# Eiropas Savienības L 195/2007

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 195 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 50. sējums2007. gada 27. jūlijs |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 195

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

50. sējums2007. gada 27. jūlijs

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 882/2007 (2007. gada 26. jūlijs), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem | 1 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 883/2007 (2007. gada 26. jūlijs), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 824/2000, kas nosaka kārtību, kādā intervences aģentūras pārņem labību, un analīzes metodes labības kvalitātes noteikšanai | 3 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 884/2007 (2007. gada 26. jūlijs) par ārkārtas pasākumiem, ar kuriem aptur krāsvielas E 128 Sarkanā 2G izmantošanu pārtikas produktos (
  1
  ) | 8 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 885/2007 (2007. gada 26. jūlijs), ar kuru nepiešķir eksporta kompensāciju par sviestu saistībā ar uzaicinājumu piedalīties pastāvīgā konkursā, ko paredz Regula (EK) Nr. 581/2004 | 10 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 886/2007 (2007. gada 26. jūlijs) par importa licenču piešķiršanu atbilstoši pieteikumiem, kas iesniegti periodam no 2007. gada 1. jūlija līdz 2008. gada 30. jūnijam saskaņā ar importa tarifa kvotu, kura atvērta ar Regulu (EK) Nr. 996/2007 un paredzēta saldētai liellopu plānajai diafragmai | 11 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 887/2007 (2007. gada 26. jūlijs), ar ko nosaka kompensācijas likmes, kas piemērojamas dažiem piena produktiem, ko eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums | 12 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 888/2007 (2007. gada 26. jūlijs), ar ko nosaka kompensācijas likmes dažiem labības un rīsu produktiem, kurus eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums | 15 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 889/2007 (2007. gada 26. jūlijs), ar ko nosaka eksporta kompensācijas par produktiem, kuri pārstrādāti no labības un rīsiem | 19 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 890/2007 (2007. gada 26. jūlijs), ar ko nosaka eksporta kompensācijas par dzīvnieku barības maisījumu uz labības bāzes | 22 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 891/2007 (2007. gada 26. jūlijs), ar ko nosaka ražošanas kompensācijas labības nozarēs | 24 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 892/2007 (2007. gada 26. jūlijs) par rīsu ievešanas atļauju izsniegšanu saskaņā ar tarifu kvotām, kas ar Regulu (EK) Nr. 327/98 atvērtas 2007. gada jūlija apakšperiodam | 25 |
| | | DIREKTĪVAS |
| | * | Komisijas Direktīva 2007/48/EK (2007. gada 26. jūlijs), ar ko groza Direktīvu 2003/90/EK, ar ko nosaka īstenošanas pasākumus Padomes Direktīvas 2002/53/EK 7. pantā attiecībā uz obligāti pārbaudāmajām pazīmēm un obligātajiem konkrētu lauksaimniecības augu sugu pārbaudes nosacījumiem (
  1
  ) | 29 |
| | * | Komisijas Direktīva 2007/49/EK (2007. gada 26. jūlijs), ar ko groza Direktīvu 2003/91/EK, kurā izklāstīti īstenošanas noteikumi, ar ko piemēro 7. pantu Padomes Direktīvā 2002/55/EK attiecībā uz raksturīgajām pazīmēm, kas obligāti jāaptver pārbaudē, un obligātajiem nosacījumiem dažādu dārzeņu sugu šķirņu pārbaudei (
  1
  ) | 33 |

Saturs

I   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

REGULAS

Komisijas Regula (EK) Nr. 882/2007 (2007. gada 26. jūlijs), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

1

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 883/2007 (2007. gada 26. jūlijs), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 824/2000, kas nosaka kārtību, kādā intervences aģentūras pārņem labību, un analīzes metodes labības kvalitātes noteikšanai

3

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 884/2007 (2007. gada 26. jūlijs) par ārkārtas pasākumiem, ar kuriem aptur krāsvielas E 128 Sarkanā 2G izmantošanu pārtikas produktos (
  1
  )

E 128 Sarkanā 2G

1

8

Komisijas Regula (EK) Nr. 885/2007 (2007. gada 26. jūlijs), ar kuru nepiešķir eksporta kompensāciju par sviestu saistībā ar uzaicinājumu piedalīties pastāvīgā konkursā, ko paredz Regula (EK) Nr. 581/2004

10

Komisijas Regula (EK) Nr. 886/2007 (2007. gada 26. jūlijs) par importa licenču piešķiršanu atbilstoši pieteikumiem, kas iesniegti periodam no 2007. gada 1. jūlija līdz 2008. gada 30. jūnijam saskaņā ar importa tarifa kvotu, kura atvērta ar Regulu (EK) Nr. 996/2007 un paredzēta saldētai liellopu plānajai diafragmai

11

Komisijas Regula (EK) Nr. 887/2007 (2007. gada 26. jūlijs), ar ko nosaka kompensācijas likmes, kas piemērojamas dažiem piena produktiem, ko eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums

12

Komisijas Regula (EK) Nr. 888/2007 (2007. gada 26. jūlijs), ar ko nosaka kompensācijas likmes dažiem labības un rīsu produktiem, kurus eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums

15

Komisijas Regula (EK) Nr. 889/2007 (2007. gada 26. jūlijs), ar ko nosaka eksporta kompensācijas par produktiem, kuri pārstrādāti no labības un rīsiem

19

Komisijas Regula (EK) Nr. 890/2007 (2007. gada 26. jūlijs), ar ko nosaka eksporta kompensācijas par dzīvnieku barības maisījumu uz labības bāzes

22

Komisijas Regula (EK) Nr. 891/2007 (2007. gada 26. jūlijs), ar ko nosaka ražošanas kompensācijas labības nozarēs

24

Komisijas Regula (EK) Nr. 892/2007 (2007. gada 26. jūlijs) par rīsu ievešanas atļauju izsniegšanu saskaņā ar tarifu kvotām, kas ar Regulu (EK) Nr. 327/98 atvērtas 2007. gada jūlija apakšperiodam

25

DIREKTĪVAS

*

Komisijas Direktīva 2007/48/EK (2007. gada 26. jūlijs), ar ko groza Direktīvu 2003/90/EK, ar ko nosaka īstenošanas pasākumus Padomes Direktīvas 2002/53/EK 7. pantā attiecībā uz obligāti pārbaudāmajām pazīmēm un obligātajiem konkrētu lauksaimniecības augu sugu pārbaudes nosacījumiem (
  1
  )

1

29

*

Komisijas Direktīva 2007/49/EK (2007. gada 26. jūlijs), ar ko groza Direktīvu 2003/91/EK, kurā izklāstīti īstenošanas noteikumi, ar ko piemēro 7. pantu Padomes Direktīvā 2002/55/EK attiecībā uz raksturīgajām pazīmēm, kas obligāti jāaptver pārbaudē, un obligātajiem nosacījumiem dažādu dārzeņu sugu šķirņu pārbaudei (
  1
  )

1

33

| | | II   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | | Komisija |
| | | 2007/529/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2007. gada 21. marts) par valsts atbalstu C 21/06 (ex N 635/05), ko īstenos Slovākijas Republika attiecībā uz Slovenské lodenice Komárno

  (izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 1182)

   (
  1
  ) | 36 |
| | | 2007/530/Euratom |
| | * | Komisijas Lēmums (2007. gada 17. jūlijs) par Eiropas augstākā līmeņa grupas izveidošanu kodoldrošības un kodolatkritumu apsaimniekošanas jautājumos (
  1
  ) | 44 |
| | | 2007/531/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2007. gada 26. jūlijs) attiecībā uz anketu dalībvalstu ziņojumiem par to, kā izpilda Direktīvu 1999/13/EK par gaistošu organisko savienojumu emisiju ierobežošanu no organiskajiem šķīdinātājiem noteiktos darbības veidos un iekārtās laikposmā no 2008. līdz 2010. gadam
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 3547) | 47 |

II   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Komisija

2007/529/EK

*

Komisijas Lēmums (2007. gada 21. marts) par valsts atbalstu C 21/06 (ex N 635/05), ko īstenos Slovākijas Republika attiecībā uz Slovenské lodenice Komárno

  (izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 1182)

   (
  1
  )

Slovenské lodenice Komárno

(izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 1182)

1

36

2007/530/Euratom

*

Komisijas Lēmums (2007. gada 17. jūlijs) par Eiropas augstākā līmeņa grupas izveidošanu kodoldrošības un kodolatkritumu apsaimniekošanas jautājumos (
  1
  )

1

44

2007/531/EK

*

Komisijas Lēmums (2007. gada 26. jūlijs) attiecībā uz anketu dalībvalstu ziņojumiem par to, kā izpilda Direktīvu 1999/13/EK par gaistošu organisko savienojumu emisiju ierobežošanu no organiskajiem šķīdinātājiem noteiktos darbības veidos un iekārtās laikposmā no 2008. līdz 2010. gadam
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 3547)

(izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 3547)

47

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

REGULAS

| 27.7.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 195/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 195/1

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 882/2007

(2007. gada 26. jūlijs),

ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1994. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 3223/94 par sīki izstrādātiem augļu un dārzeņu ievešanas režīma izpildes noteikumiem (1), un jo īpaši tās 4. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem.

| (2) | Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā, |
| --- | --- |

(2)

Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta ievešanas vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 3223/94 4. pantā, ir tādas, kā norādīts tabulā, kas pievienota pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2007. gada 27. jūlijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 26. jūlijā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 337, 24.12.1994., 66. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 756/2007 (OV L 172, 30.6.2007., 41. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

Komisijas 2007. gada 26. jūlija Regulai, ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | TR | 90,5 |
| ZZ | 90,5 |
| 0707 00 05 | TR | 95,7 |
| ZZ | 95,7 |
| 0709 90 70 | TR | 87,9 |
| ZZ | 87,9 |
| 0805 50 10 | AR | 46,8 |
| UY | 64,6 |
| ZA | 61,3 |
| ZZ | 57,6 |
| 0806 10 10 | BR | 161,0 |
| EG | 143,6 |
| MA | 207,0 |
| TR | 180,9 |
| ZZ | 173,1 |
| 0808 10 80 | AR | 83,0 |
| BR | 98,6 |
| CL | 80,8 |
| CN | 78,6 |
| NZ | 101,8 |
| US | 111,8 |
| UY | 36,3 |
| ZA | 102,1 |
| ZZ | 86,6 |
| 0808 20 50 | AR | 71,8 |
| CL | 77,7 |
| NZ | 80,2 |
| TR | 139,7 |
| ZA | 98,7 |
| ZZ | 93,6 |
| 0809 10 00 | TR | 167,2 |
| ZZ | 167,2 |
| 0809 20 95 | CA | 324,1 |
| TR | 286,0 |
| US | 288,0 |
| ZZ | 299,4 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | TR | 157,0 |
| ZZ | 157,0 |
| 0809 40 05 | IL | 73,8 |
| ZZ | 73,8 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

