus voisi olla jopa 15 prosenttia valimojen tuotantokustannuksista.

c)   Käyttäjien esittämät perusteet

| (95) | Ensimmäinen käyttäjien esittämistä tärkeimmistä perusteista, joiden vuoksi toimenpiteitä ei pitäisi toteuttaa, oli se, etteivät eurooppalaiset tuottajat voi tyydyttää täysin koksin kysyntää yhteisössä. Myös yhteisön tuotannonala on tunnustanut tämän, ja se näkyy selvästi myös siinä, että tutkimusajanjakson aikana yhteisön kulutus oli 1,6 miljoonaa tonnia (ja käyttäjien ennusteiden mukaan tämä luku todennäköisesti kasvaa tulevina vuosina), kun taas yhteisön kokonaistuotanto oli sekä yhteisön tuotannonalan tuottajilta että muilta yhteisön tuottajilta saatujen tietojen perusteella (katso johdanto-osan 72 kappale) tuohon aikaan noin 1,3 miljoonaa tonnia. Koska yhteisön tuotannonalan kapasiteetin käyttöaste on korkea, on ilmeistä, että käyttäjien kysynnän tyydyttämiseksi tarvitaan tuontia, vaikka kaikki yhteisön tuotanto kulutettaisiinkin yhteisössä. |
| --- | --- |

(95)

Ensimmäinen käyttäjien esittämistä tärkeimmistä perusteista, joiden vuoksi toimenpiteitä ei pitäisi toteuttaa, oli se, etteivät eurooppalaiset tuottajat voi tyydyttää täysin koksin kysyntää yhteisössä. Myös yhteisön tuotannonala on tunnustanut tämän, ja se näkyy selvästi myös siinä, että tutkimusajanjakson aikana yhteisön kulutus oli 1,6 miljoonaa tonnia (ja käyttäjien ennusteiden mukaan tämä luku todennäköisesti kasvaa tulevina vuosina), kun taas yhteisön kokonaistuotanto oli sekä yhteisön tuotannonalan tuottajilta että muilta yhteisön tuottajilta saatujen tietojen perusteella (katso johdanto-osan 72 kappale) tuohon aikaan noin 1,3 miljoonaa tonnia. Koska yhteisön tuotannonalan kapasiteetin käyttöaste on korkea, on ilmeistä, että käyttäjien kysynnän tyydyttämiseksi tarvitaan tuontia, vaikka kaikki yhteisön tuotanto kulutettaisiinkin yhteisössä.

| (96) | Tältä osin on pantava merkille, että polkumyynnin vastaisilla toimenpiteillä pyritään korjaamaan epäterveitä kaupan käytäntöjä, jotka vaikuttavat haitallisesti yhteisön tuotannonalaan, sekä palauttamaan tehokas kilpailu yhteisön markkinoille, ei lopettamaan tuontia. Yhteisön markkinoiden kilpailuympäristöstä on pantava merkille, että vaikka polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönotto johtaisi todennäköisesti siihen, että Kiinasta lähtöisin olevan viennin hintataso nousisi yhteisössä, ehdotetuilla toimenpiteillä ei suljettaisi yhteisön markkinoilta kiinalaisilta viejiltä, vaan kiinalaisia tuotteita saisi myydä jatkossakin markkinoilla. |
| --- | --- |

(96)

Tältä osin on pantava merkille, että polkumyynnin vastaisilla toimenpiteillä pyritään korjaamaan epäterveitä kaupan käytäntöjä, jotka vaikuttavat haitallisesti yhteisön tuotannonalaan, sekä palauttamaan tehokas kilpailu yhteisön markkinoille, ei lopettamaan tuontia. Yhteisön markkinoiden kilpailuympäristöstä on pantava merkille, että vaikka polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönotto johtaisi todennäköisesti siihen, että Kiinasta lähtöisin olevan viennin hintataso nousisi yhteisössä, ehdotetuilla toimenpiteillä ei suljettaisi yhteisön markkinoilta kiinalaisilta viejiltä, vaan kiinalaisia tuotteita saisi myydä jatkossakin markkinoilla.

| (97) | Lisäksi käyttäjät ovat väittäneet, että toimenpiteiden toteuttaminen johtaisi hankintakustannusten kasvuun, mikä voisi vaikuttaa niiden kilpailukykyyn ja näin vaarantaa niiden tuotantotoiminnan yhteisössä. Tilanteen on myös väitetty olevan vieläkin huonompi niiden käyttäjien kannalta, jotka eivät voi vaihtaa kiinalaisesta yli 80 mm:n koksista eurooppalaiseen yli 80 mm:n koksiin, minkä vuoksi niiden on pakko kestää polkumyyntitullista aiheutuva ylimääräinen rasite. |
| --- | --- |

(97)

Lisäksi käyttäjät ovat väittäneet, että toimenpiteiden toteuttaminen johtaisi hankintakustannusten kasvuun, mikä voisi vaikuttaa niiden kilpailukykyyn ja näin vaarantaa niiden tuotantotoiminnan yhteisössä. Tilanteen on myös väitetty olevan vieläkin huonompi niiden käyttäjien kannalta, jotka eivät voi vaihtaa kiinalaisesta yli 80 mm:n koksista eurooppalaiseen yli 80 mm:n koksiin, minkä vuoksi niiden on pakko kestää polkumyyntitullista aiheutuva ylimääräinen rasite.

| (98) | Tutkimus osoitti yli 80 mm:n koksin muodostavan 4–8 prosenttia kivivillan tuotannon kokonaiskustannuksista sekä 3–6 prosenttia valimojen kokonaiskustannuksista. Vaikka siis tuojien pitäisi siirtää tullista aiheutuvat kustannukset kokonaan eteenpäin käyttäjille, ehdotettu polkumyynnin vastainen tulli nostaisi Rockwoolin ja valimojen tuotantokustannuksia oletettavasti noin yhden prosentin verran. |
| --- | --- |

(98)

Tutkimus osoitti yli 80 mm:n koksin muodostavan 4–8 prosenttia kivivillan tuotannon kokonaiskustannuksista sekä 3–6 prosenttia valimojen kokonaiskustannuksista. Vaikka siis tuojien pitäisi siirtää tullista aiheutuvat kustannukset kokonaan eteenpäin käyttäjille, ehdotettu polkumyynnin vastainen tulli nostaisi Rockwoolin ja valimojen tuotantokustannuksia oletettavasti noin yhden prosentin verran.

| (99) | Lisäksi on pantava merkille, että jos yli 80 mm:n koksin tuotanto yhteisössä vähenisi tai mahdollisesti päättyisi, myös koksin toimittajien määrä vähenisi, mikä vaikuttaisi kielteisesti yhteisön käyttäjiin, joille yli 80 mm:n koksi on strategisesti tärkeä. Tällaisessa tilanteessa yhteisö saattaisi tulla täysin riippuvaiseksi kiinalaisen yli 80 mm:n koksin toimituksista, ja tällöin kiinalainen koksi saisi määräävän aseman yhteisön markkinoilla. Siksi raaka-aineiden asianmukaisen saannin turvaamiseksi on ratkaisevan tärkeää, että käytettävissä on vaihtoehtoisia lähteitä. |
| --- | --- |

(99)

Lisäksi on pantava merkille, että jos yli 80 mm:n koksin tuotanto yhteisössä vähenisi tai mahdollisesti päättyisi, myös koksin toimittajien määrä vähenisi, mikä vaikuttaisi kielteisesti yhteisön käyttäjiin, joille yli 80 mm:n koksi on strategisesti tärkeä. Tällaisessa tilanteessa yhteisö saattaisi tulla täysin riippuvaiseksi kiinalaisen yli 80 mm:n koksin toimituksista, ja tällöin kiinalainen koksi saisi määräävän aseman yhteisön markkinoilla. Siksi raaka-aineiden asianmukaisen saannin turvaamiseksi on ratkaisevan tärkeää, että käytettävissä on vaihtoehtoisia lähteitä.

| (100) | Komission saatavilla olevien tietojen mukaan kiinalaisen, vientiin tarkoitetun yli 80 mm:n koksin toimituksissa ilmenee katkoksia syistä, jotka eivät liity polkumyynnin vastaiseen menettelyyn vaan johtuvat sen sijaan toimenpiteistä, joilla Kiinan hallitus pyrkii hillitsemään muun muassa tarkasteltavana olevan tuotteen vientiä. Yli 80 mm:n koksin vientiveroa nostettiin 5 prosentista 15 prosenttiin 1 päivänä kesäkuuta 2007. Yhteisön tuotannonalan supistuminen tai jopa katoaminen voisi pahentaa tällaisia ongelmia ja aiheuttaa katkoksia käyttäjätuotannonalalle suunnattuihin toimituksiin. Toisaalta polkumyyntikäytännöillä saavutetun epäterveen kilpailuedun poistamisella pyritään estämään yhteisön tuotannonalan tilanteen heikentyminen entisestään, tukemaan näin laajan toimittajakunnan säilymistä sekä jopa lujittamaan nykyisten tuottajien välistä kilpailua. |
| --- | --- |

(100)

Komission saatavilla olevien tietojen mukaan kiinalaisen, vientiin tarkoitetun yli 80 mm:n koksin toimituksissa ilmenee katkoksia syistä, jotka eivät liity polkumyynnin vastaiseen menettelyyn vaan johtuvat sen sijaan toimenpiteistä, joilla Kiinan hallitus pyrkii hillitsemään muun muassa tarkasteltavana olevan tuotteen vientiä. Yli 80 mm:n koksin vientiveroa nostettiin 5 prosentista 15 prosenttiin 1 päivänä kesäkuuta 2007. Yhteisön tuotannonalan supistuminen tai jopa katoaminen voisi pahentaa tällaisia ongelmia ja aiheuttaa katkoksia käyttäjätuotannonalalle suunnattuihin toimituksiin. Toisaalta polkumyyntikäytännöillä saavutetun epäterveen kilpailuedun poistamisella pyritään estämään yhteisön tuotannonalan tilanteen heikentyminen entisestään, tukemaan näin laajan toimittajakunnan säilymistä sekä jopa lujittamaan nykyisten tuottajien välistä kilpailua.

d)   Päätelmät

| (101) | Tässä vaiheessa komission käytettävissä olevat todisteet osoittavat, että yli 80 mm:n koksin osuus kivivillan tuottajien ja valimojen kokonaiskustannuksista on hyvin pieni ja että näin ollen on todennäköistä, että polkumyynnin vastaiset toimenpiteet vaikuttavat niiden tuotantokustannuksiin vain vähän. Ei myöskään ole mahdotonta, että tuojat maksaisivat osan kasvaneista kustannuksista tai että käyttäjät voisivat siirtää kasvaneet kustannukset osittain tai kokonaan eteenpäin loppuasiakkailleen. Siksi voidaan todeta, että ehdotuksen mukainen polkumyynnin vastainen toimenpide ei todennäköisesti vaikuta merkittävällä tavalla käyttäjien taloudelliseen tilanteeseen. Koska polkumyynnin vastainen toimenpide vaikuttaisi käyttäjien kustannuksiin vain vähän, on epätodennäköistä, että toimenpiteiden toteuttaminen johtaisi tuotantolaitosten sulkemiseen. Siksi käyttäjätuotannonalan työllisyyteen kohdistuvat vaikutukset eivät todennäköisesti ole merkittäviä. |
| --- | --- |

(101)

Tässä vaiheessa komission käytettävissä olevat todisteet osoittavat, että yli 80 mm:n koksin osuus kivivillan tuottajien ja valimojen kokonaiskustannuksista on hyvin pieni ja että näin ollen on todennäköistä, että polkumyynnin vastaiset toimenpiteet vaikuttavat niiden tuotantokustannuksiin vain vähän. Ei myöskään ole mahdotonta, että tuojat maksaisivat osan kasvaneista kustannuksista tai että käyttäjät voisivat siirtää kasvaneet kustannukset osittain tai kokonaan eteenpäin loppuasiakkailleen. Siksi voidaan todeta, että ehdotuksen mukainen polkumyynnin vastainen toimenpide ei todennäköisesti vaikuta merkittävällä tavalla käyttäjien taloudelliseen tilanteeseen. Koska polkumyynnin vastainen toimenpide vaikuttaisi käyttäjien kustannuksiin vain vähän, on epätodennäköistä, että toimenpiteiden toteuttaminen johtaisi tuotantolaitosten sulkemiseen. Siksi käyttäjätuotannonalan työllisyyteen kohdistuvat vaikutukset eivät todennäköisesti ole merkittäviä.

4.   Yhteisön etua koskevat päätelmät

| (102) | Toimenpiteiden odotetaan vaikuttavan siten, että yhteisön tuotannonalan on mahdollista parantaa kannattavuuttaan, mistä aiheutuu myönteisiä vaikutuksia yhteisön markkinoiden kilpailuolosuhteille. Yhteisön tuotannonalan heikon taloudellisen tilanteen vuoksi vaarana on, että ellei toimenpiteitä toteuta, yhteisön tuotannonala saattaa sulkea tuotantolaitoksia ja lomauttaa työvoimaa. Tällaisessa tilanteessa yhteisön markkinoiden tuontiriippuvuus kasvaisi. |
| --- | --- |

(102)

Toimenpiteiden odotetaan vaikuttavan siten, että yhteisön tuotannonalan on mahdollista parantaa kannattavuuttaan, mistä aiheutuu myönteisiä vaikutuksia yhteisön markkinoiden kilpailuolosuhteille. Yhteisön tuotannonalan heikon taloudellisen tilanteen vuoksi vaarana on, että ellei toimenpiteitä toteuta, yhteisön tuotannonala saattaa sulkea tuotantolaitoksia ja lomauttaa työvoimaa. Tällaisessa tilanteessa yhteisön markkinoiden tuontiriippuvuus kasvaisi.

| (103) | Vaikka tuojien näkökulmasta kielteiset vaikutukset voivat johtaa hintojen nousuun, sitä voidaan rajoittaa pienentämällä marginaaleja tai siirtämällä hinnannoususta osa eteenpäin käyttäjätuotannonalalle. |
| --- | --- |

(103)

Vaikka tuojien näkökulmasta kielteiset vaikutukset voivat johtaa hintojen nousuun, sitä voidaan rajoittaa pienentämällä marginaaleja tai siirtämällä hinnannoususta osa eteenpäin käyttäjätuotannonalalle.

| (104) | Käyttäjien tuotantokustannuksiin ehdotettu polkumyyntitulli vaikuttaisi vain hyvin vähän. |
| --- | --- |

(104)

Käyttäjien tuotantokustannuksiin ehdotettu polkumyyntitulli vaikuttaisi vain hyvin vähän.

| (105) | Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, ettei kyseisessä tapauksessa ole olemassa pakottavia syitä jättää toteuttamasta toimenpiteitä ja että toimenpiteiden toteuttaminen olisi yhteisön edun mukaista. |
| --- | --- |

(105)

Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, ettei kyseisessä tapauksessa ole olemassa pakottavia syitä jättää toteuttamasta toimenpiteitä ja että toimenpiteiden toteuttaminen olisi yhteisön edun mukaista.