TR

90,5

ZZ

90,5

0707 00 05

TR

95,7

ZZ

95,7

0709 90 70

TR

87,9

ZZ

87,9

0805 50 10

AR

46,8

UY

64,6

ZA

61,3

ZZ

57,6

0806 10 10

BR

161,0

EG

143,6

MA

207,0

TR

180,9

ZZ

173,1

0808 10 80

AR

83,0

BR

98,6

CL

80,8

CN

78,6

NZ

101,8

US

111,8

UY

36,3

ZA

102,1

ZZ

86,6

0808 20 50

AR

71,8

CL

77,7

NZ

80,2

TR

139,7

ZA

98,7

ZZ

93,6

0809 10 00

TR

167,2

ZZ

167,2

0809 20 95

CA

324,1

TR

286,0

US

288,0

ZZ

299,4

0809 30 10, 0809 30 90

TR

157,0

ZZ

157,0

0809 40 05

IL

73,8

ZZ

73,8

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 27.7.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 195/3 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 195/3

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 883/2007

(2007. gada 26. jūlijs),

ar ko groza Regulu (EK) Nr. 824/2000, kas nosaka kārtību, kādā intervences aģentūras pārņem labību, un analīzes metodes labības kvalitātes noteikšanai

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 6. pantu,

tā kā:

| (1) | Ar Regulu (EK) Nr. 735/2007 grozītās Regulas (EK) Nr. 1784/2003 5. panta 1. punktā noteikts, ka kopējais kukurūzas daudzums, kuru var iepirkt intervences aģentūras visā Kopienā, nedrīkst pārsniegt 1 500 000 tonnu 2007./2008. tirdzniecības gadā, 700 000 tonnu 2008./2009. tirdzniecības gadā un 0 tonnu 2009./2010. tirdzniecības gadā un turpmāk. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (EK) Nr. 735/2007 grozītās Regulas (EK) Nr. 1784/2003 5. panta 1. punktā noteikts, ka kopējais kukurūzas daudzums, kuru var iepirkt intervences aģentūras visā Kopienā, nedrīkst pārsniegt 1 500 000 tonnu 2007./2008. tirdzniecības gadā, 700 000 tonnu 2008./2009. tirdzniecības gadā un 0 tonnu 2009./2010. tirdzniecības gadā un turpmāk.

| (2) | Lai nodrošinātu ar intervenci saistītās kukurūzas iepirkuma sistēmas apmierinošu pārvaldību un lai uzņēmēji visās dalībvalstīs varētu līdzvērtīgos apstākļos izmantot intervences režīmu, ir lietderīgi Komisijas Regulā (EK) Nr. 824/2000 (2) paredzēt konkrētus sīki izstrādātus noteikumus par intervences vajadzībām piedāvājamo kukurūzas daudzumu sadales procedūru. Tālab jāizveido šo daudzumu sadales mehānisms, kas aptver tos tirdzniecības gada laikposmus, kuros visiem uzņēmējiem ir tiesības iesniegt piedāvājumus, paredz pietiekami ilgu laiku uzņēmēju piedāvājumu iesniegšanai un ļauj noteikt vienotu sadales koeficientu, kuru izmanto, ja pieteikumu iesniedzēju piedāvātie daudzumi pārsniedz pieejamos daudzumus. Tāpēc jāparedz divi iesniegto piedāvājumu izskatīšanas periodi, un attiecībā uz kukurūzu jānosaka piedāvājumu iesniegšanas, kā arī piegāžu un ar tām saistītās pārņemšanas grafiks. |
| --- | --- |

(2)

Lai nodrošinātu ar intervenci saistītās kukurūzas iepirkuma sistēmas apmierinošu pārvaldību un lai uzņēmēji visās dalībvalstīs varētu līdzvērtīgos apstākļos izmantot intervences režīmu, ir lietderīgi Komisijas Regulā (EK) Nr. 824/2000 (2) paredzēt konkrētus sīki izstrādātus noteikumus par intervences vajadzībām piedāvājamo kukurūzas daudzumu sadales procedūru. Tālab jāizveido šo daudzumu sadales mehānisms, kas aptver tos tirdzniecības gada laikposmus, kuros visiem uzņēmējiem ir tiesības iesniegt piedāvājumus, paredz pietiekami ilgu laiku uzņēmēju piedāvājumu iesniegšanai un ļauj noteikt vienotu sadales koeficientu, kuru izmanto, ja pieteikumu iesniedzēju piedāvātie daudzumi pārsniedz pieejamos daudzumus. Tāpēc jāparedz divi iesniegto piedāvājumu izskatīšanas periodi, un attiecībā uz kukurūzu jānosaka piedāvājumu iesniegšanas, kā arī piegāžu un ar tām saistītās pārņemšanas grafiks.

| (3) | Ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1784/2003 5. panta 2. punktā paredzētos intervences periodus attiecībā uz iepirkšanu un lai nodrošinātu vienādu attieksmi pret visiem uzņēmējiem, jāparedz, ka attiecībā uz kukurūzu pirmais piedāvājumu iesniegšanas periods sākas 1. augustā (Grieķijā, Spānijā, Itālijā un Portugālē), 1. decembrī (Zviedrijā) un 1. novembrī (pārējās dalībvalstīs) un beidzas 31. decembrī, kas ir pēdējā diena piedāvājumu iesniegšanai visās dalībvalstīs. Ja piedāvātie daudzumi pārsniedz Regulas (EK) Nr. 1784/2003 5. panta 1. punktā noteikto daudzumu, šā pirmā perioda beigās Komisijai vajadzības gadījumā jānosaka sadales koeficients, ko piemēro saņemtajiem piedāvājumiem, kas iesniegti šā pirmā perioda laikā, un jānoslēdz intervence attiecībā uz konkrēto tirdzniecības gadu. Lai uzņēmējiem un intervences aģentūrām nebūtu jāuzņemas lieks administratīvais un finansiālais slogs saistībā ar nodrošinājuma sniegšanu gadījumos, kad tas varētu izrādīties lieks, jo viss sadalei pieejamais daudzums jau būtu izmantots, jāparedz piedāvājumu iesniegšanas perioda pārtraukums no 1. janvāra līdz dienai, kurā Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicē ziņas par to, kāds daudzums otrajā piedāvājumu iesniegšanas periodā ir pieejams intervencei. |
| --- | --- |

(3)

Ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1784/2003 5. panta 2. punktā paredzētos intervences periodus attiecībā uz iepirkšanu un lai nodrošinātu vienādu attieksmi pret visiem uzņēmējiem, jāparedz, ka attiecībā uz kukurūzu pirmais piedāvājumu iesniegšanas periods sākas 1. augustā (Grieķijā, Spānijā, Itālijā un Portugālē), 1. decembrī (Zviedrijā) un 1. novembrī (pārējās dalībvalstīs) un beidzas 31. decembrī, kas ir pēdējā diena piedāvājumu iesniegšanai visās dalībvalstīs. Ja piedāvātie daudzumi pārsniedz Regulas (EK) Nr. 1784/2003 5. panta 1. punktā noteikto daudzumu, šā pirmā perioda beigās Komisijai vajadzības gadījumā jānosaka sadales koeficients, ko piemēro saņemtajiem piedāvājumiem, kas iesniegti šā pirmā perioda laikā, un jānoslēdz intervence attiecībā uz konkrēto tirdzniecības gadu. Lai uzņēmējiem un intervences aģentūrām nebūtu jāuzņemas lieks administratīvais un finansiālais slogs saistībā ar nodrošinājuma sniegšanu gadījumos, kad tas varētu izrādīties lieks, jo viss sadalei pieejamais daudzums jau būtu izmantots, jāparedz piedāvājumu iesniegšanas perioda pārtraukums no 1. janvāra līdz dienai, kurā Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicē ziņas par to, kāds daudzums otrajā piedāvājumu iesniegšanas periodā ir pieejams intervencei.

| (4) | Attiecībā uz pirmo periodu, vajadzības gadījumā ņemot vērā sadales koeficienta noteikšanai nepieciešamo laiku, ir lietderīgi otro piedāvājumu iesniegšanas periodu sākt nākamajā dienā pēc tam, kad Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī ir publicētas ziņas par to, kāds ir atlikušais daudzums, kas vēl ir pieejams intervencei; šī diena arī ir pirmā piedāvājumu iesniegšanas diena visās dalībvalstīs. Šā otrā perioda laikā iesniegtie piedāvājumi jāapkopo katru nedēļu, sākot ar pirmo piektdienu pēc minētā pieejamā daudzuma publicēšanas, ņemot vērā piedāvājumus, ko uzņēmēji iesnieguši vēlākais līdz piektdienas pulksten 12.00 (Briseles laiks). Komisijai ik nedēļu vēlākais trešdienā savā tīmekļa vietnē uzņēmējiem jādara zināms atlikušais intervencei pieejamais daudzums. Līdzko Regulas (EK) Nr. 1784/2003 5. panta 1. punktā noteiktais daudzums ir pārsniegts, Komisijai jānosaka un jāpublicē sadales koeficients un jānoslēdz intervence attiecībā uz konkrēto tirdzniecības gadu. Ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1784/2003 5. panta 2. punktā paredzētos intervences periodus attiecībā uz iepirkšanu, otrajam piedāvājumu iesniegšanas periodam katrā ziņā ir jānoslēdzas vēlākais 30. aprīlī (Grieķijā, Spānijā, Itālijā un Portugālē), 30. jūnijā (Zviedrijā) un 31. maijā (pārējās dalībvalstīs). |
| --- | --- |

(4)

Attiecībā uz pirmo periodu, vajadzības gadījumā ņemot vērā sadales koeficienta noteikšanai nepieciešamo laiku, ir lietderīgi otro piedāvājumu iesniegšanas periodu sākt nākamajā dienā pēc tam, kad Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī ir publicētas ziņas par to, kāds ir atlikušais daudzums, kas vēl ir pieejams intervencei; šī diena arī ir pirmā piedāvājumu iesniegšanas diena visās dalībvalstīs. Šā otrā perioda laikā iesniegtie piedāvājumi jāapkopo katru nedēļu, sākot ar pirmo piektdienu pēc minētā pieejamā daudzuma publicēšanas, ņemot vērā piedāvājumus, ko uzņēmēji iesnieguši vēlākais līdz piektdienas pulksten 12.00 (Briseles laiks). Komisijai ik nedēļu vēlākais trešdienā savā tīmekļa vietnē uzņēmējiem jādara zināms atlikušais intervencei pieejamais daudzums. Līdzko Regulas (EK) Nr. 1784/2003 5. panta 1. punktā noteiktais daudzums ir pārsniegts, Komisijai jānosaka un jāpublicē sadales koeficients un jānoslēdz intervence attiecībā uz konkrēto tirdzniecības gadu. Ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1784/2003 5. panta 2. punktā paredzētos intervences periodus attiecībā uz iepirkšanu, otrajam piedāvājumu iesniegšanas periodam katrā ziņā ir jānoslēdzas vēlākais 30. aprīlī (Grieķijā, Spānijā, Itālijā un Portugālē), 30. jūnijā (Zviedrijā) un 31. maijā (pārējās dalībvalstīs).

| (5) | Lai varētu nodrošināt sadales mehānisma labu pārvaldību, jāparedz, ka attiecībā uz kukurūzu iesniegtos piedāvājumus nedrīkst nedz grozīt, nedz atsaukt. Turklāt, lai nodrošinātu to, ka iesniegtie piedāvājumi ir nopietni domāti, minētajā mehānismā jāiekļauj prasība par nodrošinājumu, kā arī jānosaka šo piedāvājumu patiesuma pārbaudes kārtība un minētā nodrošinājuma atbrīvošanas noteikumi. Tālab šīs pārbaudes jāveic saskaņā ar tiem pašiem noteikumiem un tiem pašiem nosacījumiem, kas piemērojami intervences krājumu kontrolēm, kā tās paredzētas Komisijas 2006. gada 21. jūnija Regulā (EK) Nr. 884/2006, ar ko nosaka sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 1290/2005 attiecībā uz intervences krājumu glabāšanas pasākumu finansēšanu, ko veic Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (ELGF), un intervences krājumu glabāšanas darbību iegrāmatošanu, ko īsteno dalībvalstu maksājumu aģentūras (3). Turklāt piedāvājumu iesniegšanas pirmajā periodā no piedāvājumu iesniegšanas sākuma līdz 31. decembrim var paiet vairāki mēneši. Tāpēc, lai neuzliktu lieku finansiālu slogu uzņēmējiem, kuri piedāvājumus iesniedz pirmajā periodā, ir lietderīgi atļaut, ka tad, ja attiecīgais nodrošinājums ir bankas garantijas veidā, tas gan ir jāsniedz jau piedāvājuma izdarīšanas dienā, bet var pieļaut, ka tas stājas spēkā tikai nākamajā dienā pēc pieteikumu iesniegšanas termiņa beigām. |
| --- | --- |

(5)

Lai varētu nodrošināt sadales mehānisma labu pārvaldību, jāparedz, ka attiecībā uz kukurūzu iesniegtos piedāvājumus nedrīkst nedz grozīt, nedz atsaukt. Turklāt, lai nodrošinātu to, ka iesniegtie piedāvājumi ir nopietni domāti, minētajā mehānismā jāiekļauj prasība par nodrošinājumu, kā arī jānosaka šo piedāvājumu patiesuma pārbaudes kārtība un minētā nodrošinājuma atbrīvošanas noteikumi. Tālab šīs pārbaudes jāveic saskaņā ar tiem pašiem noteikumiem un tiem pašiem nosacījumiem, kas piemērojami intervences krājumu kontrolēm, kā tās paredzētas Komisijas 2006. gada 21. jūnija Regulā (EK) Nr. 884/2006, ar ko nosaka sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 1290/2005 attiecībā uz intervences krājumu glabāšanas pasākumu finansēšanu, ko veic Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (ELGF), un intervences krājumu glabāšanas darbību iegrāmatošanu, ko īsteno dalībvalstu maksājumu aģentūras (3). Turklāt piedāvājumu iesniegšanas pirmajā periodā no piedāvājumu iesniegšanas sākuma līdz 31. decembrim var paiet vairāki mēneši. Tāpēc, lai neuzliktu lieku finansiālu slogu uzņēmējiem, kuri piedāvājumus iesniedz pirmajā periodā, ir lietderīgi atļaut, ka tad, ja attiecīgais nodrošinājums ir bankas garantijas veidā, tas gan ir jāsniedz jau piedāvājuma izdarīšanas dienā, bet var pieļaut, ka tas stājas spēkā tikai nākamajā dienā pēc pieteikumu iesniegšanas termiņa beigām.

| (6) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 824/2000 5. panta 4. un 5. punktu labības pārņemšana var notikt noliktavā, kur labība tiek turēta piedāvājuma izdarīšanas laikā. Lai uzlabotu uzglabāšanas apstākļus un tos nodrošinātu no piedāvājuma iesniegšanas dienas, uzglabāšanas vietām, kur labība atrodas piedāvājuma izdarīšanas brīdī, ir jāgarantē vislabākā iespējamā uzglabāšana, proti, attiecībā uz kukurūzu – ilglaicīga uzglabāšana. Tāpēc ir jāierobežo iespēja labību pārņemt piedāvātāja noliktavā, un šis pārņemšanas veids jāatļauj tikai tad, ja labība atrodas pie uzglabātājiem Regulas (EK) Nr. 884/2006 2. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē. Šajā gadījumā piedāvātājs, vienojoties ar uzglabātāju, apņemas no piedāvājuma iesniegšanas brīža mutatis mutandis piemērot Regulā (EK) Nr. 884/2006 noteiktos uzglabāšanas un pārbaudes noteikumus un nosacījumus. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 824/2000 5. panta 4. un 5. punktu labības pārņemšana var notikt noliktavā, kur labība tiek turēta piedāvājuma izdarīšanas laikā. Lai uzlabotu uzglabāšanas apstākļus un tos nodrošinātu no piedāvājuma iesniegšanas dienas, uzglabāšanas vietām, kur labība atrodas piedāvājuma izdarīšanas brīdī, ir jāgarantē vislabākā iespējamā uzglabāšana, proti, attiecībā uz kukurūzu – ilglaicīga uzglabāšana. Tāpēc ir jāierobežo iespēja labību pārņemt piedāvātāja noliktavā, un šis pārņemšanas veids jāatļauj tikai tad, ja labība atrodas pie uzglabātājiem Regulas (EK) Nr. 884/2006 2. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē. Šajā gadījumā piedāvātājs, vienojoties ar uzglabātāju, apņemas no piedāvājuma iesniegšanas brīža mutatis mutandis piemērot Regulā (EK) Nr. 884/2006 noteiktos uzglabāšanas un pārbaudes noteikumus un nosacījumus.

| (7) | Regulas (EK) Nr. 824/2000 8. panta 1. punktā noteikts, ka labības piedāvātājam maksājamā cena ir tā intervences cena par noliktavā piegādātām precēm pirms to izkraušanas, kas minēta Regulas (EK) Nr. 1784/2003 4. panta 1. punktā un kas ir spēkā dienā, kura paziņojumā par piedāvājuma pieņemšanu ir noteikta kā piegādes pirmā diena, un kas koriģēta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 824/2000 9. pantā minētajiem cenu paaugstinājumiem vai samazinājumiem. Ņemot vērā jauno sistēmu, kas ar šo regulu izveidota intervences vajadzībām paredzētā kukurūzas iepirkuma pārvaldībai, konkrēti to, ka attiecībā uz kukurūzu iesniegtos piedāvājumus nedrīkst nedz atsaukt, nedz grozīt, jāparedz atkāpe no šā noteikuma gadījumā, kad piedāvātās kukurūzas intervences cena piedāvājuma izdarīšanas mēnesī ir augstāka nekā piegādes mēnesī. |
| --- | --- |

(7)

Regulas (EK) Nr. 824/2000 8. panta 1. punktā noteikts, ka labības piedāvātājam maksājamā cena ir tā intervences cena par noliktavā piegādātām precēm pirms to izkraušanas, kas minēta Regulas (EK) Nr. 1784/2003 4. panta 1. punktā un kas ir spēkā dienā, kura paziņojumā par piedāvājuma pieņemšanu ir noteikta kā piegādes pirmā diena, un kas koriģēta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 824/2000 9. pantā minētajiem cenu paaugstinājumiem vai samazinājumiem. Ņemot vērā jauno sistēmu, kas ar šo regulu izveidota intervences vajadzībām paredzētā kukurūzas iepirkuma pārvaldībai, konkrēti to, ka attiecībā uz kukurūzu iesniegtos piedāvājumus nedrīkst nedz atsaukt, nedz grozīt, jāparedz atkāpe no šā noteikuma gadījumā, kad piedāvātās kukurūzas intervences cena piedāvājuma izdarīšanas mēnesī ir augstāka nekā piegādes mēnesī.

| (8) | Regulas (EK) Nr. 824/2000 11.a panta a) apakšpunktā noteikts, kāda informācija dalībvalstīm jānosūta Komisijai, lai tā varētu sagatavot statistisku iknedēļas pārskatu par intervences krājumos esošās labības daudzuma izmaiņām. Ņemot vērā jauno sistēmu, kas ar šo regulu izveidota intervences vajadzībām paredzētā kukurūzas iepirkuma pārvaldībai, minētie noteikumi ir jāpielāgo, un jo sevišķi tas attiecas uz noteikumiem, kas jāievēro intervences aģentūrām, piedāvātos daudzumus paziņojot Komisijai. |
| --- | --- |

(8)

Regulas (EK) Nr. 824/2000 11.a panta a) apakšpunktā noteikts, kāda informācija dalībvalstīm jānosūta Komisijai, lai tā varētu sagatavot statistisku iknedēļas pārskatu par intervences krājumos esošās labības daudzuma izmaiņām. Ņemot vērā jauno sistēmu, kas ar šo regulu izveidota intervences vajadzībām paredzētā kukurūzas iepirkuma pārvaldībai, minētie noteikumi ir jāpielāgo, un jo sevišķi tas attiecas uz noteikumiem, kas jāievēro intervences aģentūrām, piedāvātos daudzumus paziņojot Komisijai.

| (9) | Lai sistēmu varētu labi pārvaldīt, jāparedz, ka Komisijas prasītā informācija jānosūta, pamatojoties uz Komisijas izstrādātiem modeļiem, kuros ietvertas intervences pārvaldībai vajadzīgās ziņas un kuri ir darīti pieejami intervences aģentūrām. |
| --- | --- |

(9)

Lai sistēmu varētu labi pārvaldīt, jāparedz, ka Komisijas prasītā informācija jānosūta, pamatojoties uz Komisijas izstrādātiem modeļiem, kuros ietvertas intervences pārvaldībai vajadzīgās ziņas un kuri ir darīti pieejami intervences aģentūrām.

| (10) | Tāpēc ir jāgroza Regula (EK) Nr. 824/2000. |
| --- | --- |

(10)

Tāpēc ir jāgroza Regula (EK) Nr. 824/2000.

| (11) | Ņemot vērā to, ka intervences periods Grieķijā, Spānijā, Itālijā un Portugālē sākas 1. augustā, ir lietderīgi šajā regulā paredzētos noteikumus piemērot no minētā datuma. |
| --- | --- |

(11)

Ņemot vērā to, ka intervences periods Grieķijā, Spānijā, Itālijā un Portugālē sākas 1. augustā, ir lietderīgi šajā regulā paredzētos noteikumus piemērot no minētā datuma.

| (12) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(12)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 824/2000 groza šādi.