G.   EHDOTUS VÄLIAIKAISIKSI POLKUMYYNNIN VASTAISIKSI TOIMENPITEIKSI

| (106) | Polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja yhteisön etua koskevien päätelmien vuoksi on toteutettava väliaikaisia toimenpiteitä, joilla polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia estetään aiheuttamasta lisää vahinkoa yhteisön tuotannonalalle. |
| --- | --- |

(106)

Polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja yhteisön etua koskevien päätelmien vuoksi on toteutettava väliaikaisia toimenpiteitä, joilla polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia estetään aiheuttamasta lisää vahinkoa yhteisön tuotannonalalle.

1.   Vahingon korjaava taso

| (107) | Väliaikaisen polkumyyntitullin on oltava riittävä poistamaan polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista yhteisön tuotannonalalle aiheutunut vahinko ylittämättä kuitenkaan todettua polkumyyntimarginaalia. Vahingollisen polkumyynnin vaikutukset poistavan tullin määrää laskettaessa katsottiin, että toimenpiteillä yhteisön tuotannonalalle pitäisi voida taata mahdollisuus kattaa tuotantokustannuksensa ja saada kaiken kaikkiaan sellainen ennen veroja laskettu myyntivoitto, jonka se voisi kohtuudella saada tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin puuttuessa. Tässä laskelmassa käytettiin tilapäisesti sellaista voittomarginaalia ennen veroja, joka oli 15,3 prosenttia liikevaihdosta; tämä vastaa yhteisön tuotannonalan keskimääräistä voittomarginaalia vuosina 2003–2005. |
| --- | --- |

(107)

Väliaikaisen polkumyyntitullin on oltava riittävä poistamaan polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista yhteisön tuotannonalalle aiheutunut vahinko ylittämättä kuitenkaan todettua polkumyyntimarginaalia. Vahingollisen polkumyynnin vaikutukset poistavan tullin määrää laskettaessa katsottiin, että toimenpiteillä yhteisön tuotannonalalle pitäisi voida taata mahdollisuus kattaa tuotantokustannuksensa ja saada kaiken kaikkiaan sellainen ennen veroja laskettu myyntivoitto, jonka se voisi kohtuudella saada tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin puuttuessa. Tässä laskelmassa käytettiin tilapäisesti sellaista voittomarginaalia ennen veroja, joka oli 15,3 prosenttia liikevaihdosta; tämä vastaa yhteisön tuotannonalan keskimääräistä voittomarginaalia vuosina 2003–2005.

| (108) | Tarvittava hinnankorotus määritettiin tämän jälkeen vertaamalla hinnan alittavuuden laskemisessa määritettyä keskimääräistä tuontihintaa (katso johdanto-osan 43 kappale) yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoilla myymän samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. Vahinkoa aiheuttamaton hinta on saatu oikaisemalla yhteisön tuotannonalan myyntihintaa niin, että se vastaa edellä mainittua tuottomarginaalia. Kun tästä vertailusta aiheutuva ero ilmoitettiin prosenttiosuutena koko CIF-tuontiarvosta, se oli 35,7 prosenttia eli vähemmän kuin todettu polkumyyntimarginaali. |
| --- | --- |

(108)

Tarvittava hinnankorotus määritettiin tämän jälkeen vertaamalla hinnan alittavuuden laskemisessa määritettyä keskimääräistä tuontihintaa (katso johdanto-osan 43 kappale) yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoilla myymän samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. Vahinkoa aiheuttamaton hinta on saatu oikaisemalla yhteisön tuotannonalan myyntihintaa niin, että se vastaa edellä mainittua tuottomarginaalia. Kun tästä vertailusta aiheutuva ero ilmoitettiin prosenttiosuutena koko CIF-tuontiarvosta, se oli 35,7 prosenttia eli vähemmän kuin todettu polkumyyntimarginaali.

| (109) | Koska yksikään vientiä harjoittava kiinalaistuottaja ei pyytänyt yksilöllistä kohtelua, Kiinan kaikille viejille laskettiin yhteinen, koko maan laajuinen vahingon korjaava taso. |
| --- | --- |

(109)

Koska yksikään vientiä harjoittava kiinalaistuottaja ei pyytänyt yksilöllistä kohtelua, Kiinan kaikille viejille laskettiin yhteinen, koko maan laajuinen vahingon korjaava taso.

2.   Väliaikaiset toimenpiteet

| (110) | Edellä esitetyn perusteella ja perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti katsotaan, että käyttöön on otettava väliaikainen polkumyyntitulli, joka asetetaan todettujen polkumyynti- ja vahinkomarginaalien alimmalle tasolle matalinta tullia koskevan säännön (lesser duty rule) mukaisesti. |
| --- | --- |

(110)

Edellä esitetyn perusteella ja perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti katsotaan, että käyttöön on otettava väliaikainen polkumyyntitulli, joka asetetaan todettujen polkumyynti- ja vahinkomarginaalien alimmalle tasolle matalinta tullia koskevan säännön (lesser duty rule) mukaisesti.

| (111) | Siksi edellä esitetyn perusteella väliaikaisen polkumyyntitullin pitäisi olla 35,7 prosenttia. |
| --- | --- |

(111)

Siksi edellä esitetyn perusteella väliaikaisen polkumyyntitullin pitäisi olla 35,7 prosenttia.

3.   Toimenpiteiden muoto

| (112) | Polkumyyntitoimenpiteiden muoto voi vaihdella, vaikka tarkoituksena onkin poistaa vahingollisen polkumyynnin vaikutukset. Tutkimusajanjakson jälkeen Kiinasta peräisin olevan, tarkasteltavana olevan tuotteen tuontihinnan on havaittu nousseen huomattavasti vahinkoa aiheuttavan tason yläpuolelle. Näissä olosuhteissa ja ottaen huomioon, että näille markkinoille on ollut aiemmin ominaista hintojen voimakas vaihtelevuus, toimenpiteiden sopivimmaksi muodoksi katsotaan tässä tapauksessa vähimmäistuontihinnan muodossa perittävä tulli. Vähimmäistuontihinnalla varmistetaan, ettei tarkasteltavana olevaa tuotetta myydä vahinkoa aiheuttavaan hintaan ja ettei sen hinta nouse kohtuuttomasti silloin, kun hinta on jo riittävän korkea. Vähimmäistuontihinnan voidaan odottaa vakauttavan markkinoita, koska sillä varmistetaan yhteisön tuotannonalan kannalta sopiva hintataso, jonka ansiosta yhteisön tuotannonala voi toimia kestävissä taloudellisissa olosuhteissa, ja samalla se toimii vertailukohtana, jonka avulla tuojat ja käyttäjät voivat suunnitella liiketoimintaansa riittävän ajoissa. |
| --- | --- |

(112)

Polkumyyntitoimenpiteiden muoto voi vaihdella, vaikka tarkoituksena onkin poistaa vahingollisen polkumyynnin vaikutukset. Tutkimusajanjakson jälkeen Kiinasta peräisin olevan, tarkasteltavana olevan tuotteen tuontihinnan on havaittu nousseen huomattavasti vahinkoa aiheuttavan tason yläpuolelle. Näissä olosuhteissa ja ottaen huomioon, että näille markkinoille on ollut aiemmin ominaista hintojen voimakas vaihtelevuus, toimenpiteiden sopivimmaksi muodoksi katsotaan tässä tapauksessa vähimmäistuontihinnan muodossa perittävä tulli. Vähimmäistuontihinnalla varmistetaan, ettei tarkasteltavana olevaa tuotetta myydä vahinkoa aiheuttavaan hintaan ja ettei sen hinta nouse kohtuuttomasti silloin, kun hinta on jo riittävän korkea. Vähimmäistuontihinnan voidaan odottaa vakauttavan markkinoita, koska sillä varmistetaan yhteisön tuotannonalan kannalta sopiva hintataso, jonka ansiosta yhteisön tuotannonala voi toimia kestävissä taloudellisissa olosuhteissa, ja samalla se toimii vertailukohtana, jonka avulla tuojat ja käyttäjät voivat suunnitella liiketoimintaansa riittävän ajoissa.

| (113) | Vähimmäistuontihinta perustuu vahinkomarginaalin soveltamiseen vahingon korjaavaa tasoa laskettaessa käytettyihin vientihintoihin tutkimusajanjakson aikana. Tämän perusteella vähimmäistuontihinta on siis 227 euroa tonnilta. |
| --- | --- |

(113)

Vähimmäistuontihinta perustuu vahinkomarginaalin soveltamiseen vahingon korjaavaa tasoa laskettaessa käytettyihin vientihintoihin tutkimusajanjakson aikana. Tämän perusteella vähimmäistuontihinta on siis 227 euroa tonnilta.

4.   Täytäntöönpano

| (114) | Kuten edellä johdanto-osan 14 kappaleessa todetaan, yli 80 mm:n koksin tuonnissa käytetään samaa tullinimikkeistöä kuin alle 80 mm:n koksin tuonnissa. Nämä kaksi tuotetta eroavat toisistaan vain kokonsa suhteen, mutta ne on suunnattu kahdelle eri tuotannonalalle ja yhteisössä niitä valmistavat pääasiassa eri tuottajat. Tällä asetuksella on tarkoitus säädellä ainoastaan yhteisössä vapaaseen liikkeeseen laskettavan, yli 80 mm:n koksin tuontia. Koska alle 80 mm:n tuontikoksi voi sisältää tietyn prosenttiosuuden yli 80 mm:n koksia, on varmistettava, ettei yli 80 mm:n koksia koskevan tullin käyttöönotto johda siihen, että tullia sovelletaan tarpeettomasti alle 80 mm:n koksiin sekatoimitusten yhteydessä. |
| --- | --- |

(114)

Kuten edellä johdanto-osan 14 kappaleessa todetaan, yli 80 mm:n koksin tuonnissa käytetään samaa tullinimikkeistöä kuin alle 80 mm:n koksin tuonnissa. Nämä kaksi tuotetta eroavat toisistaan vain kokonsa suhteen, mutta ne on suunnattu kahdelle eri tuotannonalalle ja yhteisössä niitä valmistavat pääasiassa eri tuottajat. Tällä asetuksella on tarkoitus säädellä ainoastaan yhteisössä vapaaseen liikkeeseen laskettavan, yli 80 mm:n koksin tuontia. Koska alle 80 mm:n tuontikoksi voi sisältää tietyn prosenttiosuuden yli 80 mm:n koksia, on varmistettava, ettei yli 80 mm:n koksia koskevan tullin käyttöönotto johda siihen, että tullia sovelletaan tarpeettomasti alle 80 mm:n koksiin sekatoimitusten yhteydessä.

| (115) | Tästä syystä polkumyyntitullia pitäisi soveltaa läpimitaltaan yli 80 millimetrin kappaleina olevaan hiilikoksiin, jota toimitetaan seoksissa, jotka sisältävät sekä läpimitaltaan yli 80 millimetrin kappaleina olevaa hiilikoksia että läpimitaltaan pienempinä kappaleina olevaa hiilikoksia, paitsi jos on määritetty, että sekatoimituksen nettokuivapainosta enintään 20 prosenttia on läpimitaltaan yli 80 millimetrin kappaleina olevaa hiilikoksia. Läpimitaltaan yli 80 mm:n kappaleina olevan hiilikoksin määrä seoksissa voidaan määrittää ottamalla näytteitä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 (9) 68–70 artiklan mukaisesti. Tapauksissa, joissa läpimitaltaan yli 80 mm:n kappaleina olevan hiilikoksin määrä määritellään näytteiden pohjalta, näyte valitaan ISO 18238:2006 -standardin mukaisesti. |
| --- | --- |

(115)

Tästä syystä polkumyyntitullia pitäisi soveltaa läpimitaltaan yli 80 millimetrin kappaleina olevaan hiilikoksiin, jota toimitetaan seoksissa, jotka sisältävät sekä läpimitaltaan yli 80 millimetrin kappaleina olevaa hiilikoksia että läpimitaltaan pienempinä kappaleina olevaa hiilikoksia, paitsi jos on määritetty, että sekatoimituksen nettokuivapainosta enintään 20 prosenttia on läpimitaltaan yli 80 millimetrin kappaleina olevaa hiilikoksia. Läpimitaltaan yli 80 mm:n kappaleina olevan hiilikoksin määrä seoksissa voidaan määrittää ottamalla näytteitä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 (9) 68–70 artiklan mukaisesti. Tapauksissa, joissa läpimitaltaan yli 80 mm:n kappaleina olevan hiilikoksin määrä määritellään näytteiden pohjalta, näyte valitaan ISO 18238:2006 -standardin mukaisesti.

| (116) | Mikäli kuitenkin havaitaan, että hiilikoksiseosta (yli 80 mm:n ja alle 80 mm:n hiilikoksin seosta) on tuotu yhteisöön ja laskettu yhteisössä liikkeelle CN-koodiin ex 2704 00 19 luokiteltuna ja että sitä on tämän jälkeen seulottu ja myyty yli 80 mm:n koksina, se katsotaan tarkasteltavana olevaksi tuotteeksi ja siihen sovelletaan tämän asetuksen säännöksiä. |
| --- | --- |

(116)

Mikäli kuitenkin havaitaan, että hiilikoksiseosta (yli 80 mm:n ja alle 80 mm:n hiilikoksin seosta) on tuotu yhteisöön ja laskettu yhteisössä liikkeelle CN-koodiin ex 2704 00 19 luokiteltuna ja että sitä on tämän jälkeen seulottu ja myyty yli 80 mm:n koksina, se katsotaan tarkasteltavana olevaksi tuotteeksi ja siihen sovelletaan tämän asetuksen säännöksiä.

5.   Loppusäännökset

| (117) | Komissio myöntää, että ennen lopullisen määrityksen aikaan saamista on tutkittava tarkemmin monia osatekijöitä, kuten tuontimääriä ja -hintoja, erityisesti vuoden 2004 osalta, sitä, kuinka Kiinan hallituksen viimeaikaiset, koksin vientiä koskevat päätökset vaikuttavat yhteisöön ja maailmanmarkkinoihin, sekä vähimmäistuontihintaan sovellettavan indeksointijärjestelmän toteuttamiskelpoisuutta. Tutkimuksen tähän vaiheeseen mennessä kerätyt ja tutkitut tiedot kertovat kuitenkin selvästi polkumyynnistä, vahingosta, sekä polkumyynnin ja vahingon välisestä syy-yhteydestä ja osoittavat, ettei toimenpiteiden käyttöönotto olisi yhteisön etujen vastaista. Näin ollen voidaan todeta, ettei se, että edellä mainituista osatekijöistä on saatava lisää tietoja ja niitä on tutkittava tarkemmin ennen lopullisen määrityksen tekemistä, estä millään tavalla ottamasta käyttöön väliaikaisia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(117)

Komissio myöntää, että ennen lopullisen määrityksen aikaan saamista on tutkittava tarkemmin monia osatekijöitä, kuten tuontimääriä ja -hintoja, erityisesti vuoden 2004 osalta, sitä, kuinka Kiinan hallituksen viimeaikaiset, koksin vientiä koskevat päätökset vaikuttavat yhteisöön ja maailmanmarkkinoihin, sekä vähimmäistuontihintaan sovellettavan indeksointijärjestelmän toteuttamiskelpoisuutta. Tutkimuksen tähän vaiheeseen mennessä kerätyt ja tutkitut tiedot kertovat kuitenkin selvästi polkumyynnistä, vahingosta, sekä polkumyynnin ja vahingon välisestä syy-yhteydestä ja osoittavat, ettei toimenpiteiden käyttöönotto olisi yhteisön etujen vastaista. Näin ollen voidaan todeta, ettei se, että edellä mainituista osatekijöistä on saatava lisää tietoja ja niitä on tutkittava tarkemmin ennen lopullisen määrityksen tekemistä, estä millään tavalla ottamasta käyttöön väliaikaisia toimenpiteitä.

| (118) | Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi olisi vahvistettava määräaika, jonka kuluessa ne asianomaiset osapuolet, jotka ilmoittautuivat menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa, voivat esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Lisäksi olisi huomattava, että kaikki tätä asetusta varten tehdyt tullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat väliaikaisia ja niitä voidaan joutua tarkastelemaan uudelleen mahdollisista lopullisista tulleista päätettäessä. |
| --- | --- |

(118)

Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi olisi vahvistettava määräaika, jonka kuluessa ne asianomaiset osapuolet, jotka ilmoittautuivat menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa, voivat esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Lisäksi olisi huomattava, että kaikki tätä asetusta varten tehdyt tullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat väliaikaisia ja niitä voidaan joutua tarkastelemaan uudelleen mahdollisista lopullisista tulleista päätettäessä.