| 1) | Pievieno šādu 3.a pantu:
  “3.a pants
  1.   Neierobežojot šīs regulas 4. pantu, kukurūzas daudzumus, kas intervences vajadzībām piedāvājami atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1784/2003 5. panta 1. punkta otrajai daļai, attiecībā uz 2007./2008. un 2008./2009. tirdzniecības gadu piešķir divos posmos (1. periods un 2. periods), ievērojot šā panta 2. līdz 5. punktā paredzētos noteikumus un procedūras.
  Piedāvājumu iesniegšanas 1. periods sākas 1. augustā (Grieķijā, Spānijā, Itālijā un Portugālē), 1. decembrī (Zviedrijā) un 1. novembrī (pārējās dalībvalstīs) un beidzas 31. decembrī, kas šajā periodā ir pēdējā piedāvājumu iesniegšanas diena visās dalībvalstīs.
  Piedāvājumu iesniegšanas 2. periods sākas nākamajā dienā pēc tam, kad Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, kā paredzēts 2. punkta otrajā daļā, publicētas ziņas par to, kāds ir atlikušais daudzums, kas šajā periodā vēl ir pieejams intervencei. Šī diena ir pirmā piedāvājumu iesniegšanas diena visās dalībvalstīs, un 2. periods noslēdzas vēlākais 30. aprīlī (Grieķijā, Spānijā, Itālijā un Portugālē), 30. jūnijā (Zviedrijā) un 31. maijā (pārējās dalībvalstīs).
  2.   Minētā 1. perioda beigās Komisija, pamatojoties uz dalībvalstu paziņojumiem, kurus tās sniegušas ik nedēļu saskaņā ar 11.a panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktu, iegrāmato saņemtos kukurūzas piedāvājumus, kurus uzņēmēji iesnieguši dalībvalstu intervences aģentūrās līdz 31. decembra pulksten 12 (Briseles laiks).
  Ja kopējais piedāvātais daudzums pārsniedz Regulas (EK) Nr. 1784/2003 5. panta 1. punktā paredzētos maksimālos daudzumus, Komisija nosaka un vēlākais 25. janvārī publicē sadales koeficientu (sešas zīmes aiz komata), ko piemēro piedāvātajiem daudzumiem. Ja maksimālie daudzumi nav pārsniegti, sadales koeficients ir 1, un Komisija publicē ziņas par 2. periodā intervencei piedāvājamo daudzumu.
  Vēlākais 31. janvārī dalībvalsts intervences aģentūra paziņo piedāvātājam par iesniegtā piedāvājuma pieņemšanu tādā apmērā, kuru nosaka, piedāvāto daudzumu reizinot ar sadales koeficientu.
  3.   No februāra pirmās trešdienas Komisija, pamatojoties uz dalībvalstu paziņojumiem, kurus tās sniegušas saskaņā ar 11.a panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktu, ik nedēļu iegrāmato saņemtos kukurūzas piedāvājumus, kurus uzņēmēji intervences aģentūrām iesnieguši vēlākais līdz iepriekšējās piektdienas pulksten 12 (Briseles laiks).
  Līdzko intervencei pieejamais atlikušais daudzums ir pārsniegts, Komisija nosaka un vēlākais ceturtajā darbdienā pēc piedāvājumu iesniegšanas termiņa publicē sadales koeficientu (sešas zīmes aiz komata). Ja maksimālais intervencei pieejamais daudzums nav pārsniegts, sadales koeficients ir 1, un uzskata, ka piedāvātie daudzumi ir pieņemti; Komisija vēlākais katras nedēļas trešdienā uzņēmēju zināšanai savā tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/agriculture/markets/crops/index_fr.htm) publicē daudzumus, kas vēl ir pieejami intervencei tajā nedēļā.
  Vēlākais devītajā darbdienā pēc piedāvājumu iesniegšanas termiņa dalībvalsts intervences aģentūra paziņo piedāvātājam par iesniegtā piedāvājuma pieņemšanu tādā apmērā, kuru nosaka, piedāvāto daudzumu reizinot ar sadales koeficientu.
  4.   Šā panta 2. un 3. punktā minētos piedāvājumus kompetentā intervences aģentūra iegrāmato to saņemšanas dienā.
  Iesniegtos piedāvājumus nedrīkst nedz grozīt, nedz atsaukt.
  5.   Piedāvājumam pievieno pierādījumu par to, ka piedāvātājs ir iemaksājis nodrošinājumu EUR 15 apmērā par tonnu; bez šāda nodrošinājuma piedāvājumu nepieņem. Tas ir jāiesniedz kukurūzas piedāvājuma izdarīšanas dienā, taču, ja to iesniedz 1. periodā un tas ir bankas garantijas veidā, var pieļaut, ka tas stājas spēkā tikai nākamajā dienā pēc 2. punktā minētā pieteikumu iesniegšanas termiņa beigām.
  6.   Nodrošinājumu attiecina uz daudzumiem, ko uzņēmējs piedāvājis atbilstīgi 2. vai 3. punktam.
  Izņemot nepārvaramu varu vai ārkārtas apstākļus, nodrošinājumu pilnā apmērā ieskaita Kopienas budžetā šādos gadījumos:






  a) | ja uzglabāšanas vietā esošie daudzumi, neskarot 5 % pielaidi, laikā no piedāvājuma iesniegšanas līdz kukurūzas pārņemšanai ir mazāki par piedāvātāja atbilstīgi 4. panta 1. punktam deklarētajiem daudzumiem; |
| --- | --- | --- |

1)

Pievieno šādu 3.a pantu:

“3.a pants

1.   Neierobežojot šīs regulas 4. pantu, kukurūzas daudzumus, kas intervences vajadzībām piedāvājami atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1784/2003 5. panta 1. punkta otrajai daļai, attiecībā uz 2007./2008. un 2008./2009. tirdzniecības gadu piešķir divos posmos (1. periods un 2. periods), ievērojot šā panta 2. līdz 5. punktā paredzētos noteikumus un procedūras.

Piedāvājumu iesniegšanas 1. periods sākas 1. augustā (Grieķijā, Spānijā, Itālijā un Portugālē), 1. decembrī (Zviedrijā) un 1. novembrī (pārējās dalībvalstīs) un beidzas 31. decembrī, kas šajā periodā ir pēdējā piedāvājumu iesniegšanas diena visās dalībvalstīs.

Piedāvājumu iesniegšanas 2. periods sākas nākamajā dienā pēc tam, kad Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, kā paredzēts 2. punkta otrajā daļā, publicētas ziņas par to, kāds ir atlikušais daudzums, kas šajā periodā vēl ir pieejams intervencei. Šī diena ir pirmā piedāvājumu iesniegšanas diena visās dalībvalstīs, un 2. periods noslēdzas vēlākais 30. aprīlī (Grieķijā, Spānijā, Itālijā un Portugālē), 30. jūnijā (Zviedrijā) un 31. maijā (pārējās dalībvalstīs).

2.   Minētā 1. perioda beigās Komisija, pamatojoties uz dalībvalstu paziņojumiem, kurus tās sniegušas ik nedēļu saskaņā ar 11.a panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktu, iegrāmato saņemtos kukurūzas piedāvājumus, kurus uzņēmēji iesnieguši dalībvalstu intervences aģentūrās līdz 31. decembra pulksten 12 (Briseles laiks).

Ja kopējais piedāvātais daudzums pārsniedz Regulas (EK) Nr. 1784/2003 5. panta 1. punktā paredzētos maksimālos daudzumus, Komisija nosaka un vēlākais 25. janvārī publicē sadales koeficientu (sešas zīmes aiz komata), ko piemēro piedāvātajiem daudzumiem. Ja maksimālie daudzumi nav pārsniegti, sadales koeficients ir 1, un Komisija publicē ziņas par 2. periodā intervencei piedāvājamo daudzumu.

Vēlākais 31. janvārī dalībvalsts intervences aģentūra paziņo piedāvātājam par iesniegtā piedāvājuma pieņemšanu tādā apmērā, kuru nosaka, piedāvāto daudzumu reizinot ar sadales koeficientu.

3.   No februāra pirmās trešdienas Komisija, pamatojoties uz dalībvalstu paziņojumiem, kurus tās sniegušas saskaņā ar 11.a panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktu, ik nedēļu iegrāmato saņemtos kukurūzas piedāvājumus, kurus uzņēmēji intervences aģentūrām iesnieguši vēlākais līdz iepriekšējās piektdienas pulksten 12 (Briseles laiks).

Līdzko intervencei pieejamais atlikušais daudzums ir pārsniegts, Komisija nosaka un vēlākais ceturtajā darbdienā pēc piedāvājumu iesniegšanas termiņa publicē sadales koeficientu (sešas zīmes aiz komata). Ja maksimālais intervencei pieejamais daudzums nav pārsniegts, sadales koeficients ir 1, un uzskata, ka piedāvātie daudzumi ir pieņemti; Komisija vēlākais katras nedēļas trešdienā uzņēmēju zināšanai savā tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/agriculture/markets/crops/index_fr.htm) publicē daudzumus, kas vēl ir pieejami intervencei tajā nedēļā.

Vēlākais devītajā darbdienā pēc piedāvājumu iesniegšanas termiņa dalībvalsts intervences aģentūra paziņo piedāvātājam par iesniegtā piedāvājuma pieņemšanu tādā apmērā, kuru nosaka, piedāvāto daudzumu reizinot ar sadales koeficientu.

4.   Šā panta 2. un 3. punktā minētos piedāvājumus kompetentā intervences aģentūra iegrāmato to saņemšanas dienā.

Iesniegtos piedāvājumus nedrīkst nedz grozīt, nedz atsaukt.

5.   Piedāvājumam pievieno pierādījumu par to, ka piedāvātājs ir iemaksājis nodrošinājumu EUR 15 apmērā par tonnu; bez šāda nodrošinājuma piedāvājumu nepieņem. Tas ir jāiesniedz kukurūzas piedāvājuma izdarīšanas dienā, taču, ja to iesniedz 1. periodā un tas ir bankas garantijas veidā, var pieļaut, ka tas stājas spēkā tikai nākamajā dienā pēc 2. punktā minētā pieteikumu iesniegšanas termiņa beigām.

6.   Nodrošinājumu attiecina uz daudzumiem, ko uzņēmējs piedāvājis atbilstīgi 2. vai 3. punktam.

Izņemot nepārvaramu varu vai ārkārtas apstākļus, nodrošinājumu pilnā apmērā ieskaita Kopienas budžetā šādos gadījumos:

a)

ja uzglabāšanas vietā esošie daudzumi, neskarot 5 % pielaidi, laikā no piedāvājuma iesniegšanas līdz kukurūzas pārņemšanai ir mazāki par piedāvātāja atbilstīgi 4. panta 1. punktam deklarētajiem daudzumiem;

| b) | ja piedāvātājs faktiski nepiegādā tam piešķirtos daudzumus dienā, kad intervences aģentūra tos pārņem atbilstīgi 2. un 5. pantam. |
| --- | --- |

b)

ja piedāvātājs faktiski nepiegādā tam piešķirtos daudzumus dienā, kad intervences aģentūra tos pārņem atbilstīgi 2. un 5. pantam.

Lai piemērotu šā punkta otrās daļas a) apakšpunkta noteikumus, intervences aģentūras pārbauda uzglabāšanas vietā esošos daudzumus, mutatis mutandis piemērojot Komisijas Regulā (EK) Nr. 884/2006 (4) paredzētos noteikumus un nosacījumus attiecībā uz intervences krājumu veidošanas nolūkā uzglabāto produktu fiziskās klātbūtnes pārbaudēm, un jo īpaši tos noteikumus un nosacījumus, kas paredzēti minētās regulas I pielikuma B.III punktā. Pamatojoties uz risku analīzi, pārbauda vismaz 5 % piedāvājumu skaita un vismaz 5 % piedāvāto daudzumu. Šos minimālos procentuālos daudzumus piemēro vienīgi 1. perioda laikā.