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Otetaan käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli CN-koodiin ex 2704 00 19 (Taric-koodi 2704001910) kuuluvan, Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan läpimitaltaan yli 80 millimetrin kappaleina olevan hiilikoksin (yli 80 mm:n koksin) tuonnissa. Kappaleiden läpimitta määritetään ISO 728:1995 -standardin mukaisesti.

2.   Ensimmäisessä kohdassa kuvattuihin tuotteisiin sovellettavan väliaikaisen polkumyyntitullin määrä on vähimmäistuontihinnan (227 euroa tonnilta) ja vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohinnan välinen erotus, aina kun jälkimmäinen hinta on vähimmäistuontihintaa pienempi.

3.   Polkumyyntitullia pitäisi soveltaa läpimitaltaan yli 80 millimetrin kappaleina olevaan hiilikoksiin, jota toimitetaan seoksissa, jotka sisältävät sekä läpimitaltaan yli 80 millimetrin kappaleina olevaa hiilikoksia että läpimitaltaan pienempinä kappaleina olevaa hiilikoksia, paitsi jos on määritetty, että sekatoimituksen nettokuivapainosta enintään 20 prosenttia on läpimitaltaan yli 80 millimetrin kappaleina olevaa hiilikoksia. Läpimitaltaan yli 80 mm:n kappaleina olevan hiilikoksin määrä seoksissa voidaan määrittää ottamalla näytteitä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 68–70 artiklan mukaisesti. Tapauksissa, joissa läpimitaltaan yli 80 mm:n kappaleina olevan hiilikoksin määrä määritellään näytteiden pohjalta, näytteet valitaan ISO 18238:2006 -standardin mukaisesti.

4.   Jos tavara on vahingoittunut ennen sen luovutusta liikkeeseen ja sen vuoksi siitä tosiasiallisesti maksettua tai maksettavaa hintaa suhteutetaan tullausarvon määrittämiseksi komission asetuksen (ETY) N:o 2454/93 (10) 145 artiklan mukaisesti, edellä määritettyä vähimmäistuontihintaa alennetaan prosenttimäärällä, joka vastaa tosiasiallisesti maksetun tai maksettavan hinnan suhteutusta. Tällöin maksettava tulli on samansuuruinen kuin alennetun vähimmäistuontihinnan ja alennetun vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohinnan erotus.

5.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tuotteen luovutus vapaaseen liikkeeseen yhteisössä edellyttää väliaikaisen tullin määrää vastaavan vakuuden antamista.

6.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan voimassa olevia tulleja koskevia säännöksiä ja määräyksiä.

2 artikla

Asianomaiset osapuolet voivat pyytää yhden kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta, että niille ilmoitetaan niistä olennaisista tosiseikoista ja huomioista, joiden perusteella tämä asetus annettiin, ja ne voivat saman ajan kuluessa esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla komission kuulemiksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 20 artiklan soveltamista.

Asianomaiset osapuolet voivat asetuksen (EY) N:o 384/96 21 artiklan 4 kohdan mukaisesti esittää huomautuksiaan tämän asetuksen soveltamisesta yhden kuukauden kuluessa sen voimaantulosta.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämän asetuksen 1 artiklaa sovelletaan kuuden kuukauden ajan.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 18 päivänä syyskuuta 2007.

Komission puolesta

Peter MANDELSON

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2117/2005 (EUVL L 340, 23.12.2005, s. 17).

1

(2)  EUVL C 313, 20.12.2006, s. 15.

2

(3)  EYVL L 141, 15.6.2000, s. 9.

3

(4)  EYVL L 316, 15.12.2000, s. 30. Päätös sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston asetuksella (EY) 997/2004 (EUVL L 183, 20.5.2004, s. 1).

4

(5)  EUVL L 81, 19.3.2004, s. 89.

5

(6)  EUVL L 367, 14.12.2004, s. 3.

6

(7)  Koska luokkaan ”muut yhteisön tuottajat” kuuluu vain kaksi yritystä, luottamuksellisuussyistä yhteisön kulutusta kuvaavat luvut ilmoitetaan vain vaihteluväleinä.

7

(8)  Koska analyysi koskee vain kahta yritystä, luottamuksellisuussyistä ilmoitetaan vain vaihteluväli.

8

(9)  EYVL L 302, 19.10.1992, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1791/2006 (EUVL L 363, 20.12.2006, s. 1).

9

(10)  EYVL L 253, 11.10.1993, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 214/2007 (EUVL L 62, 1.3.2007, s. 6).

10

---

II EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista

PÄÄTÖKSET

Komissio

| 19.9.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 244/20 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 244/20

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 10 päivänä toukokuuta 2007,

toimenpiteistä C 1/06 (ex NN 103/05), jotka Espanja on toteuttanut Chupa Chupsin hyväksi

(tiedoksiannettu numerolla K(2007) 1710)

(Ainoastaan espanjankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2007/613/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

on mainitun artiklan mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1) ja ottaa huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

I   MENETTELY

| (1) | Komissio vastaanotti 22 päivänä huhtikuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä kantelun toimenpiteestä, joka kantelun tehneen kilpailijan mukaan on toteutettu Chupa Chups SA:n hyväksi. Komissio pyysi Espanjalta tietoja 10 päivänä kesäkuuta 2005 ja 7 päivänä syyskuuta 2005 päivätyillä kirjeillä, joihin Espanja vastasi 11 päivänä elokuuta 2005, 26 päivänä lokakuuta 2005, 18 päivänä marraskuuta 2005 ja 12 päivänä joulukuuta 2005 saapuneeksi kirjatuilla kirjeillä. |
| --- | --- |

(1)

Komissio vastaanotti 22 päivänä huhtikuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä kantelun toimenpiteestä, joka kantelun tehneen kilpailijan mukaan on toteutettu Chupa Chups SA:n hyväksi. Komissio pyysi Espanjalta tietoja 10 päivänä kesäkuuta 2005 ja 7 päivänä syyskuuta 2005 päivätyillä kirjeillä, joihin Espanja vastasi 11 päivänä elokuuta 2005, 26 päivänä lokakuuta 2005, 18 päivänä marraskuuta 2005 ja 12 päivänä joulukuuta 2005 saapuneeksi kirjatuilla kirjeillä.

| (2) | Komissio päätti 25 päivänä tammikuuta 2006 aloittaa perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn, koska oli aihetta epäillä, soveltuivatko julkisyhteisöjen Chupa Chupsille myöntämät tuet yhteismarkkinoille. |
| --- | --- |

(2)

Komissio päätti 25 päivänä tammikuuta 2006 aloittaa perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn, koska oli aihetta epäillä, soveltuivatko julkisyhteisöjen Chupa Chupsille myöntämät tuet yhteismarkkinoille.

| (3) | Espanja esitti asiasta huomautuksia 2 päivänä maaliskuuta 2006 päivätyllä kirjeellä. Komissio pyysi tietoja Espanjan viranomaisilta 25 päivänä huhtikuuta 2006, 6 päivänä heinäkuuta 2006 ja 24 päivänä marraskuuta 2006 päivätyillä kirjeillä. Espanjan viranomaiset vastasivat komissiolle 22 päivänä toukokuuta 2006, 5 päivänä syyskuuta 2006, 7 päivänä syyskuuta 2006, 20 päivänä lokakuuta 2006, 1 päivänä helmikuuta 2007, 6 päivänä helmikuuta 2007 ja 12 päivänä maaliskuuta 2007 saapuneeksi kirjatuilla kirjeillä. |
| --- | --- |

(3)

Espanja esitti asiasta huomautuksia 2 päivänä maaliskuuta 2006 päivätyllä kirjeellä. Komissio pyysi tietoja Espanjan viranomaisilta 25 päivänä huhtikuuta 2006, 6 päivänä heinäkuuta 2006 ja 24 päivänä marraskuuta 2006 päivätyillä kirjeillä. Espanjan viranomaiset vastasivat komissiolle 22 päivänä toukokuuta 2006, 5 päivänä syyskuuta 2006, 7 päivänä syyskuuta 2006, 20 päivänä lokakuuta 2006, 1 päivänä helmikuuta 2007, 6 päivänä helmikuuta 2007 ja 12 päivänä maaliskuuta 2007 saapuneeksi kirjatuilla kirjeillä.

| (4) | Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2). Komissio on pyytänyt asianomaisia esittämään huomautuksensa tuesta. Komissio on saanut huomautuksia Chupa Chupsilta 30 päivänä toukokuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä ja Inmobiliaria Casa Batllólta 8 päivänä elokuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Huomautukset toimitettiin Espanjan viranomaisille 28 päivänä syyskuuta 2006. Espanja ei ole ottanut kantaa huomautuksiin. |
| --- | --- |

(4)

Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2). Komissio on pyytänyt asianomaisia esittämään huomautuksensa tuesta. Komissio on saanut huomautuksia Chupa Chupsilta 30 päivänä toukokuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä ja Inmobiliaria Casa Batllólta 8 päivänä elokuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Huomautukset toimitettiin Espanjan viranomaisille 28 päivänä syyskuuta 2006. Espanja ei ole ottanut kantaa huomautuksiin.

| (5) | Muilta kolmansilta ei ole saatu huomautuksia. Myöskään kantelija ei ole esittänyt huomautuksia. |
| --- | --- |

(5)

Muilta kolmansilta ei ole saatu huomautuksia. Myöskään kantelija ei ole esittänyt huomautuksia.

II   KUVAUS TUENSAAJASTA JA TUKITOIMENPITEISTÄ

| (6) | Chupa Chups SA on Espanjassa vuonna 1940 perustetun teollisuuskonsernin holdingyhtiö. Sen toiminta koostuu pääasiassa makeisten ja erityisesti tikkukaramellien valmistuksesta ja markkinoille saattamisesta. Nykyään konsernilla on neljä tuotantolaitosta, jotka sijaitsevat Venäjällä, Meksikossa, Sant Esteve de Sesroviresissa (Barcelonassa) ja Villamayorissa (Asturiassa). Chupa Chups oli kesäkuuhun 2006 perhekonserni, mutta myytiin tuolloin italialaishollantilaiselle makeisalan yritykselle Perfetti Van Mellelle (3). |
| --- | --- |

(6)

Chupa Chups SA on Espanjassa vuonna 1940 perustetun teollisuuskonsernin holdingyhtiö. Sen toiminta koostuu pääasiassa makeisten ja erityisesti tikkukaramellien valmistuksesta ja markkinoille saattamisesta. Nykyään konsernilla on neljä tuotantolaitosta, jotka sijaitsevat Venäjällä, Meksikossa, Sant Esteve de Sesroviresissa (Barcelonassa) ja Villamayorissa (Asturiassa). Chupa Chups oli kesäkuuhun 2006 perhekonserni, mutta myytiin tuolloin italialaishollantilaiselle makeisalan yritykselle Perfetti Van Mellelle (3).

| (7) | Chupa Chups -konsernilla on ollut vuodesta 2002 vakavia taloudellisia ongelmia, sillä sen tulos konsernitasolla oli 22,5 miljoonaa euroa tappiollinen vuonna 2002, 4,72 miljoonaa euroa tappiollinen vuonna 2003 ja 5,95 miljoonaa euroa tappiollinen vuonna 2004. Myös konsernin liikevaihto supistui (4). Tässä tilanteessa konsernin johto käynnisti vuonna 2002 rakenneuudistussuunnitelman yrityksen taloudellisen aseman parantamiseksi:






  — | Yksityisten pankkien yhteenliittymä myönsi kesäkuussa 2002 Chupa Chupsille enintään 75 miljoonan euron syndikoidun lainan. Sopimuksessa Chupa Chupsille määrättiin tiettyjä velvoitteita ja sen oli saavutettava tietyt taloudelliset tunnusluvut. Chupa Chups -konserniin kuuluvat yritykset toimivat lainan takaajina (5). Vuonna 2005 pankit tarjoutuivat uudistamaan rahoituksen, mutta Chupa Chups kieltäytyi lopulta tarjouksesta. |
| --- | --- | --- |

(7)

Chupa Chups -konsernilla on ollut vuodesta 2002 vakavia taloudellisia ongelmia, sillä sen tulos konsernitasolla oli 22,5 miljoonaa euroa tappiollinen vuonna 2002, 4,72 miljoonaa euroa tappiollinen vuonna 2003 ja 5,95 miljoonaa euroa tappiollinen vuonna 2004. Myös konsernin liikevaihto supistui (4). Tässä tilanteessa konsernin johto käynnisti vuonna 2002 rakenneuudistussuunnitelman yrityksen taloudellisen aseman parantamiseksi:

—

Yksityisten pankkien yhteenliittymä myönsi kesäkuussa 2002 Chupa Chupsille enintään 75 miljoonan euron syndikoidun lainan. Sopimuksessa Chupa Chupsille määrättiin tiettyjä velvoitteita ja sen oli saavutettava tietyt taloudelliset tunnusluvut. Chupa Chups -konserniin kuuluvat yritykset toimivat lainan takaajina (5). Vuonna 2005 pankit tarjoutuivat uudistamaan rahoituksen, mutta Chupa Chups kieltäytyi lopulta tarjouksesta.

| — | Chupa Chupsin omistajat sijoittivat maaliskuussa 2003 yritykseen 8 miljoonaa euroa lisäpääomaa. |
| --- | --- |

—

Chupa Chupsin omistajat sijoittivat maaliskuussa 2003 yritykseen 8 miljoonaa euroa lisäpääomaa.

| — | Yritysrakenteen muuttaminen mahdollisti 6,79 miljoonan euron lisävarojen hankkimisen (6). |
| --- | --- |

—

Yritysrakenteen muuttaminen mahdollisti 6,79 miljoonan euron lisävarojen hankkimisen (6).