Pilnībā atbrīvo nodrošinājumu, kas attiecas uz:

| a) | daudzumiem, kas ir piedāvāti, bet nav piešķirti; |
| --- | --- |

a)

daudzumiem, kas ir piedāvāti, bet nav piešķirti;

| b) | piedāvātajiem un piešķirtajiem daudzumiem, tiklīdz intervences aģentūra ir faktiski pārņēmusi 95 % no piešķirtajiem daudzumiem. |
| --- | --- |

b)

piedāvātajiem un piešķirtajiem daudzumiem, tiklīdz intervences aģentūra ir faktiski pārņēmusi 95 % no piešķirtajiem daudzumiem.

| 2) | Regulas 4. pantu groza šādi:






  a) | minētā panta 1. punkta e) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “e) | ziņas par intervences centru, kuram piedāvājumu iesniedz, un, ja piemēro šīs Regulas 5. panta 1. punkta otro daļu, ziņas par piedāvātāja, kas vienojies ar uzglabātāju, apņemšanos nodrošināt, ka Regulas (EK) Nr. 884/2006 2. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētie uzglabāšanas un pārbaudes noteikumi un nosacījumi tiek mutatis mutandis piemēroti šā punkta c) apakšpunktā minētajai uzglabāšanas vietai.”; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Regulas 4. pantu groza šādi:

a)

minētā panta 1. punkta e) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“e)

ziņas par intervences centru, kuram piedāvājumu iesniedz, un, ja piemēro šīs Regulas 5. panta 1. punkta otro daļu, ziņas par piedāvātāja, kas vienojies ar uzglabātāju, apņemšanos nodrošināt, ka Regulas (EK) Nr. 884/2006 2. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētie uzglabāšanas un pārbaudes noteikumi un nosacījumi tiek mutatis mutandis piemēroti šā punkta c) apakšpunktā minētajai uzglabāšanas vietai.”;

| b) | svītro 3. punkta trešo daļu; |
| --- | --- |

b)

svītro 3. punkta trešo daļu;

| c) | pievieno šādu 4. punktu:
  “4.   Ja intervencei piedāvātā labība nav kukurūza, pēdējā piegāde jāveic vēlākais ceturtā mēneša beigās pēc piedāvājuma saņemšanas mēneša un katrā ziņā ne vēlāk kā 1. jūlijā (Spānijā, Grieķijā, Itālijā un Portugālē) un 31. jūlijā (pārējās dalībvalstīs).
  Ja piedāvātā labība ir kukurūza, piegādei jānotiek laikposmā no 1. februāra līdz 30. aprīlim (piedāvājumu iesniegšanas 1. periodā izdarītajiem piedāvājumiem) vai vēlākais trešā mēneša beigās pēc piedāvājuma saņemšanas mēneša (piedāvājumu iesniegšanas 2. periodā izdarītajiem piedāvājumiem) un katrā ziņā ne vēlāk kā 1. jūlijā (Spānijā, Grieķijā, Itālijā un Portugālē) un 31. jūlijā (pārējās dalībvalstīs).”. |
| --- | --- |

c)

pievieno šādu 4. punktu:

“4.   Ja intervencei piedāvātā labība nav kukurūza, pēdējā piegāde jāveic vēlākais ceturtā mēneša beigās pēc piedāvājuma saņemšanas mēneša un katrā ziņā ne vēlāk kā 1. jūlijā (Spānijā, Grieķijā, Itālijā un Portugālē) un 31. jūlijā (pārējās dalībvalstīs).

Ja piedāvātā labība ir kukurūza, piegādei jānotiek laikposmā no 1. februāra līdz 30. aprīlim (piedāvājumu iesniegšanas 1. periodā izdarītajiem piedāvājumiem) vai vēlākais trešā mēneša beigās pēc piedāvājuma saņemšanas mēneša (piedāvājumu iesniegšanas 2. periodā izdarītajiem piedāvājumiem) un katrā ziņā ne vēlāk kā 1. jūlijā (Spānijā, Grieķijā, Itālijā un Portugālē) un 31. jūlijā (pārējās dalībvalstīs).”.

| 3) | Regulas 5. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktam pievieno šādu otro un trešo daļu:
  “Pārņemšana var notikt noliktavā, kur labība tiek turēta piedāvājuma iesniegšanas dienā, ja labība tiek uzglabāta Regulas (EK) Nr. 884/2006 2. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētā “uzglabātāja” telpās un ja šīm telpām no piedāvājuma iesniegšanas dienas piemēro tos pašus noteikumus un tos pašus nosacījumus, kas attiecas uz telpām pēc labības pārņemšanas intervences nolūkā.
  Pārņemtais kukurūzas daudzums nedrīkst pārsniegt daudzumu, kas piešķirts saskaņā ar 3.a panta 2. un 3. punktu.”; |
| --- | --- | --- |

3)

Regulas 5. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktam pievieno šādu otro un trešo daļu:

“Pārņemšana var notikt noliktavā, kur labība tiek turēta piedāvājuma iesniegšanas dienā, ja labība tiek uzglabāta Regulas (EK) Nr. 884/2006 2. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētā “uzglabātāja” telpās un ja šīm telpām no piedāvājuma iesniegšanas dienas piemēro tos pašus noteikumus un tos pašus nosacījumus, kas attiecas uz telpām pēc labības pārņemšanas intervences nolūkā.

Pārņemtais kukurūzas daudzums nedrīkst pārsniegt daudzumu, kas piešķirts saskaņā ar 3.a panta 2. un 3. punktu.”;

| b) | minētā panta 6. punkta tekstu aizstāj ar šādu:
  “6.   Ja piedāvātā labība nav kukurūza, pēdējā pārņemšana jāveic vēlākais otrā mēneša beigās pēc pēdējās piegādes mēneša, kā minēts 4. panta 4. punkta pirmajā daļā, vai, ja piedāvātā labība ir kukurūza, vēlākais otrā mēneša beigās pēc katras no pēdējām piegādēm, kā minēts 4. panta 4. punkta otrajā daļā, un katrā ziņā ne vēlāk kā 31. jūlijā (Spānijā, Grieķijā, Itālijā un Portugālē) un 31. augustā (pārējās dalībvalstīs).”. |
| --- | --- |

b)

minētā panta 6. punkta tekstu aizstāj ar šādu:

“6.   Ja piedāvātā labība nav kukurūza, pēdējā pārņemšana jāveic vēlākais otrā mēneša beigās pēc pēdējās piegādes mēneša, kā minēts 4. panta 4. punkta pirmajā daļā, vai, ja piedāvātā labība ir kukurūza, vēlākais otrā mēneša beigās pēc katras no pēdējām piegādēm, kā minēts 4. panta 4. punkta otrajā daļā, un katrā ziņā ne vēlāk kā 31. jūlijā (Spānijā, Grieķijā, Itālijā un Portugālē) un 31. augustā (pārējās dalībvalstīs).”.

| 4) | Regulas 8. panta 1. punkta otrās daļas otro teikumu aizstāj ar šādu:
  “Šis noteikums neattiecas uz sorgo, kas piedāvāts augustā un septembrī.” |
| --- | --- |

4)

Regulas 8. panta 1. punkta otrās daļas otro teikumu aizstāj ar šādu:

“Šis noteikums neattiecas uz sorgo, kas piedāvāts augustā un septembrī.”

| 5) | Regulas 11.a pantu aizstāj ar šādu:
  “11.a pants
  1.   Katra dalībvalsts elektroniskā veidā paziņo šādu intervences pārvaldības nolūkā vajadzīgo informāciju par visu veidu labību, kas minēta Regulas (EK) Nr. 1784/2003 5. panta 1. punktā:






  a) | vēlākais ik trešdienu līdz pulksten 12 (Briseles laiks):






  i) | intervencei piedāvātās labības daudzumus, ko uzņēmēji ir piedāvājuši vēlākais līdz iepriekšējās nedēļas piektdienas pulksten 12.00 (Briseles laiks) saskaņā ar šīs regulas 4. un 3.a pantu; |
| --- | --- | --- | --- |

5)

Regulas 11.a pantu aizstāj ar šādu:

“11.a pants

1.   Katra dalībvalsts elektroniskā veidā paziņo šādu intervences pārvaldības nolūkā vajadzīgo informāciju par visu veidu labību, kas minēta Regulas (EK) Nr. 1784/2003 5. panta 1. punktā:

a)

vēlākais ik trešdienu līdz pulksten 12 (Briseles laiks):

i)

intervencei piedāvātās labības daudzumus, ko uzņēmēji ir piedāvājuši vēlākais līdz iepriekšējās nedēļas piektdienas pulksten 12.00 (Briseles laiks) saskaņā ar šīs regulas 4. un 3.a pantu;

| ii) | intervencei piedāvātās labības (izņemot kukurūzu) daudzumus, attiecībā uz kuriem piedāvātājs kopš intervences perioda sākuma ir atsaucis piedāvājumu; |
| --- | --- |

ii)

intervencei piedāvātās labības (izņemot kukurūzu) daudzumus, attiecībā uz kuriem piedāvātājs kopš intervences perioda sākuma ir atsaucis piedāvājumu;

| iii) | kopš intervences perioda sākuma intervencei piedāvātās labības kopējo daudzumu, atskaitot ii) punktā minētos daudzumus; |
| --- | --- |

iii)

kopš intervences perioda sākuma intervencei piedāvātās labības kopējo daudzumu, atskaitot ii) punktā minētos daudzumus;

| iv) | kopš intervences perioda sākuma pārņemtās labības kopējo daudzumu saskaņā ar šīs regulas 5. pantu; |
| --- | --- |

iv)

kopš intervences perioda sākuma pārņemtās labības kopējo daudzumu saskaņā ar šīs regulas 5. pantu;

| b) | nākamajā trešdienā pēc tam, kad publicēts uzaicinājums uz konkursu, – saistībā ar šo konkursu piedāvātās labības daudzumus saskaņā ar Komisijas Regulas (EEK) Nr. 2131/93 (5) 2. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

b)

nākamajā trešdienā pēc tam, kad publicēts uzaicinājums uz konkursu, – saistībā ar šo konkursu piedāvātās labības daudzumus saskaņā ar Komisijas Regulas (EEK) Nr. 2131/93 (5) 2. panta 2. punktu;

| c) | nākamajā trešdienā pēc tam, kad dalībvalsts ir noteikusi attiecīgās partijas, – labības daudzumus, kurus saskaņā ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 3730/87 (6) paredzēts par brīvu izdalīt Kopienas trūcīgākajiem iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

c)

nākamajā trešdienā pēc tam, kad dalībvalsts ir noteikusi attiecīgās partijas, – labības daudzumus, kurus saskaņā ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 3730/87 (6) paredzēts par brīvu izdalīt Kopienas trūcīgākajiem iedzīvotājiem;

| d) | vēlākais līdz nākamā mēneša beigām pēc šīs regulas 5. panta 6. punktā minētā pārņemšanas termiņa – pārņemto labības partiju īpatnējā svara, mitruma satura, šķelto graudu un proteīnu procentuālā satura vidējos rādītājus atkarībā no reģiona, kā noteikts Padomes Regulas (EEK) Nr. 837/90 (7) III pielikumā. |
| --- | --- |

d)

vēlākais līdz nākamā mēneša beigām pēc šīs regulas 5. panta 6. punktā minētā pārņemšanas termiņa – pārņemto labības partiju īpatnējā svara, mitruma satura, šķelto graudu un proteīnu procentuālā satura vidējos rādītājus atkarībā no reģiona, kā noteikts Padomes Regulas (EEK) Nr. 837/90 (7) III pielikumā.

2.   Šā panta 1. punktā minētos paziņojumus sūta arī tad, ja nav saņemts neviens piedāvājums. Ja nav saņemts paziņojums ar informāciju, kas paredzēta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktā, Komisija uzskata, ka attiecīgajā dalībvalstī nav ticis iesniegts neviens piedāvājums.