| (8) | Osana tätä taloudellista rakenneuudistusta Katalonian aluehallituksen perustama Instituto Catalán de Finanzas, jäljempänä ’ICF’, myönsi 5 päivänä syyskuuta 2003 Chupa Chupsin tytäryritykselle Inmobiliaria Casa Batlló, S.L:lle, jäljempänä ’ICB’, 35 miljoonan euron luoton. Luoton vakuutena oli kiinnitys ICB:n omistamaan kiinteistöön (7), jonka arvon riippumaton asiantuntija oli arvioinut 71 miljoonaksi euroksi. Komission tutkintamenettelyn aloittamiseen johtanut kantelu koskee kyseistä luottoa (toimenpide 1), joka siirrettiin välittömästi ICB:ltä Chupa Chupsille pääomalainan (8) muodossa. Chupa Chups käytti varat peruakseen osan vuonna 2002 saamastaan (20 miljoonan euron) syndikoidusta lainasta ja kattaakseen muita käteisvaratarpeita. |
| --- | --- |

(8)

Osana tätä taloudellista rakenneuudistusta Katalonian aluehallituksen perustama Instituto Catalán de Finanzas, jäljempänä ’ICF’, myönsi 5 päivänä syyskuuta 2003 Chupa Chupsin tytäryritykselle Inmobiliaria Casa Batlló, S.L:lle, jäljempänä ’ICB’, 35 miljoonan euron luoton. Luoton vakuutena oli kiinnitys ICB:n omistamaan kiinteistöön (7), jonka arvon riippumaton asiantuntija oli arvioinut 71 miljoonaksi euroksi. Komission tutkintamenettelyn aloittamiseen johtanut kantelu koskee kyseistä luottoa (toimenpide 1), joka siirrettiin välittömästi ICB:ltä Chupa Chupsille pääomalainan (8) muodossa. Chupa Chups käytti varat peruakseen osan vuonna 2002 saamastaan (20 miljoonan euron) syndikoidusta lainasta ja kattaakseen muita käteisvaratarpeita.

| (9) | Komission alustavissa tutkimuksissa havaittiin sittemmin useita muita Chupa Chupsin hyväksi toteutettuja toimenpiteitä, esimerkiksi seuraavat:






  — | Espanjan maatalous- ja kalastusministeriön 1,58 miljoonan euron avustus Barcelonassa sijaitseviin tuotantolaitoksiin tehtäviin investointeihin (vuosilta 1989–1994, toimenpide 2), |
| --- | --- | --- |

(9)

Komission alustavissa tutkimuksissa havaittiin sittemmin useita muita Chupa Chupsin hyväksi toteutettuja toimenpiteitä, esimerkiksi seuraavat:

—

Espanjan maatalous- ja kalastusministeriön 1,58 miljoonan euron avustus Barcelonassa sijaitseviin tuotantolaitoksiin tehtäviin investointeihin (vuosilta 1989–1994, toimenpide 2),

| — | muiden julkisyhteisöjen myöntämä 4,33 miljoonan euron avustus Asturiassa sijaitsevan tehtaan rakentamiseen (vuosilta 1994–1997, toimenpide 3), |
| --- | --- |

—

muiden julkisyhteisöjen myöntämä 4,33 miljoonan euron avustus Asturiassa sijaitsevan tehtaan rakentamiseen (vuosilta 1994–1997, toimenpide 3),

| — | useampien julkisyhteisöjen myöntämä 6,71 miljoonan euron avustus kyseisen Asturiassa sijaitsevan tehtaan laajentamiseen (vuosilta 1999–2003, toimenpide 4), |
| --- | --- |

—

useampien julkisyhteisöjen myöntämä 6,71 miljoonan euron avustus kyseisen Asturiassa sijaitsevan tehtaan laajentamiseen (vuosilta 1999–2003, toimenpide 4),

| — | opetus- ja tiedeministeriön vuonna 2004 myöntämä 2,8 miljoonan euron koroton luotto (toimenpide 5), |
| --- | --- |

—

opetus- ja tiedeministeriön vuonna 2004 myöntämä 2,8 miljoonan euron koroton luotto (toimenpide 5),

| — | tarkemmin määrittelemättömät 1,54 miljoonan euron lisäavustukset (vuodelta 2004, toimenpide 6), |
| --- | --- |

—

tarkemmin määrittelemättömät 1,54 miljoonan euron lisäavustukset (vuodelta 2004, toimenpide 6),

| — | Chupa Chupsilla oli vuoden 2004 lopulla saamatta noin 5 miljoonaa euroa toimenpiteisiin 3 ja 4 kaiken kaikkiaan sisältyneistä 11,15 miljoonasta eurosta. Eräs yksityinen pankki myönsi vuonna 2005 Chupa Chupsille 4,48 miljoonan euron lainan. Lainan takaajana oli Asturian aluehallitus, jolle Chupa Chups tarjosi vakuutena saamatta olevat 4,48 miljoonan euron avustukset ja 300 000 euron pankkitalletuksen (toimenpide 7), |
| --- | --- |

—

Chupa Chupsilla oli vuoden 2004 lopulla saamatta noin 5 miljoonaa euroa toimenpiteisiin 3 ja 4 kaiken kaikkiaan sisältyneistä 11,15 miljoonasta eurosta. Eräs yksityinen pankki myönsi vuonna 2005 Chupa Chupsille 4,48 miljoonan euron lainan. Lainan takaajana oli Asturian aluehallitus, jolle Chupa Chups tarjosi vakuutena saamatta olevat 4,48 miljoonan euron avustukset ja 300 000 euron pankkitalletuksen (toimenpide 7),

| — | Espanjan veroviranomainen antoi helmikuussa 2004 Chupa Chupsille luvan alv- ja yhtiöverovelan maksamiseen neljännesvuosierissä 20 päivään helmikuuta 2008 mennessä. Tämän veronmaksun lykkäyksen vakuudeksi annettiin uusi kiinnitys Casa Batllóon (toimenpide 8). |
| --- | --- |

—

Espanjan veroviranomainen antoi helmikuussa 2004 Chupa Chupsille luvan alv- ja yhtiöverovelan maksamiseen neljännesvuosierissä 20 päivään helmikuuta 2008 mennessä. Tämän veronmaksun lykkäyksen vakuudeksi annettiin uusi kiinnitys Casa Batllóon (toimenpide 8).

III   SYYT MENETTELYN ALOITTAMISEEN

| (10) | Komissio epäili muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta 25 päivänä tammikuuta 2005 tekemässään päätöksessä, jäljempänä ’menettelyn aloittamisesta tehty päätös’, että Chupa Chups oli hyötynyt ICF:ltä saamastaan rahoituksesta (edellä mainittu toimenpide 1) seuraavista syistä:






  — | ICB:lle myönnetty luotto ei sisältänyt vastaavia rajoittavia ehtoja kuin syndikoitu laina, jonka yksityiset pankit olivat myöntäneet Chupa Chupsille vuotta aiemmin. |
| --- | --- | --- |

(10)

Komissio epäili muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta 25 päivänä tammikuuta 2005 tekemässään päätöksessä, jäljempänä ’menettelyn aloittamisesta tehty päätös’, että Chupa Chups oli hyötynyt ICF:ltä saamastaan rahoituksesta (edellä mainittu toimenpide 1) seuraavista syistä:

—

ICB:lle myönnetty luotto ei sisältänyt vastaavia rajoittavia ehtoja kuin syndikoitu laina, jonka yksityiset pankit olivat myöntäneet Chupa Chupsille vuotta aiemmin.

| — | ICF:n kanssa sovitut ehdot olivat todennäköisesti konsernin kannalta vuonna 2002 myönnetyn syndikoidun lainan ehtoja edullisemmat, sillä ICF:n laina käytettiin välittömästi syndikoidun lainan osittaiseen perumiseen. |
| --- | --- |

—

ICF:n kanssa sovitut ehdot olivat todennäköisesti konsernin kannalta vuonna 2002 myönnetyn syndikoidun lainan ehtoja edullisemmat, sillä ICF:n laina käytettiin välittömästi syndikoidun lainan osittaiseen perumiseen.

| — | ICF:n luoton korko näytti vastaavan elinkelpoisiin yrityksiin sovellettavaa korkoa, vaikka Chupa Chups oli jo tuolloin valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annetuissa suuntaviivoissa tarkoitettu vaikeuksissa oleva yritys (9). |
| --- | --- |

—

ICF:n luoton korko näytti vastaavan elinkelpoisiin yrityksiin sovellettavaa korkoa, vaikka Chupa Chups oli jo tuolloin valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annetuissa suuntaviivoissa tarkoitettu vaikeuksissa oleva yritys (9).

| — | Espanjan viranomaiset eivät perustelleet sitä, miksi yksikään yksityinen pankki ei ollut halukas myöntämään rahoitusta ICF:n ehtoja vastaavin ehdoin, eivätkä ilmoittaneet 30 päivänä heinäkuuta 2002 myönnetylle syndikoidulle lainalle asetettuja ehtoja. |
| --- | --- |

—

Espanjan viranomaiset eivät perustelleet sitä, miksi yksikään yksityinen pankki ei ollut halukas myöntämään rahoitusta ICF:n ehtoja vastaavin ehdoin, eivätkä ilmoittaneet 30 päivänä heinäkuuta 2002 myönnetylle syndikoidulle lainalle asetettuja ehtoja.

| (11) | Edellä mainittujen toimenpiteiden 2–8 osalta menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä todettiin, että Espanjan viranomaiset eivät olleet antaneet minkäänlaista vastausta komission tietopyyntöön, joka koski toimenpiteiden luonnetta ja perusteluita. |
| --- | --- |

(11)

Edellä mainittujen toimenpiteiden 2–8 osalta menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä todettiin, että Espanjan viranomaiset eivät olleet antaneet minkäänlaista vastausta komission tietopyyntöön, joka koski toimenpiteiden luonnetta ja perusteluita.

IV   ESPANJAN HUOMAUTUKSET

| (12) | Espanja kiisti komission alustavan arvioinnin, jonka mukaan ICF:n luotto antoi Chupa Chups -konsernille edun ja oli sen vuoksi valtiontukea. Espanjan viranomaiset totesivat erityisesti seuraavaa:






  — | Vuonna 2002 myönnetystä syndikoidusta lainasta sovittiin Chupa Chupsin ja yksityisten pankkien yhteenliittymän kesken, kun taas ICF:n luotto myönnettiin Chupa Chupsin tytäryritykselle, ICB:lle, joka irtaantui pian sen jälkeen kokonaan konsernista (10). Tämän vuoksi velkojat ja lainanantajat olivat eri molemmissa operaatioissa. |
| --- | --- | --- |

(12)

Espanja kiisti komission alustavan arvioinnin, jonka mukaan ICF:n luotto antoi Chupa Chups -konsernille edun ja oli sen vuoksi valtiontukea. Espanjan viranomaiset totesivat erityisesti seuraavaa:

—

Vuonna 2002 myönnetystä syndikoidusta lainasta sovittiin Chupa Chupsin ja yksityisten pankkien yhteenliittymän kesken, kun taas ICF:n luotto myönnettiin Chupa Chupsin tytäryritykselle, ICB:lle, joka irtaantui pian sen jälkeen kokonaan konsernista (10). Tämän vuoksi velkojat ja lainanantajat olivat eri molemmissa operaatioissa.

| — | Myös vakuuksien välillä oli huomattavia eroja. Chupa Chupsille vuonna 2002 myönnetyn syndikoidun lainan vakuutena ei ollut lainkaan kiinteää omaisuutta. Chupa Chups ei varsinkaan kyennyt tarjoamaan mainittua ensisijaista kiinnitystä, koska kiinteistö oli ICB:n omistuksessa (11). Chupa Chups sen sijaan sitoutui lainansa vakuudeksi täyttämään monia velvoitteita ja mukautumaan määrättyihin taloudellisiin tunnuslukuihin. |
| --- | --- |

—

Myös vakuuksien välillä oli huomattavia eroja. Chupa Chupsille vuonna 2002 myönnetyn syndikoidun lainan vakuutena ei ollut lainkaan kiinteää omaisuutta. Chupa Chups ei varsinkaan kyennyt tarjoamaan mainittua ensisijaista kiinnitystä, koska kiinteistö oli ICB:n omistuksessa (11). Chupa Chups sen sijaan sitoutui lainansa vakuudeksi täyttämään monia velvoitteita ja mukautumaan määrättyihin taloudellisiin tunnuslukuihin.

| — | Myös Chupa Chupsille myönnetyn syndikoidun lainan korko riippui mainittujen sitoumusten täyttämisestä. Korot ovat yrityksen vuodesta 2004 saavuttamien tulosten perusteella viime kädessä samat tai jopa alhaisemmat kuin ICF:n ICB:hen soveltamat korot. |
| --- | --- |

—

Myös Chupa Chupsille myönnetyn syndikoidun lainan korko riippui mainittujen sitoumusten täyttämisestä. Korot ovat yrityksen vuodesta 2004 saavuttamien tulosten perusteella viime kädessä samat tai jopa alhaisemmat kuin ICF:n ICB:hen soveltamat korot.

| — | ICB ei ole vaikeuksissa oleva yritys vaan elinkelpoinen kiinteistöalan yritys, jolla on riittävästi tuloja hoitaakseen maksuvelvoitteensa. Se antoi lisäksi vähintäänkin riittävät vakuudet ICF:n luotolle. Kyseisestä luotosta sovittiin sen vuoksi kiinnelainamarkkinoiden tavanomaisin ehdoin (kiinnelainamarkkinoiden korot ovat yleensä muuntyyppisiin lainoihin sovellettavia korkoja matalammat (12)) eikä sille vaadittu minkäänlaista riskipreemiota eikä mitään sellaisia rajoituksia, joita oli sisällytetty Chupa Chupsin syndikoituun lainaan. Samasta luotosta olisi voitu sopia minkä tahansa yksityisen pankin kanssa vastaavin ehdoin. |
| --- | --- |

—

ICB ei ole vaikeuksissa oleva yritys vaan elinkelpoinen kiinteistöalan yritys, jolla on riittävästi tuloja hoitaakseen maksuvelvoitteensa. Se antoi lisäksi vähintäänkin riittävät vakuudet ICF:n luotolle. Kyseisestä luotosta sovittiin sen vuoksi kiinnelainamarkkinoiden tavanomaisin ehdoin (kiinnelainamarkkinoiden korot ovat yleensä muuntyyppisiin lainoihin sovellettavia korkoja matalammat (12)) eikä sille vaadittu minkäänlaista riskipreemiota eikä mitään sellaisia rajoituksia, joita oli sisällytetty Chupa Chupsin syndikoituun lainaan. Samasta luotosta olisi voitu sopia minkä tahansa yksityisen pankin kanssa vastaavin ehdoin.

| — | ICF:n ICB:lle myöntämään pääasialliseen luottoon sovelletaan sen vuoksi markkinataloudessa toimivan yksityisen sijoittajan periaatetta, kun taas ICB:n ja Chupa Chupsin välisessä pääomalainassa on pääasiassa kyse kahden yksityisen osapuolen välisestä rahoitusoperaatiosta (jolla ei siten ole merkitystä valtiontukien valvonnan kannalta). |
| --- | --- |

—

ICF:n ICB:lle myöntämään pääasialliseen luottoon sovelletaan sen vuoksi markkinataloudessa toimivan yksityisen sijoittajan periaatetta, kun taas ICB:n ja Chupa Chupsin välisessä pääomalainassa on pääasiassa kyse kahden yksityisen osapuolen välisestä rahoitusoperaatiosta (jolla ei siten ole merkitystä valtiontukien valvonnan kannalta).

| (13) | Espanjan viranomaisten toimittamien tietojen mukaan toimenpide 2 toteutettiin vuosien 1989 ja 1994 välisenä aikana eli yli kymmenen vuotta ennen komission tässä asiassa toteuttamaa ensimmäistä toimenpidettä, joka oli toukokuussa 2005 lähetetty tietopyyntö. |
| --- | --- |

(13)

Espanjan viranomaisten toimittamien tietojen mukaan toimenpide 2 toteutettiin vuosien 1989 ja 1994 välisenä aikana eli yli kymmenen vuotta ennen komission tässä asiassa toteuttamaa ensimmäistä toimenpidettä, joka oli toukokuussa 2005 lähetetty tietopyyntö.

| (14) | Espanjan viranomaisilta saatujen tietojen mukaan toimenpide 3 voidaan jakaa seuraaviin osiin:






  — | ennen vuotta 1995 myönnetty 3,6 miljoonan euron tuki, |
| --- | --- | --- |

(14)

Espanjan viranomaisilta saatujen tietojen mukaan toimenpide 3 voidaan jakaa seuraaviin osiin:

—

ennen vuotta 1995 myönnetty 3,6 miljoonan euron tuki,

| — | 730 000 euron tuki, jonka intensiteetti oli 13 prosenttia ja jonka Asturian aluehallitus myönsi 14 päivänä maaliskuuta 1997 pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevien tukiohjelmien perustamisesta 15 päivänä helmikuuta 1996 annetun asetuksen 7/96 (13) (Decreto 7/96, de 15 de febrero, por el que se establecen diversos programas de apoyo a las pequeñas y medianas empresas, jäljempänä ’asetus 7/96’), nojalla. Espanjan viranomaiset katsovat, että kyseinen tuki olisi katsottava Asturian pk-yritysten hyväksi toteutetun tukiohjelman N 448/94 (jota voidaan soveltaa poikkeuksellisesti myös aluekehitystä edistäviin suuryrityksiin) jatkotoimenpiteeksi (14). Kyseisellä toimenpiteellä täydennettiin komission hyväksymää aluetukea, jonka Espanja oli myöntänyt vuonna 1994 alueellisista kannustimista alueiden välisen taloudellisen epätasapainon korjaamiseksi 27 päivänä joulukuuta 1985 annetun lain 50/85 (Ley 50/85, de 27 de diciembre, de incentivos regionales para la corrección de desequilibrios económicos interterritoriales, jäljempänä ’LIR’), mukaisesti (15). |
| --- | --- |

—

730 000 euron tuki, jonka intensiteetti oli 13 prosenttia ja jonka Asturian aluehallitus myönsi 14 päivänä maaliskuuta 1997 pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevien tukiohjelmien perustamisesta 15 päivänä helmikuuta 1996 annetun asetuksen 7/96 (13) (Decreto 7/96, de 15 de febrero, por el que se establecen diversos programas de apoyo a las pequeñas y medianas empresas, jäljempänä ’asetus 7/96’), nojalla. Espanjan viranomaiset katsovat, että kyseinen tuki olisi katsottava Asturian pk-yritysten hyväksi toteutetun tukiohjelman N 448/94 (jota voidaan soveltaa poikkeuksellisesti myös aluekehitystä edistäviin suuryrityksiin) jatkotoimenpiteeksi (14). Kyseisellä toimenpiteellä täydennettiin komission hyväksymää aluetukea, jonka Espanja oli myöntänyt vuonna 1994 alueellisista kannustimista alueiden välisen taloudellisen epätasapainon korjaamiseksi 27 päivänä joulukuuta 1985 annetun lain 50/85 (Ley 50/85, de 27 de diciembre, de incentivos regionales para la corrección de desequilibrios económicos interterritoriales, jäljempänä ’LIR’), mukaisesti (15).

| (15) | Espanjan viranomaisilta saatujen tietojen mukaan toimenpide 4 voidaan jakaa seuraaviin osiin:









  Vuosi | Tuen myöntänyt viranomainen | Kansallinen oikeusperusta | Avustus
  (miljoonaa euroa) | Tuki-intensiteetti |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2000 | Valtiovarain-ministeriö | LIR | 2,55 | 13 % |
| 1999 | Teollisuus-, matkailu- ja kauppaministeriö | 6.3.1998 annettu asetus
  (nk. Minería 1) (16) | 1,98 | 14 % |
| 2003 | Teollisuus-, matkailu- ja kauppaministeriö | 17.12.2001 annettu asetus
  (nk. Minería 2) (17) | 0,8 | 12 % |
| 2000 | Asturian aluehallitus | Asetus 41/2000 (18) | 0,69 | 13 % |
| 2002 | Asturian aluehallitus | Asetus 41/2000 | 0,69 | 9 % |

(15)

Espanjan viranomaisilta saatujen tietojen mukaan toimenpide 4 voidaan jakaa seuraaviin osiin:

Vuosi

Tuen myöntänyt viranomainen

Kansallinen oikeusperusta

Avustus

(miljoonaa euroa)

Tuki-intensiteetti

2000

Valtiovarain-ministeriö

LIR

2,55

13 %

1999

Teollisuus-, matkailu- ja kauppaministeriö

6.3.1998 annettu asetus

(nk. Minería 1) (16)

1,98

14 %

2003

Teollisuus-, matkailu- ja kauppaministeriö

17.12.2001 annettu asetus

(nk. Minería 2) (17)

0,8

12 %

2000

Asturian aluehallitus

Asetus 41/2000 (18)

0,69

13 %

2002

Asturian aluehallitus

Asetus 41/2000

0,69

9 %

| (16) | Espanjan viranomaisten toimittamien tietojen mukaan toimenpide 5 myönnettiin voimassa olevasta tukiohjelmasta (teollisuuden kehittämiskeskuksen (Centro para el Desarrollo Industrial, CDTI) harjoittama teknologian kehittämistä koskeva toiminta) (19). |
| --- | --- |

(16)

Espanjan viranomaisten toimittamien tietojen mukaan toimenpide 5 myönnettiin voimassa olevasta tukiohjelmasta (teollisuuden kehittämiskeskuksen (Centro para el Desarrollo Industrial, CDTI) harjoittama teknologian kehittämistä koskeva toiminta) (19).

| (17) | Espanjan viranomaisten mukaan toimenpide 6 koostuu Euroopan maatalouden ohjaus- ja takuurahaston (EMOTR) myöntämästä 1,59 miljoonan euron avustuksesta, joka liittyy kolmansiin maihin suuntautuvaan vientiin myönnettäviin vientitukiin. |
| --- | --- |

(17)

Espanjan viranomaisten mukaan toimenpide 6 koostuu Euroopan maatalouden ohjaus- ja takuurahaston (EMOTR) myöntämästä 1,59 miljoonan euron avustuksesta, joka liittyy kolmansiin maihin suuntautuvaan vientiin myönnettäviin vientitukiin.

| (18) | Espanjan viranomaiset ovat väittäneet, että Asturian aluehallituksen takaama luotto koostui ennakosta, joka suoritettiin maksamatta olevista avustuksista, joihin Chupa Chupsilla oli oikeus. Kyseiset avustukset oli myönnetty Asturian tehtaan laajentamiseen. Yritys oli toteuttanut laajennuksen jo ennen luoton myöntämistä. Valtiontakauksen vastineeksi Chupa Chups luovutti Asturian aluehallitukselle oikeudet 4,48 miljoonan euron avustuksiinsa. |
| --- | --- |

(18)

Espanjan viranomaiset ovat väittäneet, että Asturian aluehallituksen takaama luotto koostui ennakosta, joka suoritettiin maksamatta olevista avustuksista, joihin Chupa Chupsilla oli oikeus. Kyseiset avustukset oli myönnetty Asturian tehtaan laajentamiseen. Yritys oli toteuttanut laajennuksen jo ennen luoton myöntämistä. Valtiontakauksen vastineeksi Chupa Chups luovutti Asturian aluehallitukselle oikeudet 4,48 miljoonan euron avustuksiinsa.

| (19) | Asturian aluehallituksen takaus katettiin siten sitoumuksella, jonka Chupa Chups oli saanut eri viranomaisilta. |
| --- | --- |

(19)

Asturian aluehallituksen takaus katettiin siten sitoumuksella, jonka Chupa Chups oli saanut eri viranomaisilta.

| (20) | Espanjan viranomaiset ovat todenneet, että Chupa Chupsin alv- ja yhtiöverovelan jakaminen maksueriin perustui Espanjan verolainsäädäntöön (20), jossa vahvistetaan hyväksymiskriteerit – jotka liittyvät erityisesti yrityksen taloudelliseen tilanteeseen ja vakuuksiin, jotka sen on annettava – ja viivästyskorkoon sovellettavat korkokannat (yritykseen tosiasiallisesti sovelletut korot). Espanjan viranomaiset katsovat tämän vuoksi, että veroviranomaisilla ei ollut asiassa minkäänlaista harkintavaltaa. |
| --- | --- |

(20)

Espanjan viranomaiset ovat todenneet, että Chupa Chupsin alv- ja yhtiöverovelan jakaminen maksueriin perustui Espanjan verolainsäädäntöön (20), jossa vahvistetaan hyväksymiskriteerit – jotka liittyvät erityisesti yrityksen taloudelliseen tilanteeseen ja vakuuksiin, jotka sen on annettava – ja viivästyskorkoon sovellettavat korkokannat (yritykseen tosiasiallisesti sovelletut korot). Espanjan viranomaiset katsovat tämän vuoksi, että veroviranomaisilla ei ollut asiassa minkäänlaista harkintavaltaa.

V   KOLMANSIEN HUOMAUTUKSET

| (21) | Chupa Chups perusteli huomautuksissaan samalla tavalla kuin Espanjan viranomaiset sitä, miksi ICF:n luottoon ei sen mielestä sisälly valtiontukea. Chupa Chups esitti myös Espanjan esittämien tietojen kaltaisia yksityiskohtaisia tietoja muista menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä mainituista toimenpiteistä. Chupa Chups väitti myös, että EMOTR:n vientitukien lisäksi toimenpiteeseen 6 sisältyi Instituto de Comercio Exteriorin (ICEX) jäsenvaltioiden toteuttamasta rakennerahastojen tukitoimiin liittyvästä tiedotus- ja julkistamistoiminnasta 30 päivänä toukokuuta 2000 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1159/2000 (21) mukaisesta ohjelmasta vuonna 2003 myöntämä 100 000 euron avustus. |
| --- | --- |

(21)

Chupa Chups perusteli huomautuksissaan samalla tavalla kuin Espanjan viranomaiset sitä, miksi ICF:n luottoon ei sen mielestä sisälly valtiontukea. Chupa Chups esitti myös Espanjan esittämien tietojen kaltaisia yksityiskohtaisia tietoja muista menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä mainituista toimenpiteistä. Chupa Chups väitti myös, että EMOTR:n vientitukien lisäksi toimenpiteeseen 6 sisältyi Instituto de Comercio Exteriorin (ICEX) jäsenvaltioiden toteuttamasta rakennerahastojen tukitoimiin liittyvästä tiedotus- ja julkistamistoiminnasta 30 päivänä toukokuuta 2000 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1159/2000 (21) mukaisesta ohjelmasta vuonna 2003 myöntämä 100 000 euron avustus.

| (22) | Inmobiliaria Casa Batlló esitti tilinpäätöksensä vuosilta 2001–2004 ja omistuksessaan olevan Casa Batlló, S.L. -kiinteistön tilinpäätöksen vastaavalta ajalta. |
| --- | --- |

(22)

Inmobiliaria Casa Batlló esitti tilinpäätöksensä vuosilta 2001–2004 ja omistuksessaan olevan Casa Batlló, S.L. -kiinteistön tilinpäätöksen vastaavalta ajalta.

VI   TUEN ARVIOINTI

1.   Onko kyse valtiontuesta?

| (23) | EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotain yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(23)

EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotain yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

1.1   Toimenpide 1: ICF:n luotto (vuodelta 2003)

| (24) | ICF:n luoton osalta on määritettävä, saiko Chupa Chups sen myötä tukea, jota se ei olisi saanut markkinaehdoin. Komissio arvioi toisin sanoen, toimiko kyseinen julkinen laitos samalla tavalla kuin hypoteettinen markkinataloussijoittaja olisi toiminut samankaltaisissa olosuhteissa. |
| --- | --- |

(24)

ICF:n luoton osalta on määritettävä, saiko Chupa Chups sen myötä tukea, jota se ei olisi saanut markkinaehdoin. Komissio arvioi toisin sanoen, toimiko kyseinen julkinen laitos samalla tavalla kuin hypoteettinen markkinataloussijoittaja olisi toiminut samankaltaisissa olosuhteissa.

| (25) | Kuten IV jaksossa todetaan, Espanja esitti menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen jälkeen tietoja, jotka osoittivat, että vuonna 2002 myönnetty syndikoitu laina ja ICF:n luotto eivät ole keskenään vertailukelpoisia, sillä niiden myöntäjät olivat eri ja vakuudet olivat eri, minkä lisäksi ICB ei ollut vaikeuksissa oleva yritys ja se antoi ICF:n luotolle vähintäänkin riittävän vakuuden. |
| --- | --- |

(25)

Kuten IV jaksossa todetaan, Espanja esitti menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen jälkeen tietoja, jotka osoittivat, että vuonna 2002 myönnetty syndikoitu laina ja ICF:n luotto eivät ole keskenään vertailukelpoisia, sillä niiden myöntäjät olivat eri ja vakuudet olivat eri, minkä lisäksi ICB ei ollut vaikeuksissa oleva yritys ja se antoi ICF:n luotolle vähintäänkin riittävän vakuuden.

| (26) | Komissio katsoo Espanjan toimittamien tietojen ja sen esittämien argumenttien perusteella, että on riittävästi näyttöä siitä, että ICF:n ja ICB:n välinen pääasiallinen luotto-operaatio toteutettiin markkinataloussijoittajaa koskevan periaatteen mukaisesti ja ICB:n Chupa Chupsille myöntämässä pääomalainassa on kyse kahden yksityisen osapuolen välisestä rahoitusoperaatiosta. |
| --- | --- |

(26)

Komissio katsoo Espanjan toimittamien tietojen ja sen esittämien argumenttien perusteella, että on riittävästi näyttöä siitä, että ICF:n ja ICB:n välinen pääasiallinen luotto-operaatio toteutettiin markkinataloussijoittajaa koskevan periaatteen mukaisesti ja ICB:n Chupa Chupsille myöntämässä pääomalainassa on kyse kahden yksityisen osapuolen välisestä rahoitusoperaatiosta.

| (27) | Komissio katsoo tämän vuoksi, että toimenpide 1 ei sisällä valtiontukea. |
| --- | --- |

(27)

Komissio katsoo tämän vuoksi, että toimenpide 1 ei sisällä valtiontukea.