3.   Šā panta 1. punktā minēto paziņojumu formu un saturu nosaka, pamatojoties uz modeļiem, kurus Komisija dara pieejamus dalībvalstīm. Šos modeļus sāk piemērot pēc tam, kad par tiem ir informēta Labības pārvaldības komiteja. Komisija šos modeļus koriģē un atjaunina, ievērojot šos pašus nosacījumus.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2007. gada 1. augusta.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 26. jūlijā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 735/2007 (OV L 169, 29.6.2007., 6. lpp.).

1

(2)  OV L 100 20.4.2000., 31. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1572/2006 (OV L 290, 20.10.2006., 29. lpp.).

2

(3)  OV L 171, 23.6.2006., 35. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 721/2007 (OV L 164, 26.6.2007., 4. lpp.).

3

(4)  OV L 171 23.6.2006., 35. lpp.”

4

(5)  OV L 191, 31.7.1993., 76. lpp.

5

(6)  OV L 352, 15.12.1987., 1. lpp.

6

(7)  OV L 88 3.4.1990., 1. lpp.”

7

---

| 27.7.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 195/8 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 195/8

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 884/2007

(2007. gada 26. jūlijs)

par ārkārtas pasākumiem, ar kuriem aptur krāsvielas E 128 Sarkanā 2G izmantošanu pārtikas produktos

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regulu (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (1), un jo īpaši tās 53. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 178/2002 53. panta 1. punktu Komisija var apturēt tādas pārtikas laišanu tirgū vai izmantošanu, kas varētu radīt nopietnu risku cilvēku veselībai, ja šo risku nevar apmierinoši novērst ar attiecīgo dalībvalstu veiktajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 178/2002 53. panta 1. punktu Komisija var apturēt tādas pārtikas laišanu tirgū vai izmantošanu, kas varētu radīt nopietnu risku cilvēku veselībai, ja šo risku nevar apmierinoši novērst ar attiecīgo dalībvalstu veiktajiem pasākumiem.

| (2) | Eiropas Parlamenta un Padomes 1994. gada 30. jūnija Direktīvas 94/36/EK par krāsvielām, kuras lieto pārtikas produktos (2), I pielikumā atļauj lietot krāsvielu E 128 Sarkanā 2G pārtikas produktos. Saskaņā ar šīs direktīvas IV pielikumu krāsvielu E 128 Sarkanā 2G ir atļauts lietot mājas desās ar minimālo graudaugu saturu 6 % un burgeru gaļā ar minimālo dārzeņu un/vai graudaugu saturu 4 %. Abos pārtikas produktos maksimālais atļautais krāsvielas daudzums ir 20 mg/kg. |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Parlamenta un Padomes 1994. gada 30. jūnija Direktīvas 94/36/EK par krāsvielām, kuras lieto pārtikas produktos (2), I pielikumā atļauj lietot krāsvielu E 128 Sarkanā 2G pārtikas produktos. Saskaņā ar šīs direktīvas IV pielikumu krāsvielu E 128 Sarkanā 2G ir atļauts lietot mājas desās ar minimālo graudaugu saturu 6 % un burgeru gaļā ar minimālo dārzeņu un/vai graudaugu saturu 4 %. Abos pārtikas produktos maksimālais atļautais krāsvielas daudzums ir 20 mg/kg.

| (3) | Šīs krāsvielas lietošana ir atļauta, pamatojoties uz Pārtikas zinātniskās komitejas atzinumu, kas tika sniegts 1975. gada 27. jūnijā (3). Minētā komiteja noteica krāsvielas E 128 Sarkanā 2G pieļaujamo diennakts devu (ADI) 0,1 mg/kg no ķermeņa svara. |
| --- | --- |

(3)

Šīs krāsvielas lietošana ir atļauta, pamatojoties uz Pārtikas zinātniskās komitejas atzinumu, kas tika sniegts 1975. gada 27. jūnijā (3). Minētā komiteja noteica krāsvielas E 128 Sarkanā 2G pieļaujamo diennakts devu (ADI) 0,1 mg/kg no ķermeņa svara.

| (4) | Visas pārtikas piedevas ir pastāvīgi jāuzrauga un vajadzības gadījumā atkārtoti jānovērtē, ņemot vērā mainīgos izmantošanas nosacījumus un jauno zinātnisko informāciju. Tā kā sākotnējie daudzu pārtikas piedevu novērtējumi tika veikti pirms vairākiem gadiem, Eiropas Komisija uzskatīja, ka jāveic visu atļauto pārtikas piedevu atkārtota sistemātiska novērtēšana, lai noteiktu, vai esošie drošuma novērtējumi joprojām ir spēkā. Tādēļ Komisija ir lūgusi Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi (EFSA) atkārtoti novērtēt visas pašreiz Eiropas Savienībā atļautās pārtikas piedevas. |
| --- | --- |

(4)

Visas pārtikas piedevas ir pastāvīgi jāuzrauga un vajadzības gadījumā atkārtoti jānovērtē, ņemot vērā mainīgos izmantošanas nosacījumus un jauno zinātnisko informāciju. Tā kā sākotnējie daudzu pārtikas piedevu novērtējumi tika veikti pirms vairākiem gadiem, Eiropas Komisija uzskatīja, ka jāveic visu atļauto pārtikas piedevu atkārtota sistemātiska novērtēšana, lai noteiktu, vai esošie drošuma novērtējumi joprojām ir spēkā. Tādēļ Komisija ir lūgusi Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi (EFSA) atkārtoti novērtēt visas pašreiz Eiropas Savienībā atļautās pārtikas piedevas.

| (5) | Saistībā ar to EFSA ekspertu grupa jautājumos, kas saistīti ar pārtikas piedevām, aromatizētājiem, pārstrādes līdzekļiem un materiāliem, kas nonāk saskarē ar pārtiku, atkārtoti novērtēja un 2007. gada 5. jūlijā pieņēma atzinumu (4) par krāsvielas E 128 Sarkanā 2G drošumu. |
| --- | --- |

(5)

Saistībā ar to EFSA ekspertu grupa jautājumos, kas saistīti ar pārtikas piedevām, aromatizētājiem, pārstrādes līdzekļiem un materiāliem, kas nonāk saskarē ar pārtiku, atkārtoti novērtēja un 2007. gada 5. jūlijā pieņēma atzinumu (4) par krāsvielas E 128 Sarkanā 2G drošumu.

| (6) | EFSA novērtējuma pamatā bija Eiropas Savienības Riska novērtējuma ziņojums (5) par anilīnu. Šajā ziņojumā ir secināts, ka anilīns ir jāuzskata par kancerogēnu vielu, attiecībā uz kuru nevar izslēgt genotoksiska mehānisma veidošanās iespēju. Tā kā krāsviela E 128 Sarkanā 2G viegli un plaši tiek metabolizēta par anilīnu, EFSA secināja, ka būtu lietderīgi uzskatīt minēto vielu par tādu, kura apdraud veselību. Tāpēc EFSA atsauca krāsvielas E 128 Sarkanā 2G pieļaujamo diennakts devu. Tomēr EFSA uzskatīja, ka attīstoties labākai izpratnei par mehānismu, kā anilīns izraisa audzēju, un ja vēlāk izrādītos, ka šis mehānisms darbojas, tikai sākot no zināmas robežvērtības, un/vai ka tas neattiecas uz cilvēku, atkal būtu jāveic jauna krāsvielas E 128 Sarkanā 2G atkārtota novērtēšana, lai to varētu izmantot kā pārtikas piedevu. |
| --- | --- |

(6)

EFSA novērtējuma pamatā bija Eiropas Savienības Riska novērtējuma ziņojums (5) par anilīnu. Šajā ziņojumā ir secināts, ka anilīns ir jāuzskata par kancerogēnu vielu, attiecībā uz kuru nevar izslēgt genotoksiska mehānisma veidošanās iespēju. Tā kā krāsviela E 128 Sarkanā 2G viegli un plaši tiek metabolizēta par anilīnu, EFSA secināja, ka būtu lietderīgi uzskatīt minēto vielu par tādu, kura apdraud veselību. Tāpēc EFSA atsauca krāsvielas E 128 Sarkanā 2G pieļaujamo diennakts devu. Tomēr EFSA uzskatīja, ka attīstoties labākai izpratnei par mehānismu, kā anilīns izraisa audzēju, un ja vēlāk izrādītos, ka šis mehānisms darbojas, tikai sākot no zināmas robežvērtības, un/vai ka tas neattiecas uz cilvēku, atkal būtu jāveic jauna krāsvielas E 128 Sarkanā 2G atkārtota novērtēšana, lai to varētu izmantot kā pārtikas piedevu.

| (7) | Uzskatot, ka jebkuru pārtikas piedevu var izmantot tikai tad, ja ir pieejami pierādījumi, ka tās izmantošana neapdraud veselību, Direktīva 94/36/EK ir jāgroza, lai aizliegtu krāsvielas E 128 Sarkanā 2G izmantošanu. |
| --- | --- |

(7)

Uzskatot, ka jebkuru pārtikas piedevu var izmantot tikai tad, ja ir pieejami pierādījumi, ka tās izmantošana neapdraud veselību, Direktīva 94/36/EK ir jāgroza, lai aizliegtu krāsvielas E 128 Sarkanā 2G izmantošanu.

| (8) | Līdz šo grozījumu veikšanai un, ņemot vērā to, ka krāsviela E 128 Sarkanā 2G var radīt nopietnu risku cilvēku veselībai un lai nodrošinātu Kopienas izraudzīto augsto veselības aizsardzības līmeni, ir lietderīgi nekavējoties apturēt krāsvielas E 128 Sarkanā 2G lietošanu pārtikā un krāsvielas E 128 Sarkanā 2G laišanu tirgū un ievešanu. |
| --- | --- |

(8)

Līdz šo grozījumu veikšanai un, ņemot vērā to, ka krāsviela E 128 Sarkanā 2G var radīt nopietnu risku cilvēku veselībai un lai nodrošinātu Kopienas izraudzīto augsto veselības aizsardzības līmeni, ir lietderīgi nekavējoties apturēt krāsvielas E 128 Sarkanā 2G lietošanu pārtikā un krāsvielas E 128 Sarkanā 2G laišanu tirgū un ievešanu.

| (9) | Saskaņā ar Direktīvu 94/36/EK krāsvielas E 128 Sarkanā 2G lietošana ir oficiāli atļauta visās dalībvalstīs. Tāpēc ir vajadzīgs Kopienas mēroga pasākums. |
| --- | --- |

(9)

Saskaņā ar Direktīvu 94/36/EK krāsvielas E 128 Sarkanā 2G lietošana ir oficiāli atļauta visās dalībvalstīs. Tāpēc ir vajadzīgs Kopienas mēroga pasākums.

| (10) | Komisija regulāri veiks atkārtotu šīs regulas pārskatīšanu, ņemot vērā jaunos zinātniskos faktus. |
| --- | --- |

(10)

Komisija regulāri veiks atkārtotu šīs regulas pārskatīšanu, ņemot vērā jaunos zinātniskos faktus.

| (11) | Ņemot vērā riska raksturu, šai regulai jāstājas spēkā nekavējoties. |
| --- | --- |

(11)

Ņemot vērā riska raksturu, šai regulai jāstājas spēkā nekavējoties.

| (12) | Ņemot vērā tehniskos un ekonomiskos iemeslus, ir jānosaka pārejas periodi, lai tie attiektos uz mājas desām un burgeru gaļu, kas satur krāsvielu E 128 Sarkanā 2G, kuri tika laisti tirgū saskaņā ar Direktīvu 94/36/EK, kā arī uz sūtījumiem, kuri tika nosūtīti no trešām valstīm uz Kopienu pirms šīs regulas stāšanās spēkā. |
| --- | --- |

(12)

Ņemot vērā tehniskos un ekonomiskos iemeslus, ir jānosaka pārejas periodi, lai tie attiektos uz mājas desām un burgeru gaļu, kas satur krāsvielu E 128 Sarkanā 2G, kuri tika laisti tirgū saskaņā ar Direktīvu 94/36/EK, kā arī uz sūtījumiem, kuri tika nosūtīti no trešām valstīm uz Kopienu pirms šīs regulas stāšanās spēkā.

| (13) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(13)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Aptur krāsvielas E 128 Sarkanā 2G lietošanu pārtikā saskaņā ar Direktīvas 94/36/EK IV pielikuma noteikumiem.