1.2   Toimenpiteet 2–5

| (28) | Toimenpiteet 2–5 olivat suoraan Chupa Chupsille myönnettyjä julkisia avustuksia, jotka maksettiin valtion varoista ja suosivat yksittäistä yritystä. Erityisesti toimenpiteen 5 osalta on todettava, että Espanja käytti valtion varoja myöntäessään yritykselle korottoman lainan. Toimenpiteet toivat Chupa Chupsille kilpailijoihinsa verrattuna etuja, jotka vääristivät kilpailua, koska ne paransivat yrityksen taloudellista tilannetta ja investointikykyä. Koska Chupa Chups toimii makeismarkkinoilla, jotka ovat jäsenvaltioiden välisen kaupan kohteena, ja koska se on kansainvälisillä markkinoilla toimiva yritys, myös jäsenvaltioiden välisen kaupan vääristymistä koskeva kriteeri täyttyy. |
| --- | --- |

(28)

Toimenpiteet 2–5 olivat suoraan Chupa Chupsille myönnettyjä julkisia avustuksia, jotka maksettiin valtion varoista ja suosivat yksittäistä yritystä. Erityisesti toimenpiteen 5 osalta on todettava, että Espanja käytti valtion varoja myöntäessään yritykselle korottoman lainan. Toimenpiteet toivat Chupa Chupsille kilpailijoihinsa verrattuna etuja, jotka vääristivät kilpailua, koska ne paransivat yrityksen taloudellista tilannetta ja investointikykyä. Koska Chupa Chups toimii makeismarkkinoilla, jotka ovat jäsenvaltioiden välisen kaupan kohteena, ja koska se on kansainvälisillä markkinoilla toimiva yritys, myös jäsenvaltioiden välisen kaupan vääristymistä koskeva kriteeri täyttyy.

| (29) | Komissio toteaa tämän vuoksi, että toimenpiteet 2–5 ovat perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaista valtiontukea. Espanjan viranomaiset eivät kiistä tätä arviointia. |
| --- | --- |

(29)

Komissio toteaa tämän vuoksi, että toimenpiteet 2–5 ovat perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaista valtiontukea. Espanjan viranomaiset eivät kiistä tätä arviointia.

1.3   Toimenpide 6: Tarkemmin erittelemättömät 1,54 miljoonan euron lisäavustukset

| (30) | Espanjalta ja Chupa Chupsilta saatujen tietojen perusteella voidaan päätellä, että toimenpide 6 koostuu seuraavista:






  — | EMOTR:n myöntämä 1,59 miljoonan euron avustus kolmansiin maihin suuntautuvaan vientiin myönnettäviin vientitukiin (22). Komissio toteaa yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön perusteella (ks. asiat 213–215/81, NorddeutschesVieh und Fleischkontor, tuomio 13.10.1982, 22 kohta), että varat, jotka EMOTR myönsi vientitoimintaan yhteisön maatalouspolitiikansääntöjen mukaisesti, eivät ole valtiontukea (23). Kyseinen toimenpide ei sen vuoksi sisällä valtiontukea. |
| --- | --- | --- |

(30)

Espanjalta ja Chupa Chupsilta saatujen tietojen perusteella voidaan päätellä, että toimenpide 6 koostuu seuraavista:

—

EMOTR:n myöntämä 1,59 miljoonan euron avustus kolmansiin maihin suuntautuvaan vientiin myönnettäviin vientitukiin (22). Komissio toteaa yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön perusteella (ks. asiat 213–215/81, NorddeutschesVieh und Fleischkontor, tuomio 13.10.1982, 22 kohta), että varat, jotka EMOTR myönsi vientitoimintaan yhteisön maatalouspolitiikansääntöjen mukaisesti, eivät ole valtiontukea (23). Kyseinen toimenpide ei sen vuoksi sisällä valtiontukea.

| — | Chupa Chupsilta 30 päivänä toukokuuta 2006 saatujen huomautusten mukaan toimenpide 6 sisältää lisäksi 100 000 euron avustuksen, jonka ICEX myönsi vuonna 2003 nk. Plan de Marcas Españolas -ohjelmasta Chupa Chups -tavaramerkin myynnin edistämiseen Etelä-Koreassa. ICEX käynnisti ohjelman vuonna 2003, ja Chupa Chupsin mukaan Espanjan viranomaiset katsoivat avustuksen sen myöntämisen aikaan asetuksen (EY) N:o 1159/2000 mukaiseksi. Espanja ei ole oikaissut Chupa Chupsin toteamusta, jonka mukaan kyseinen avustus oli osa menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen 5 kohdan 5 alakohdassa mainittuja ”tarkemmin erittelemättömiä lisäavustuksia”, joiden kokonaismäärä oli 1,54 miljoonaa euroa. Espanja ei ole myöskään kommentoinut millään tavoin avustuksen luonnetta. Vaikka kyse on pienestä avustusmäärästä, jonka komissio on ottanut tutkittavakseen, Espanja ei ole ehdottanut, että avustuksen myöntämiseen sovellettaisiin tuolloin voimassa olleita vähämerkityksisiä tukia (nk. de minimis -tukia) koskevia edellytyksiä (24). |
| --- | --- |

—

Chupa Chupsilta 30 päivänä toukokuuta 2006 saatujen huomautusten mukaan toimenpide 6 sisältää lisäksi 100 000 euron avustuksen, jonka ICEX myönsi vuonna 2003 nk. Plan de Marcas Españolas -ohjelmasta Chupa Chups -tavaramerkin myynnin edistämiseen Etelä-Koreassa. ICEX käynnisti ohjelman vuonna 2003, ja Chupa Chupsin mukaan Espanjan viranomaiset katsoivat avustuksen sen myöntämisen aikaan asetuksen (EY) N:o 1159/2000 mukaiseksi. Espanja ei ole oikaissut Chupa Chupsin toteamusta, jonka mukaan kyseinen avustus oli osa menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen 5 kohdan 5 alakohdassa mainittuja ”tarkemmin erittelemättömiä lisäavustuksia”, joiden kokonaismäärä oli 1,54 miljoonaa euroa. Espanja ei ole myöskään kommentoinut millään tavoin avustuksen luonnetta. Vaikka kyse on pienestä avustusmäärästä, jonka komissio on ottanut tutkittavakseen, Espanja ei ole ehdottanut, että avustuksen myöntämiseen sovellettaisiin tuolloin voimassa olleita vähämerkityksisiä tukia (nk. de minimis -tukia) koskevia edellytyksiä (24).

| (31) | Komissio toteaakin, että toimenpide 6 on perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, jonka määrä on 100 000 euroa. |
| --- | --- |

(31)

Komissio toteaakin, että toimenpide 6 on perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, jonka määrä on 100 000 euroa.

1.4   Toimenpide 7: Asturian aluehallituksen takaus (vuodelta 2005)

| (32) | Komissio katsoo IV jaksossa kuvailtujen, Espanjan toimittamien tietojen perusteella, että Asturian aluehallituksen myöntämän ennakon vakuutena olivat Chupa Chupsin pysyvät oikeudet saada lainaa eri viranomaisilta. Komissio katsoo erityisesti, että Chupa Chupsilla oli luoton myöntämisen aikaan virallisesti oikeus saada kyseiset avustukset ja edellä esitetyn arvioinnin mukaan (ks. arviointi toimenpiteestä 4) kyseiset avustukset soveltuivat yhteismarkkinoille 800 000 euron osuutta lukuun ottamatta. |
| --- | --- |

(32)

Komissio katsoo IV jaksossa kuvailtujen, Espanjan toimittamien tietojen perusteella, että Asturian aluehallituksen myöntämän ennakon vakuutena olivat Chupa Chupsin pysyvät oikeudet saada lainaa eri viranomaisilta. Komissio katsoo erityisesti, että Chupa Chupsilla oli luoton myöntämisen aikaan virallisesti oikeus saada kyseiset avustukset ja edellä esitetyn arvioinnin mukaan (ks. arviointi toimenpiteestä 4) kyseiset avustukset soveltuivat yhteismarkkinoille 800 000 euron osuutta lukuun ottamatta.

| (33) | Komissio katsoo edellä esitetyn perusteella, että Asturian aluehallituksen toteuttamaan toimeen ei liittynyt merkittävää riskiä ja että se ei sen vuoksi ole valtiontukea. |
| --- | --- |

(33)

Komissio katsoo edellä esitetyn perusteella, että Asturian aluehallituksen toteuttamaan toimeen ei liittynyt merkittävää riskiä ja että se ei sen vuoksi ole valtiontukea.

1.5   Toimenpide 8: Veroviraston myöntämä lykkäys verovelan maksamiseen

| (34) | Tiedoista, jotka Espanjan viranomaiset toimittivat vastauksena menettelyn aloittamisesta tehtyyn päätökseen, ilmenee seuraavaa:






  — | Espanjan viranomaisten on noudatettava tiukasti yleisen verolain 58/2003 (Ley General Tributaria) ja sitä täydentävien lakien mukaisia menettelyitä. Kyse on hallinnollisista menettelyistä, ja viranomaisten on turvauduttava oikeuskäsittelyyn vain joissakin lakisääteisissä erityistapauksissa. |
| --- | --- | --- |

(34)

Tiedoista, jotka Espanjan viranomaiset toimittivat vastauksena menettelyn aloittamisesta tehtyyn päätökseen, ilmenee seuraavaa:

—

Espanjan viranomaisten on noudatettava tiukasti yleisen verolain 58/2003 (Ley General Tributaria) ja sitä täydentävien lakien mukaisia menettelyitä. Kyse on hallinnollisista menettelyistä, ja viranomaisten on turvauduttava oikeuskäsittelyyn vain joissakin lakisääteisissä erityistapauksissa.

| — | Maksujen lykkäämistä tai jakamista eriin koskevista oikeudellisista luvuista säädetään lain 58/2003 65 pykälässä. |
| --- | --- |

—

Maksujen lykkäämistä tai jakamista eriin koskevista oikeudellisista luvuista säädetään lain 58/2003 65 pykälässä.

| — | Jokaisella veronmaksajalla on mahdollisuus hakea maksujen lykkäystä. |
| --- | --- |

—

Jokaisella veronmaksajalla on mahdollisuus hakea maksujen lykkäystä.

| — | Lykkäyksen myöntämisen ehdoiksi on asetettu lykättyjen maksujen määrän kattavien vakuuksien antaminen, korkojen maksaminen lykkäysajalta ja lisämaksu, jonka osuus maksujen kokonaismäärästä on 25 prosenttia. Chupa Chups antoi tässä tapauksessa vakuudeksi kiinnityksen, joka kattoi laskelmien tulokseksi saadun 15,24 miljoonan euron määrän. |
| --- | --- |

—

Lykkäyksen myöntämisen ehdoiksi on asetettu lykättyjen maksujen määrän kattavien vakuuksien antaminen, korkojen maksaminen lykkäysajalta ja lisämaksu, jonka osuus maksujen kokonaismäärästä on 25 prosenttia. Chupa Chups antoi tässä tapauksessa vakuudeksi kiinnityksen, joka kattoi laskelmien tulokseksi saadun 15,24 miljoonan euron määrän.

| — | Chupa Chups ei hyötynyt varsinaisesta verolykkäyksestä vaan mahdollisuudesta jakaa maksut eriin. Lykätyistä maksuista kertyi kulloinkin Espanjan talousarviolakien mukaisten lakisääteisten korkokantojen mukaisia korkoja. Ne vastasivat paljolti muuntyyppisiin luottoihin sovellettuja markkinakorkoja. |
| --- | --- |

—

Chupa Chups ei hyötynyt varsinaisesta verolykkäyksestä vaan mahdollisuudesta jakaa maksut eriin. Lykätyistä maksuista kertyi kulloinkin Espanjan talousarviolakien mukaisten lakisääteisten korkokantojen mukaisia korkoja. Ne vastasivat paljolti muuntyyppisiin luottoihin sovellettuja markkinakorkoja.

| — | Chupa Chups haki verovelkojensa maksamiselle lykkäystä ennen vapaaehtoisen suoritusajan päättymistä, mikä esti lain 58/2003 65 pykälän mukaisesti ulosottomenettelyn käynnistämisen. |
| --- | --- |

—

Chupa Chups haki verovelkojensa maksamiselle lykkäystä ennen vapaaehtoisen suoritusajan päättymistä, mikä esti lain 58/2003 65 pykälän mukaisesti ulosottomenettelyn käynnistämisen.

| — | Maksujen lykkäämisestä tehdyssä sopimuksessa määrätään, että kaikki Chupa Chupsin saatavat verohallinnolta käytettäisiin lykättyjen velkojen kuolettamiseen. Koska Chupa Chupsille koitui vientitoimintansa seurauksena usein alv-saatavia, alkuperäinen kuoletusaikataulu vauhdittui huomattavasti. |
| --- | --- |

—

Maksujen lykkäämisestä tehdyssä sopimuksessa määrätään, että kaikki Chupa Chupsin saatavat verohallinnolta käytettäisiin lykättyjen velkojen kuolettamiseen. Koska Chupa Chupsille koitui vientitoimintansa seurauksena usein alv-saatavia, alkuperäinen kuoletusaikataulu vauhdittui huomattavasti.

| (35) | Komissio katsoo edellä mainitun perusteella, että Espanja on toimittanut riittävät todisteet siitä, että Chupa Chupsin alv- ja yhtiöverovelkojen jakaminen osiin perustui yksinomaan Espanjan verolainsäädäntöön eikä veroviranomaisilla ollut minkäänlaista harkintavaltaa yrityksen tukikelpoisuuteen, vaadittuihin vakuuksiin eikä sovellettuihin korkoihin nähden. |
| --- | --- |

(35)

Komissio katsoo edellä mainitun perusteella, että Espanja on toimittanut riittävät todisteet siitä, että Chupa Chupsin alv- ja yhtiöverovelkojen jakaminen osiin perustui yksinomaan Espanjan verolainsäädäntöön eikä veroviranomaisilla ollut minkäänlaista harkintavaltaa yrityksen tukikelpoisuuteen, vaadittuihin vakuuksiin eikä sovellettuihin korkoihin nähden.

| (36) | Komissio katsoo tämän vuoksi, että toimenpide 8 on yleisluontoinen toimenpide, joka ei ole valtiontukea. |
| --- | --- |

(36)

Komissio katsoo tämän vuoksi, että toimenpide 8 on yleisluontoinen toimenpide, joka ei ole valtiontukea.

2.   Toimenpiteiden 2–6 soveltuvuus yhteismarkkinoille

2.1   Toimenpide 2: Espanjan maatalous- ja kalastusministeriön myöntämä 1,58 miljoonan euron avustus Barcelonassa sijaitseviin tuotantolaitoksiin tehtäviin investointeihin (vuodet 1989–1994)

| (37) | Espanjan viranomaisten toimittamien tietojen mukaan toimenpide 2 toteutettiin vuosina 1989–1994 eli yli kymmenen vuotta ennen komission tässä asiassa toteuttamaa ensimmäistä toimenpidettä, joka oli toukokuussa 2005 lähetetty tietopyyntö. |
| --- | --- |

(37)

Espanjan viranomaisten toimittamien tietojen mukaan toimenpide 2 toteutettiin vuosina 1989–1994 eli yli kymmenen vuotta ennen komission tässä asiassa toteuttamaa ensimmäistä toimenpidettä, joka oli toukokuussa 2005 lähetetty tietopyyntö.

| (38) | Komissio toteaa sen vuoksi toimenpiteestä 2, että Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (25) 15 artiklassa säädetty vanhentumisaika on päättynyt ja kyseinen toimenpide on voimassa olevaa tukea. |
| --- | --- |

(38)

Komissio toteaa sen vuoksi toimenpiteestä 2, että Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (25) 15 artiklassa säädetty vanhentumisaika on päättynyt ja kyseinen toimenpide on voimassa olevaa tukea.

2.2   Toimenpide 3: Muiden julkisyhteisöjen myöntämä 4,33 miljoonan euron avustus Asturiassa sijaitsevan tehtaan rakentamiseen (vuodet 1994–1997)

| (39) | Komissio toteaa, että Espanjan toimittamien tietojen mukaan toimenpiteen 3 muodostavat 3,6 miljoonan euron avustukset myönnettiin ennen vuotta 1995 eli yli kymmenen vuotta ennen komission tässä asiassa toteuttamaa ensimmäistä toimenpidettä ja asetuksen (EY) N:o 659/1999 15 artiklassa säädetty vanhentumisaika on sen vuoksi päättynyt. Tästä syystä kyseiset avustukset ovat voimassa olevaa tukea. |
| --- | --- |

(39)

Komissio toteaa, että Espanjan toimittamien tietojen mukaan toimenpiteen 3 muodostavat 3,6 miljoonan euron avustukset myönnettiin ennen vuotta 1995 eli yli kymmenen vuotta ennen komission tässä asiassa toteuttamaa ensimmäistä toimenpidettä ja asetuksen (EY) N:o 659/1999 15 artiklassa säädetty vanhentumisaika on sen vuoksi päättynyt. Tästä syystä kyseiset avustukset ovat voimassa olevaa tukea.

| (40) | Asturian aluehallituksen 14 päivänä maaliskuuta 1997 asetuksen 7/96 nojalla myöntämästä 730 000 euron tuesta Espanjan viranomaiset toteavat, että kyseinen tuki on katsottava Asturian pk-yrityksiä koskevan tukiohjelman N 448/94 (jota voidaan soveltaa poikkeuksellisesti myös aluekehitystä edistäviin suuryrityksiin) jatkotoimenpiteeksi ja että se täydentää aluetukea, jonka Espanja myönsi vuonna 1994 lain 50/85 (LIR) mukaisesti. Komissio toteaa, että tukiohjelman N 448/94 voimassaolo päättyi vuoden 1996 lopussa eikä sitä ole jatkettu sittemmin. Komissio katsoo kuitenkin, että Asturian aluehallituksen myöntämää täydentävää avustusta voidaan tarkastella tässä tapauksessa asetuksen 7/96 ja komission päätöksessä N 463/94 (26) Espanjalle vahvistettujen aluetuen enimmäismäärien perusteella. Tästä seuraa, että kyseisen tuen voidaan katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille siltä osin kuin se i) on aluetukea, koska sitä voitiin myöntää kiinteään omaisuuteen tehtäviin investointeihin, jotka olivat tukikelpoisia LIR:n nojalla; ii) tuen kokonaisintensiteetti alitti Asturian alueeseen kyseisenä ajankohtana sovelletun 50 prosentin enimmäisintensiteetin. |
| --- | --- |

(40)

Asturian aluehallituksen 14 päivänä maaliskuuta 1997 asetuksen 7/96 nojalla myöntämästä 730 000 euron tuesta Espanjan viranomaiset toteavat, että kyseinen tuki on katsottava Asturian pk-yrityksiä koskevan tukiohjelman N 448/94 (jota voidaan soveltaa poikkeuksellisesti myös aluekehitystä edistäviin suuryrityksiin) jatkotoimenpiteeksi ja että se täydentää aluetukea, jonka Espanja myönsi vuonna 1994 lain 50/85 (LIR) mukaisesti. Komissio toteaa, että tukiohjelman N 448/94 voimassaolo päättyi vuoden 1996 lopussa eikä sitä ole jatkettu sittemmin. Komissio katsoo kuitenkin, että Asturian aluehallituksen myöntämää täydentävää avustusta voidaan tarkastella tässä tapauksessa asetuksen 7/96 ja komission päätöksessä N 463/94 (26) Espanjalle vahvistettujen aluetuen enimmäismäärien perusteella. Tästä seuraa, että kyseisen tuen voidaan katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille siltä osin kuin se i) on aluetukea, koska sitä voitiin myöntää kiinteään omaisuuteen tehtäviin investointeihin, jotka olivat tukikelpoisia LIR:n nojalla; ii) tuen kokonaisintensiteetti alitti Asturian alueeseen kyseisenä ajankohtana sovelletun 50 prosentin enimmäisintensiteetin.

2.3   Toimenpide 4: Useampien julkisyhteisöjen myöntämä 6,71 miljoonan euron avustus kyseisen Asturiassa sijaitsevan tehtaan laajentamiseen (vuodet 1999–2003)

| (41) | Komissio hyväksyi LIR-ohjelman 1 päivänä syyskuuta 1987 tehdyllä päätöksellä. Chupa Chupsille kyseisestä aluetukiohjelmasta myönnetty 2,55 miljoonan euron avustus on sen vuoksi yhteismarkkinoille soveltuvaa tukea. |
| --- | --- |

(41)

Komissio hyväksyi LIR-ohjelman 1 päivänä syyskuuta 1987 tehdyllä päätöksellä. Chupa Chupsille kyseisestä aluetukiohjelmasta myönnetty 2,55 miljoonan euron avustus on sen vuoksi yhteismarkkinoille soveltuvaa tukea.

| (42) | Chupa Chupsin saamasta 1,98 miljoonan euron avustuksesta, joka myönnettiin vuonna 1999 nk. Minería 1 -ohjelmasta, komissio toteaa, että kyseinen ohjelma ei ole hyväksytty tukiohjelma. Komissio toteaa kuitenkin toimenpiteen yksittäisen arvioinnin perusteella, että kyseisen avustuksen voidaan katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille komission vuonna 1998 antamien alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen (27), jäljempänä ’suuntaviivat vuodelta 1998’, mukaan. Espanja on erityisesti toimittanut todisteet siitä, että tuki rajattiin alkuinvestointeihin, tukikelpoiset kustannukset noudattivat suuntaviivoja vuodelta 1998, tuki-intensiteetti oli Asturiaan kyseisenä ajankohtana sovellettujen alueellisten enimmäisintensiteettien mukainen, tuen kasautumista koskevia sääntöjä noudatettiin, vähintään 25 prosenttia investoinnista rahoitettiin tuensaajan omista varoista ja investointia jatkettiin yli viiden vuoden ajan tuen myöntämisestä. |
| --- | --- |

(42)

Chupa Chupsin saamasta 1,98 miljoonan euron avustuksesta, joka myönnettiin vuonna 1999 nk. Minería 1 -ohjelmasta, komissio toteaa, että kyseinen ohjelma ei ole hyväksytty tukiohjelma. Komissio toteaa kuitenkin toimenpiteen yksittäisen arvioinnin perusteella, että kyseisen avustuksen voidaan katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille komission vuonna 1998 antamien alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen (27), jäljempänä ’suuntaviivat vuodelta 1998’, mukaan. Espanja on erityisesti toimittanut todisteet siitä, että tuki rajattiin alkuinvestointeihin, tukikelpoiset kustannukset noudattivat suuntaviivoja vuodelta 1998, tuki-intensiteetti oli Asturiaan kyseisenä ajankohtana sovellettujen alueellisten enimmäisintensiteettien mukainen, tuen kasautumista koskevia sääntöjä noudatettiin, vähintään 25 prosenttia investoinnista rahoitettiin tuensaajan omista varoista ja investointia jatkettiin yli viiden vuoden ajan tuen myöntämisestä.

| (43) | Mineria 2 -ohjelmasta vuonna 2003 myönnetystä 800 000 euron aluetuesta komissio toteaa, että kyseinen ohjelma on hyväksytty tukiohjelma (28). Kirjeessä, jolla komissio hyväksyi kyseisen ohjelman, ilmoitetaan kuitenkin nimenomaisesti, että ohjelmaa ei saa soveltaa vaikeuksissa oleviin yrityksiin. Komissio toteaa, että vuonna 2002 kertyneiden huomattavien tappioiden (29) ja vuoden 2003 tulosten (30) perusteella Chupa Chupsin on katsottava olleen vaikeuksissa oleva yritys (31) tuen myöntämisen aikaan. Chupa Chups ei tämän vuoksi ollut oikeutettu saamaan kyseistä tukea. Espanjan viranomaisten mukaan tukea ei ole vielä maksettu. |
| --- | --- |

(43)

Mineria 2 -ohjelmasta vuonna 2003 myönnetystä 800 000 euron aluetuesta komissio toteaa, että kyseinen ohjelma on hyväksytty tukiohjelma (28). Kirjeessä, jolla komissio hyväksyi kyseisen ohjelman, ilmoitetaan kuitenkin nimenomaisesti, että ohjelmaa ei saa soveltaa vaikeuksissa oleviin yrityksiin. Komissio toteaa, että vuonna 2002 kertyneiden huomattavien tappioiden (29) ja vuoden 2003 tulosten (30) perusteella Chupa Chupsin on katsottava olleen vaikeuksissa oleva yritys (31) tuen myöntämisen aikaan. Chupa Chups ei tämän vuoksi ollut oikeutettu saamaan kyseistä tukea. Espanjan viranomaisten mukaan tukea ei ole vielä maksettu.

| (44) | Asetuksen 41/2000 mukaisesti myönnetyistä kahdesta avustuksesta komissio toteaa, että kyseinen asetus hyväksyttiin 30 päivänä toukokuuta 2000 tehdyllä päätöksellä, Chupa Chups oli vuosina 2000 ja 2002 (jolloin avustukset myönnettiin) vielä aluetukikelpoinen yritys ja avustukset noudattivat Asturiaan sovellettuja aluetuen enimmäisintensiteettejä. Kyseiset kaksi avustusta ovat sen vuoksi yhteismarkkinoille soveltuvaa aluetukea. |
| --- | --- |

(44)

Asetuksen 41/2000 mukaisesti myönnetyistä kahdesta avustuksesta komissio toteaa, että kyseinen asetus hyväksyttiin 30 päivänä toukokuuta 2000 tehdyllä päätöksellä, Chupa Chups oli vuosina 2000 ja 2002 (jolloin avustukset myönnettiin) vielä aluetukikelpoinen yritys ja avustukset noudattivat Asturiaan sovellettuja aluetuen enimmäisintensiteettejä. Kyseiset kaksi avustusta ovat sen vuoksi yhteismarkkinoille soveltuvaa aluetukea.

| (45) | Komissio toteaa, että toimenpiteen 4 muodostamista avustuksista 5,91 miljoonan euron osuus on yhteismarkkinoille soveltuvaa aluetukea ja 800 000 euroa yhteismarkkinoille soveltumatonta tukea. Espanjan viranomaiset eivät ole vielä maksaneet jälkimmäistä tukea. |
| --- | --- |

(45)

Komissio toteaa, että toimenpiteen 4 muodostamista avustuksista 5,91 miljoonan euron osuus on yhteismarkkinoille soveltuvaa aluetukea ja 800 000 euroa yhteismarkkinoille soveltumatonta tukea. Espanjan viranomaiset eivät ole vielä maksaneet jälkimmäistä tukea.

2.4   Toimenpide 5: Opetus- ja tiedeministeriön vuonna 2004 myöntämä 2,8 miljoonan euron koroton luotto

| (46) | Espanjan viranomaiset ovat esittäneet todisteita siitä, että toimenpide 5 myönnettiin voimassa olevasta tukiohjelmasta (teollisuuden kehittämiskeskuksen (Centro para el Desarrollo Industrial, CDTI) harjoittama teknologian kehittämistä koskeva toiminta). Kyseinen toimenpide on sen vuoksi yhteismarkkinoille soveltuvaa valtiontukea. |
| --- | --- |

(46)

Espanjan viranomaiset ovat esittäneet todisteita siitä, että toimenpide 5 myönnettiin voimassa olevasta tukiohjelmasta (teollisuuden kehittämiskeskuksen (Centro para el Desarrollo Industrial, CDTI) harjoittama teknologian kehittämistä koskeva toiminta). Kyseinen toimenpide on sen vuoksi yhteismarkkinoille soveltuvaa valtiontukea.

2.5   Toimenpide 6: ICEX:n komission asetuksen (EY) N:o 1159/2000 nojalla myöntämä 100 000 euron avustus

| (47) | Komissio toteaa, että asetus (EY) N:o 1159/2000 koskee tietoja julkistamistoimenpiteistä, joita jäsenvaltioiden on toteutettava rakennerahastojen tukitoimien alalla, eikä sitä voida käyttää oikeusperustana tuen myöntämiselle. Komission pyynnöstä huolimatta Espanja ei ole perustellut millään tavalla, miksi kyseisen avustuksen olisi katsottava soveltuvan yhteismarkkinoille. Se ei ole varsinkaan esittänyt minkäänlaisia todisteita siitä, että ICEX:n nk. Plan de Marcas Españolas -ohjelman puitteissa myöntämä valtiontuki olisi myönnetty voimassa olevasta tukiohjelmasta. |
| --- | --- |

(47)

Komissio toteaa, että asetus (EY) N:o 1159/2000 koskee tietoja julkistamistoimenpiteistä, joita jäsenvaltioiden on toteutettava rakennerahastojen tukitoimien alalla, eikä sitä voida käyttää oikeusperustana tuen myöntämiselle. Komission pyynnöstä huolimatta Espanja ei ole perustellut millään tavalla, miksi kyseisen avustuksen olisi katsottava soveltuvan yhteismarkkinoille. Se ei ole varsinkaan esittänyt minkäänlaisia todisteita siitä, että ICEX:n nk. Plan de Marcas Españolas -ohjelman puitteissa myöntämä valtiontuki olisi myönnetty voimassa olevasta tukiohjelmasta.

| (48) | Koska komissiolla ei ole tietoja, jotka osoittaisivat päinvastaista, se katsoo, että perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisia poikkeuksia ei voida soveltaa kyseiseen avustukseen, ja toteaa, että tuki on katsottava yhteismarkkinoille soveltumattomaksi tueksi. |
| --- | --- |

(48)

Koska komissiolla ei ole tietoja, jotka osoittaisivat päinvastaista, se katsoo, että perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisia poikkeuksia ei voida soveltaa kyseiseen avustukseen, ja toteaa, että tuki on katsottava yhteismarkkinoille soveltumattomaksi tueksi.

VII   PÄÄTELMÄ

| (49) | Komissio on päätellyt seuraavaa:






  a) | Toimenpiteet 1, 7 ja 8 ja toimenpiteeseen 6 sisältyvä 1,59 miljoonan euron rahoitus eivät ole valtiontukea. |
| --- | --- | --- |

(49)

Komissio on päätellyt seuraavaa:

a)

Toimenpiteet 1, 7 ja 8 ja toimenpiteeseen 6 sisältyvä 1,59 miljoonan euron rahoitus eivät ole valtiontukea.

| b) | Toimenpiteiden 2, 3 ja 5 sekä toimenpiteeseen 4 sisältyvän 5,91 miljoonan euron avustuksen voidaan katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille. |
| --- | --- |

b)

Toimenpiteiden 2, 3 ja 5 sekä toimenpiteeseen 4 sisältyvän 5,91 miljoonan euron avustuksen voidaan katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille.

| c) | Toimenpiteeseen 4 sisältyvä 800 000 euron rahoitusosuus ja toimenpiteeseen 6 sisältyvä 100 000 euron rahoitusosuus ovat valtiontukea, jonka ei voida katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille perustamissopimuksen mukaisten poikkeusten mukaisesti. Espanjan viranomaisten mukaan toimenpiteeseen 4 sisältyvää 800 000 euron rahoitusosuutta ei ole vielä maksettu, ja sen vuoksi niiden on perittävä takaisin vain toimenpiteeseen 6 sisältyvä 100 000 euron osuus, |
| --- | --- |

c)

Toimenpiteeseen 4 sisältyvä 800 000 euron rahoitusosuus ja toimenpiteeseen 6 sisältyvä 100 000 euron rahoitusosuus ovat valtiontukea, jonka ei voida katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille perustamissopimuksen mukaisten poikkeusten mukaisesti. Espanjan viranomaisten mukaan toimenpiteeseen 4 sisältyvää 800 000 euron rahoitusosuutta ei ole vielä maksettu, ja sen vuoksi niiden on perittävä takaisin vain toimenpiteeseen 6 sisältyvä 100 000 euron osuus,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

1.   Espanjan Chupa Chupsille sääntöjenvastaisesti myöntämä, perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan vastainen 100 000 euron valtiontuki ei sovellu yhteismarkkinoille.