2.   Aptur tādu pārtikas produktu laišanu tirgū, kuri satur krāsvielu E 128 Sarkanā 2G.

3.   Aptur tādu pārtikas produktu ievešanu, kuri satur krāsvielu E 128 Sarkanā 2G.

2. pants

1.   Neskarot 1. panta 2. punktu, mājas desas un burgeru gaļu, kas satur krāsvielu E 128 Sarkanā 2G, un kas ir laistas tirgū saskaņā ar Direktīvu 94/36/EK pirms šīs regulas stāšanās spēkā, var realizēt līdz “izlietot līdz” datumam vai minimālajam derīguma termiņam.

2.   Šīs regulas 1. pantu nepiemēro tādiem mājas desas un burgeru gaļas sūtījumiem, kas satur krāsvielu E 128 Sarkanā 2G, ja šādu pārtikas produktu importētājs var pierādīt, ka tie ir nosūtīti no attiecīgās trešās valsts un ir atradušies ceļā uz Kopienu pirms šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 26. jūlijā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Markos KYPRIANOU

---

(1)  OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 575/2006 (OV L 100, 8.4.2006., 3. lpp.).

1

(2)  OV L 237, 10.9.1994., 13. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

2

(3)  SCF (1975). Pārtikas zinātniskās komitejas ziņojumi (1. sērija), 17., 19., 24. lpp.

3

SCF

(4)  EFSA (2007). EFSA ekspertu grupas jautājumos, kas saistīti ar pārtikas piedevām, aromatizētājiem, pārstrādes līdzekļiem un materiāliem, kas nonāk saskarē ar pārtiku (AFC), atzinums par pārtikas krāsvielu Sarkanā 2G (E 128) atkārtotu novērtējumu.

4

EFSA

EFSA

AFC

Sarkanā 2G (E 128)

(5)  ECB, 2004., Eiropas Ķīmisko vielu birojs, Veselības un patērētāju tiesību aizsardzības institūts. Eiropas Savienības Riska novērtējuma ziņojums par anilīnu. 50. sējums.

5

---

| 27.7.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 195/10 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 195/10

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 885/2007

(2007. gada 26. jūlijs),

ar kuru nepiešķir eksporta kompensāciju par sviestu saistībā ar uzaicinājumu piedalīties pastāvīgā konkursā, ko paredz Regula (EK) Nr. 581/2004

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1255/1999 par kopējo piena un piena produktu tirgus organizāciju (1), un it īpaši tās 31. panta 3. punkta trešo apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 2004. gada 26. marta Regula (EK) Nr. 581/2004, ar kuru izsludina uzaicinājumu iesniegt pieteikumus uz pastāvīgo konkursu par eksporta kompensācijām saistībā ar dažiem sviesta veidiem (2), paredz pastāvīgu konkursu. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 2004. gada 26. marta Regula (EK) Nr. 581/2004, ar kuru izsludina uzaicinājumu iesniegt pieteikumus uz pastāvīgo konkursu par eksporta kompensācijām saistībā ar dažiem sviesta veidiem (2), paredz pastāvīgu konkursu.

| (2) | Ievērojot Komisijas 2004. gada 26. marta Regulas (EK) Nr. 580/2004 5. pantu, ar kuru ir noteikta konkursa procedūra saistībā ar eksporta kompensācijām dažiem piena produktiem (3), kā arī pēc konkursam iesniegto pieteikumu izskatīšanas nav ieteicams piešķirt kompensācijas konkursa periodā, kas beidzas 2007. gada 24. jūlijā. |
| --- | --- |

(2)

Ievērojot Komisijas 2004. gada 26. marta Regulas (EK) Nr. 580/2004 5. pantu, ar kuru ir noteikta konkursa procedūra saistībā ar eksporta kompensācijām dažiem piena produktiem (3), kā arī pēc konkursam iesniegto pieteikumu izskatīšanas nav ieteicams piešķirt kompensācijas konkursa periodā, kas beidzas 2007. gada 24. jūlijā.

| (3) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(3)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Saistībā ar pastāvīgo konkursu, kas izsludināts ar Regulu (EK) Nr. 581/2004 konkursa periodam līdz am, 2007. gada 24. jūlijam, nepiešķir nekādu kompensāciju par produktiem un galamērķiem, kas norādīti minētās regulas 1. panta 1. punktā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2007. gada 27. jūlijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 26. jūlijā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 160, 26.6.1999., 48. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1913/2005 (OV L 307, 25.11.2005., 2. lpp.).

1

(2)  OV L 90, 27.3.2004., 64. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 276/2007 (OV L 76, 16.3.2007., 16. lpp.).

2

(3)  OV L 90, 27.3.2004., 58. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 128/2007 (OV L 41, 13.2.2007., 6. lpp.).

3

---

| 27.7.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 195/11 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 195/11

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 886/2007

(2007. gada 26. jūlijs)

par importa licenču piešķiršanu atbilstoši pieteikumiem, kas iesniegti periodam no 2007. gada 1. jūlija līdz 2008. gada 30. jūnijam saskaņā ar importa tarifa kvotu, kura atvērta ar Regulu (EK) Nr. 996/2007 un paredzēta saldētai liellopu plānajai diafragmai

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1254/1999 par liellopu un teļa gaļas tirgus kopīgo organizāciju (1),

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 31. augusta Regulu (EK) Nr. 1301/2006, ar ko nosaka kopīgus noteikumus lauksaimniecības produktu importa tarifu kvotu administrēšanai, izmantojot ievešanas atļauju sistēmu (2), un jo īpaši tās 7. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas 1997. gada 3. jūnija Regulu (EK) Nr. 996/97, ar ko atver un paredz pārvaldīt importa tarifu kvotu saldētai liellopu plānajai diafragmai, kura atbilst KN kodam 0206 29 91 (3), ir atvērta tarifu kvota liellopu gaļas produktu ievešanai. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas 1997. gada 3. jūnija Regulu (EK) Nr. 996/97, ar ko atver un paredz pārvaldīt importa tarifu kvotu saldētai liellopu plānajai diafragmai, kura atbilst KN kodam 0206 29 91 (3), ir atvērta tarifu kvota liellopu gaļas produktu ievešanai.

| (2) | Daudzumi, kas ir pieprasīti importa licenču pieteikumos, kuri iesniegti periodam no 2007. gada 1. jūlija līdz 2008. gada 30. jūnijam, pārsniedz pieejamos daudzumus. Tāpēc ir jānosaka, kādā apjomā var pieņemt importa licenču pieteikumus, paredzot piešķīruma koeficientu, ko piemēros pieprasītajiem daudzumiem, |
| --- | --- |

(2)

Daudzumi, kas ir pieprasīti importa licenču pieteikumos, kuri iesniegti periodam no 2007. gada 1. jūlija līdz 2008. gada 30. jūnijam, pārsniedz pieejamos daudzumus. Tāpēc ir jānosaka, kādā apjomā var pieņemt importa licenču pieteikumus, paredzot piešķīruma koeficientu, ko piemēros pieprasītajiem daudzumiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Importa licenču pieteikumiem, kuri attiecas uz kvotu ar kārtas numuru 09.4020 un iesniegti periodam no 2007. gada 1. jūlija līdz 2008. gada 30. jūnijam saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 996/97, piemēro piešķīruma koeficientu 0,970873 %.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2007. gada 27. jūlijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 26. jūlijā

Komisijas vārdā —

Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 160, 26.6.1999., 21. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1913/2005 (OV L 307, 25.11.2005., 2. lpp.).

1

(2)  OV L 238, 1.9.2006., 13. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 289/2007 (OV L 78, 17.3.2007., 17. lpp.).

2

(3)  OV L 144, 4.6.1997., 6. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 568/2007 (OV L 133, 25.5.2007., 15. lpp.).

3

---

| 27.7.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 195/12 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 195/12

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 887/2007

(2007. gada 26. jūlijs),

ar ko nosaka kompensācijas likmes, kas piemērojamas dažiem piena produktiem, ko eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1255/1999 par piena un piena produktu tirgus kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 31. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1255/1999 31. panta 1. punktā paredzēts, ka starpību starp minētās regulas 1. panta a), b), c), d), e) un g) punktā minēto produktu cenām pasaules tirgū un cenām Kopienā var segt ar eksporta kompensāciju. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1255/1999 31. panta 1. punktā paredzēts, ka starpību starp minētās regulas 1. panta a), b), c), d), e) un g) punktā minēto produktu cenām pasaules tirgū un cenām Kopienā var segt ar eksporta kompensāciju.

| (2) | Komisijas 2005. gada 30. jūnija Regula (EK) Nr. 1043/2005, ar kuru īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 3448/93 attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanas sistēmu noteiktiem lauksaimniecības produktiem, ko eksportē tādu preču veidā, kuras neaptver Līguma I pielikums, kā arī šo kompensāciju apjoma noteikšanas kritērijus (2), precizē produktus, kuriem jānosaka kompensācijas likme, ko piemēro, ja šos produktus eksportē kā preces, kas minētas Regulas (EK) Nr. 1255/1999 II pielikumā. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas 2005. gada 30. jūnija Regula (EK) Nr. 1043/2005, ar kuru īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 3448/93 attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanas sistēmu noteiktiem lauksaimniecības produktiem, ko eksportē tādu preču veidā, kuras neaptver Līguma I pielikums, kā arī šo kompensāciju apjoma noteikšanas kritērijus (2), precizē produktus, kuriem jānosaka kompensācijas likme, ko piemēro, ja šos produktus eksportē kā preces, kas minētas Regulas (EK) Nr. 1255/1999 II pielikumā.

| (3) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1043/2005 14. panta 1. punktu katru mēnesi ir jānosaka kompensācijas likme par 100 kg katra attiecīgā pamatprodukta. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1043/2005 14. panta 1. punktu katru mēnesi ir jānosaka kompensācijas likme par 100 kg katra attiecīgā pamatprodukta.

| (4) | Tomēr gadījumā, kad dažus piena produktus eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums, rodas risks, ka augstu kompensācijas likmju iepriekšēja noteikšana var apdraudēt saistības, kas noslēgtas attiecībā uz šīm kompensācijām. Lai izvairītos no šā riska, jāveic attiecīgi piesardzības pasākumi, tomēr nodrošinot, lai tie nekavētu ilgtermiņa līgumu slēgšanu. Konkrētu kompensācijas likmju noteikšana kompensāciju iepriekšējas noteikšanas gadījumos ir pasākums, kas ļauj sasniegt abus šos mērķus. |
| --- | --- |