2.   Valtiontuki, jota Espanja aikoo myöntää 800 000 euron arvosta Chupa Chupsin hyväksi, ei sovellu yhteismarkkinoille. Tämän vuoksi kyseistä tukea ei saa myöntää.

3.   Muut valtiontuet, jotka Espanja on myöntänyt Chupa Chupsille ja jotka ovat 1,58 miljoonan euron avustus Barcelonassa sijaitseviin tuotantolaitoksiin tehtäviin investointeihin, 4,33 miljoonan euron avustus tuotantolaitosten rakentamiseen Asturiaan, 5,91 miljoonan euron avustus kyseisten Asturiassa sijaitsevien tuotantolaitosten laajentamiseen ja koroton 2,8 miljoonan euron luotto, soveltuvat yhteismarkkinoille.

Kyseisistä määristä 6,64 miljoonan euron osuus (joka vastaa 730 000 euron rahoitusta tuotantolaitosten rakentamiseen Asturiaan ja 5,91 miljoonaa euroa kyseisten tuotantolaitosten laajentamiseen) ja 2,8 miljoonan euron koroton luotto soveltuvat yhteismarkkinoille perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti, kun taas 5,18 miljoonan euron osuus (joka vastaa 1,58 miljoonan euron avustusta Barcelonassa sijaitseviin tuotantolaitoksiin tehtäviin investointeihin ja 3,6 miljoonan euron rahoitusta tuotantolaitosten rakentamiseen Asturiaan) katsotaan voimassa olevaksi tueksi, koska vanhentumisaika on päättynyt.

4.   Muut tässä päätöksessä kuvatut toimenpiteet, jotka on toteutettu Chupa Chupsin hyväksi ja joita ovat ICF:n myöntämä 35 miljoonan euron luotto, EMOTR:n myöntämät 1,59 miljoonan euron vientituet, Asturian aluehallituksen takaus 4,48 miljoonan euron kaupalliselle lainalle ja Espanjan veroviranomaisen myöntämät lykkäykset maksuihin, eivät ole perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

2 artikla

1.   Espanjan on perittävä 1 artiklan 1 kohdassa mainittu tuki takaisin tuensaajalta.

2.   Takaisinperittävään tukeen sisällytetään korko, jota lasketaan siitä alkaen, kun tuki asetettiin tuensaajan käyttöön, siihen asti, kunnes tuki on tosiasiallisesti peritty takaisin.

3.   Korolle on laskettava korkoa komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 (32) V luvun säännösten mukaisesti.

4.   Espanjan on peruutettava kaikki 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun tukiohjelman mukaisten tukien maksamatta olevat maksut tämän päätöksen tekopäivästä alkaen.

3 artikla

1.   Edellä 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu tuki on perittävä takaisin välittömästi ja tehokkaasti.

2.   Espanjan on pantava tämä päätös täytäntöön neljän kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta.

4 artikla

1.   Kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta Espanjan on toimitettava komissiolle seuraavat tiedot:

| a) | tuensaajalta takaisinperittävä kokonaismäärä (tuki ja siitä perittävä korko); |
| --- | --- |

a)

tuensaajalta takaisinperittävä kokonaismäärä (tuki ja siitä perittävä korko);

| b) | tarkka kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi; |
| --- | --- |

b)

tarkka kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi;

| c) | asiakirjat, jotka osoittavat, että tuensaaja on määrätty maksamaan tuki takaisin. |
| --- | --- |

c)

asiakirjat, jotka osoittavat, että tuensaaja on määrätty maksamaan tuki takaisin.

2.   Espanjan on ilmoitettava komissiolle tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi toteutettavien kansallisten toimenpiteiden edistymisestä siihen saakka, kunnes 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun tukiohjelman nojalla myönnetyn tuen takaisinperintä on saatettu loppuun. Sen on annettava välittömästi komission pyynnöstä tiedot toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi. Sen on annettava myös yksityiskohtaisia tietoja tuensaajalta jo perityistä tukimääristä ja koroista.

5 artikla

Tämä päätös on osoitettu Espanjan kuningaskunnalle.

Tehty Brysselissä 10 päivänä toukokuuta 2007.

Komission puolesta

Neelie KROES

Komission jäsen

---

(1)  EUVL C 97, 25.4.2006, s. 2.

1

(2)  Ks. alaviite 1.

2

(3)  Perfetti Van Melle syntyi vuonna 2001 italialaisen Perfettin ja hollantilaisen Van Mellen sulauduttua. Konserni toimii 130 maassa, sen liikevaihto oli vuonna 2006 noin 1,5 miljardia euroa ja se työllisti 12 000 henkilöä.

3

(4)  344 miljoonaa euroa vuonna 2002, 294 miljoonaa euroa vuonna 2003 ja 261 miljoonaa euroa vuonna 2004.

4

(5)  Kyseinen luotto myönnettiin markkinaehdoin eikä ole tämän tutkintamenettelyn kohteena.

5

(6)  Vuoden 2004 kesäkuun ja joulukuun välisenä aikana toteutettiin useita operaatioita, kuten kiinteistöalan toiminnan jakaminen osiin ja tavaramerkkiomistajuuden lisääminen pääomankorotuksen avulla.

6

(7)  Casa Batlló on Gaudín suunnittelema kuuluisa rakennus Barcelonan keskustassa. Espanja on luokitellut sen kansallisesti merkittäväksi historiallis-taiteelliseksi monumentiksi. ICF:n luottoa varten tehty kiinnitys Casa Batllóon on ensisijainen vakuus.

7

(8)  ICF:n laina ICB:lle myönnettiin korolla, joka laskettiin lisäämällä 6 kuukauden Euriboriin 1 prosenttiyksikkö. ICB:n pääomalainassa Chupa Chupsille tähän korkoon lisättiin vielä 0,125 prosenttiyksikköä.

8

(9)  Vuoden 2004 tilinpäätöksen mukaan aiempien vuosien kumulatiiviset tappiot olivat 38,42 miljoonaa euroa, joka on 360 prosenttia merkitystä pääomasta kyseisen vuoden lopulla (10,66 miljoonaa euroa). Vuoden 2004 tappiollisten tulosten osuus kyseisestä pääomasta on lisäksi 55,8 prosenttia.

9

(10)  Espanjan veroviranomaiset olivat vastaanottaneet yrityksen rakenneuudistuksen hyväksymishakemuksen seitsemän kuukautta ennen ICF:n luoton myöntämistä. Rakenneuudistus hyväksyttiin maaliskuussa 2004 eli 14 kuukauden kuluttua hakemuksen jättämisestä ja seitsemän kuukauden kuluttua ICF:n luoton myöntämisestä.

10

(11)  Ennen yrityksen rakenneuudistusta Chupa Chups omisti 94 prosenttia ICB:n osakkeista. Loput 6 prosenttia omisti holdingyhtiö, joka oli kokonaan Chupa Chupsin ja ICB:n yhteisten osakkaiden omistuksessa.

11

(12)  ICF:n luoton korko oli suhteellisen korkea verrattuna kiinnelainamarkkinoilla sovellettaviin korkoihin, joiden suuruus oli usein suunnilleen Euribor + 0,5 prosenttiyksikköä.

12

(13)  Boletín Oficial del Principado de Asturias, BOPA, 19.7.1996, s. 7714.

13

Boletín Oficial del Principado de Asturias

(14)  Komission päätös, tehty 9 päivänä helmikuuta 1995 (SG/01388/1994).

14

(15)  Kyseinen laki pantiin täytäntöön alueellisista kannustimista alueiden välisen epätasapainon korjaamiseksi annetun lain 50/85 täytäntöönpanoasetuksen hyväksymisestä 11. joulukuuta 1987 annetulla asetuksella 1535/87 (Real Decreto 1535/87, de 11 de diciembre, por el que se aprueba el reglamento de desarrollo de la Ley 50/85 de incentivos regionales para la corrección de desequilibrios económicos interterritoriales). Komissio hyväksyi LIR-ohjelman 1. syyskuuta 1987 päivätyllä kirjeellä (SG(87) D/10875).

15

Real Decreto 1535/87, de 11 de diciembre, por el que se aprueba el reglamento de desarrollo de la Ley 50/85 de incentivos regionales para la corrección de desequilibrios económicos interterritoriales

(16)  Maaliskuun 6. päivänä 1998 annettu asetus sellaisena kuin se on muutettuna 6. huhtikuuta 1999 annetulla asetuksella oikeusperustan vahvistamisesta tukien myöntämiselle yritysten toteuttamiin, uusien työpaikkojen luomista edistäviin hankkeisiin, joilla edistetään kaivosalueiden vaihtoehtoista kehittämistä (Orden de 6 de abril 1999, por la que se establecen las bases reguladoras para la concesión de ayudas dirigidas a proyectos empresariales generadores de empleo, que promuevan el desarrollo alternativo de las zonas mineras).

16

Orden de 6 de abril 1999, por la que se establecen las bases reguladoras para la concesión de ayudas dirigidas a proyectos empresariales generadores de empleo, que promuevan el desarrollo alternativo de las zonas mineras

(17)  Oikeusperustan vahvistamisesta tukien myöntämiselle yritysten toteuttamiin, uusien työpaikkojen luomista edistäviin hankkeisiin, joilla edistetään kaivosalueiden vaihtoehtoista kehittämistä 17. joulukuuta 2001 annettu asetus (Orden de 17 de diciembre de 2001 por la que se establecen las bases reguladoras para la concesión de ayudas dirigidas a proyectos empresariales generadores de empleo, que promuevan el desarrollo alternativo de las zonas mineras). Komissio hyväksyi Minería 2 -ohjelman 27. marraskuuta 2001 päivätyllä kirjeellä (C(2011) 3628).

17

Orden de 17 de diciembre de 2001 por la que se establecen las bases reguladoras para la concesión de ayudas dirigidas a proyectos empresariales generadores de empleo, que promuevan el desarrollo alternativo de las zonas mineras

(18)  Yritysten hyväksi toteutettavien tukiohjelmien perustamisesta 11. toukokuuta 2000 annettu asetus 41/2000 (Decreto 41/2000, de 11 de mayo por el que se establecen diversos programas de ayuda a las empresa). Tukiohjelma on hyväksytty 30. toukokuuta 2000 tehdyllä komission päätöksellä (EYVL C 293, 14.10.2000, s. 7).

18

Decreto 41/2000, de 11 de mayo por el que se establecen diversos programas de ayuda a las empresa

(19)  Aluepolitiikan pääosaston kirje (päivätty 8. toukokuuta 1995, kirjattu viitteellä DG/95104085), jossa Espanjan viranomaisille ilmoitetaan, että CDTI-tukiohjelma oli katsottava voimassa olevaksi tukiohjelmaksi. Kilpailun pääosaston 24. helmikuuta 1995 päivätty kirje D/12874 aluepolitiikan pääosastolle.

19

(20)  Yleinen verolaki 58/2003 (Ley General Tributaria) ja yleinen perintäasetus (Reglamento General de Recaudación).

20

Ley General Tributaria

Reglamento General de Recaudación

(21)  EYVL L 130, 31.5.2000, s. 30.

21

(22)  Chupa Chupsin 30. toukokuuta 2006 esittämien huomautusten mukaan EMOTR:n vientitukien määrä oli 1,44 miljoonaa euroa. Espanjalta saatu 7. syyskuuta 2006 päivätty asiakirja osoittaa kuitenkin, että EMOTR:n vuonna 2004 myöntämien vientitukien kokonaismäärä oli 1,59 miljoonaa euroa.

22

(23)  Kok. 1982, s. 3583.

23

(24)  Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen 12 päivänä tammikuuta 2001 annettu komission asetus (EY) N:o 69/2001 (EYVL L 10, 13.1.2001, s. 30).

24

(25)  EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1791/2006 (EUVL L 363, 20.12.2006, s. 1). Asetuksen 15 artiklassa säädetään seuraavaa: 1. Komission toimivaltuuksiin periä tuki takaisin sovelletaan kymmenen vuoden vanhentumisaikaa. 2. Vanhentumisaika alkaa päivästä, jona sääntöjenvastainen tuki on myönnetty tuen saajalle joko yksittäisenä tukena tai tukiohjelmaan kuuluvana tukena. Sääntöjenvastaista tukea koskevat komission toimet tai jäsenvaltion komission pyynnöstä toteuttamat toimet keskeyttävät vanhentumisajan. Vanhentumisaika alkaa uudelleen kunkin keskeytyksen jälkeen. 3. Tuki, jonka osalta vanhentumisaika on kulunut umpeen, katsotaan voimassa olevaksi tueksi.

25

1. Komission toimivaltuuksiin periä tuki takaisin sovelletaan kymmenen vuoden vanhentumisaikaa. 2. Vanhentumisaika alkaa päivästä, jona sääntöjenvastainen tuki on myönnetty tuen saajalle joko yksittäisenä tukena tai tukiohjelmaan kuuluvana tukena. Sääntöjenvastaista tukea koskevat komission toimet tai jäsenvaltion komission pyynnöstä toteuttamat toimet keskeyttävät vanhentumisajan. Vanhentumisaika alkaa uudelleen kunkin keskeytyksen jälkeen. 3. Tuki, jonka osalta vanhentumisaika on kulunut umpeen, katsotaan voimassa olevaksi tueksi

(26)  EYVL C 25, 31.1.1996, s. 3.

26

(27)  EYVL C 74, 10.3.1998, s. 9.

27

(28)  Ks. alaviite 17.

28

(29)  22,078 miljoonaa euroa, joka on 86,5 prosenttia merkitystä pääomasta kyseisen varainhoitovuoden lopulla.

29

(30)  Mikä merkitsee 4,72 miljoonan euron lisätappioita.

30

(31)  Määritelmä esitetään yhteisön suuntaviivoissa valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi, 5 kohdan a alakohta (EYVL C 288, 9.10.1999, s. 2).

31

(32)  EUVL L 140, 30.4.2004, s. 1.

32

---

Oikaisuja

| 19.9.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 244/30 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 244/30

---

Oikaistaan komission asetus (EY) N:o 1057/2007, annettu 13 päivänä syyskuuta 2007, viinialan vientitukien vahvistamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 2805/95 muuttamisesta

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 241, 14. syyskuuta 2007
  )

Sivu 16, liite, Huom., W02, luettelo määräpaikoista:

korvataan:

”Yhdysvallat”

seuraavasti:

”Amerikka”.

---