(4)

Tomēr gadījumā, kad dažus piena produktus eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums, rodas risks, ka augstu kompensācijas likmju iepriekšēja noteikšana var apdraudēt saistības, kas noslēgtas attiecībā uz šīm kompensācijām. Lai izvairītos no šā riska, jāveic attiecīgi piesardzības pasākumi, tomēr nodrošinot, lai tie nekavētu ilgtermiņa līgumu slēgšanu. Konkrētu kompensācijas likmju noteikšana kompensāciju iepriekšējas noteikšanas gadījumos ir pasākums, kas ļauj sasniegt abus šos mērķus.

| (5) | Regulas (EK) Nr. 1043/2005 15. panta 2. punktā paredzēts, ka, nosakot kompensācijas likmi, vajadzības gadījumā jāņem vērā ražošanas kompensācijas, atbalsts vai citi pasākumi ar līdzvērtīgām sekām, ko visās dalībvalstīs saskaņā ar regulu par attiecīgā produkta kopīgā tirgus organizāciju piemēro Regulas (EK) Nr. 1043/2005 I pielikumā minētajiem pamatproduktiem vai pielīdzinātiem produktiem. |
| --- | --- |

(5)

Regulas (EK) Nr. 1043/2005 15. panta 2. punktā paredzēts, ka, nosakot kompensācijas likmi, vajadzības gadījumā jāņem vērā ražošanas kompensācijas, atbalsts vai citi pasākumi ar līdzvērtīgām sekām, ko visās dalībvalstīs saskaņā ar regulu par attiecīgā produkta kopīgā tirgus organizāciju piemēro Regulas (EK) Nr. 1043/2005 I pielikumā minētajiem pamatproduktiem vai pielīdzinātiem produktiem.

| (6) | Regulas (EK) Nr. 1255/1999 12. panta 1. punktā paredzēts atbalsts par Kopienā ražotu vājpienu, kas pārstrādāts kazeīnā, ja šāds piens un no tā ražots kazeīns atbilst attiecīgajiem standartiem. |
| --- | --- |

(6)

Regulas (EK) Nr. 1255/1999 12. panta 1. punktā paredzēts atbalsts par Kopienā ražotu vājpienu, kas pārstrādāts kazeīnā, ja šāds piens un no tā ražots kazeīns atbilst attiecīgajiem standartiem.

| (7) | Komisijas 2005. gada 9. novembra Regula (EK) Nr. 1898/2005, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1255/1999 īstenošanai attiecībā uz pasākumiem krējuma, sviesta, un koncentrēta sviesta realizācijai Kopienas tirgū (3), paredz, ka nozarēm, kas ražo noteiktas preces, sviests un krējums ir jāpiedāvā par pazeminātām cenām. |
| --- | --- |

(7)

Komisijas 2005. gada 9. novembra Regula (EK) Nr. 1898/2005, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1255/1999 īstenošanai attiecībā uz pasākumiem krējuma, sviesta, un koncentrēta sviesta realizācijai Kopienas tirgū (3), paredz, ka nozarēm, kas ražo noteiktas preces, sviests un krējums ir jāpiedāvā par pazeminātām cenām.

| (8) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kompensācijas likmes, ko piemēro Regulas (EK) Nr. 1043/2005 I pielikumā un Regulas (EK) Nr. 1255/1999 1. pantā minētajiem pamatproduktiem, ko eksportē kā preces, kas minētas Regulas (EK) Nr. 1255/1999 II pielikumā, nosaka, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2007. gada 27. jūlijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 26. jūlijā

Komisijas vārdā —

Uzņēmējdarbības un rūpniecības ģenerāldirektors

Heinz ZOUREK

---

(1)  OV L 160, 26.6.1999., 48. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1913/2005 (OV L 307, 25.11.2005., 2. lpp.).

1

(2)  OV L 172, 5.7.2005., 24. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 447/2007 (OV L 106, 24.4.2007., 31. lpp.).

2

(3)  OV L 308, 25.11.2005., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 96/2007 (OV L 25, 1.2.2007., 6. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

Kompensācijas likmes, ko no 2007. gada 27. jūlija piemēro dažiem piena produktiem, ko eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums (1)

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Apraksts | Kompensācijas likmes |
| Kompensācijas nosakot iepriekš | Citos gadījumos |
| ex 0402 10 19 | Piens pulverī, granulās vai citā cietā veidā, bez cukura un citiem saldinātājiem, ar tauku saturu, kas nepārsniedz 1,5 % no svara (PG 2): | | |
| a) | eksportējot preces ar KN kodu 3501 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Apraksts

Kompensācijas likmes

Kompensācijas nosakot iepriekš

Citos gadījumos

ex 0402 10 19

Piens pulverī, granulās vai citā cietā veidā, bez cukura un citiem saldinātājiem, ar tauku saturu, kas nepārsniedz 1,5 % no svara (PG 2):

a)

eksportējot preces ar KN kodu 3501

—

—

| b) | eksportējot citas preces |
| --- | --- |

b)

eksportējot citas preces

0,00

0,00

ex 0402 21 19

Piens pulverī, granulās vai citā cietā veidā, bez cukura un citiem saldinātājiem, ar tauku saturu 26 % no svara (PG 3):

| a) | eksportējot preces, kuru sastāvā PG 3 pielīdzināto produktu veidā ir pazeminātas cenas sviests vai krējums, kas iegūts saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1898/2005 |
| --- | --- |

a)

eksportējot preces, kuru sastāvā PG 3 pielīdzināto produktu veidā ir pazeminātas cenas sviests vai krējums, kas iegūts saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1898/2005

0,00

0,00

| b) | eksportējot citas preces |
| --- | --- |

b)

eksportējot citas preces

0,00

0,00

ex 0405 10

Sviests ar tauku saturu 82 % no svara (PG 6):

| a) | eksportējot preces, kas satur pazeminātas cenas sviestu vai krējumu, kas izgatavots saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 1898/2005 izklāstītajiem nosacījumiem |
| --- | --- |

a)

eksportējot preces, kas satur pazeminātas cenas sviestu vai krējumu, kas izgatavots saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 1898/2005 izklāstītajiem nosacījumiem

0,00

0,00

| b) | eksportējot preces, kas atbilst KN kodam 2106 90 98 un kuru piena tauku saturs ir 40 % vai vairāk no svara |
| --- | --- |

b)

eksportējot preces, kas atbilst KN kodam 2106 90 98 un kuru piena tauku saturs ir 40 % vai vairāk no svara

0,00

0,00

| c) | eksportējot citas preces |
| --- | --- |

c)

eksportējot citas preces

0,00

0,00

---

(1)  Šajā pielikumā noteiktās likmes nav piemērojamas eksportam uz Andoru, Gibraltāru, Seūtu, Meliļu, Vatikānu (Svēto Krēslu), Lihtenšteinu, Itālijas administratīvo teritoriju Livinjo un Čampīno pašvaldībām, Helgolandi, Grenlandi, Fēru salām, Amerikas Savienotajām Valstīm un Kipras Republikas teritorijām, kurās Kipras Republikas valdība neveic efektīvu kontroli, kā arī precēm, kas minētas Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas 1972. gada 22. jūlija Nolīguma 2. protokola I un II tabulā un ko eksportē uz Šveices Konfederāciju.

---

| 27.7.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 195/15 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 195/15

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 888/2007

(2007. gada 26. jūlijs),

ar ko nosaka kompensācijas likmes dažiem labības un rīsu produktiem, kurus eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienu dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 13. panta 3. punktu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1785/2003 par rīsu tirgus kopīgo organizāciju (2), un jo īpaši tās 14. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1784/2003 13. panta 1. punkts un Regulas (EK) Nr. 1785/2003 14. panta 1. punkts paredz, ka starpību starp šo regulu 1. pantā minēto produktu kotācijām vai to cenām pasaules tirgū un Kopienas cenām var segt ar eksporta kompensāciju; |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1784/2003 13. panta 1. punkts un Regulas (EK) Nr. 1785/2003 14. panta 1. punkts paredz, ka starpību starp šo regulu 1. pantā minēto produktu kotācijām vai to cenām pasaules tirgū un Kopienas cenām var segt ar eksporta kompensāciju;

| (2) | Komisijas 2005. gada 30. jūnija Regulā (EK) Nr. 1043/2005, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 3448/1993, attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanas sistēmu noteiktiem lauksaimniecības produktiem, ko eksportē tādu preču veidā, kuras neaptver Līguma I pielikums, kā arī šo kompensāciju apjoma noteikšanas kritērijus (3), precizēti produkti, kuriem jānosaka kompensācijas likme, ko piemēro, ja šos produktus eksportē kā preces, kas minētas attiecīgi Regulas (EK) Nr. 1784/2003 III pielikumā vai Regulas (EK) Nr. 1785/2003 IV pielikumā; |
| --- | --- |

(2)

Komisijas 2005. gada 30. jūnija Regulā (EK) Nr. 1043/2005, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 3448/1993, attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanas sistēmu noteiktiem lauksaimniecības produktiem, ko eksportē tādu preču veidā, kuras neaptver Līguma I pielikums, kā arī šo kompensāciju apjoma noteikšanas kritērijus (3), precizēti produkti, kuriem jānosaka kompensācijas likme, ko piemēro, ja šos produktus eksportē kā preces, kas minētas attiecīgi Regulas (EK) Nr. 1784/2003 III pielikumā vai Regulas (EK) Nr. 1785/2003 IV pielikumā;

| (3) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1043/2005 14. panta 1. punktu kompensācijas likme par 100 kg katra attiecīgā pamatprodukta ir jānosaka katru mēnesi; |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1043/2005 14. panta 1. punktu kompensācijas likme par 100 kg katra attiecīgā pamatprodukta ir jānosaka katru mēnesi;

| (4) | Saistības, kas noslēgtas attiecībā uz kompensācijām, kuras var piešķirt, eksportējot lauksaimniecības produktus, kas ir tādu preču sastāvā, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums, var apdraudēt augstu kompensācijas likmju iepriekšēja noteikšana. Tādēļ šādās situācijas jāveic piesardzības pasākumi, tomēr nodrošinot, lai tie nekavētu ilgtermiņa līgumu slēgšanu. Konkrētas kompensācijas likmes noteikšana piemērošanai kompensāciju iepriekšējas noteikšanas gadījumos ir pasākums, kas ļauj sasniegt šos dažādos mērķus; |
| --- | --- |

(4)

Saistības, kas noslēgtas attiecībā uz kompensācijām, kuras var piešķirt, eksportējot lauksaimniecības produktus, kas ir tādu preču sastāvā, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums, var apdraudēt augstu kompensācijas likmju iepriekšēja noteikšana. Tādēļ šādās situācijas jāveic piesardzības pasākumi, tomēr nodrošinot, lai tie nekavētu ilgtermiņa līgumu slēgšanu. Konkrētas kompensācijas likmes noteikšana piemērošanai kompensāciju iepriekšējas noteikšanas gadījumos ir pasākums, kas ļauj sasniegt šos dažādos mērķus;

| (5) | Ņemot vērā izlīgumu starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm attiecībā uz Kopienas pastas izstrādājumu eksportu uz Amerikas Savienotajām Valstīm, kas apstiprināts ar Padomes Lēmumu 87/482/EEK (4), jānošķir kompensācija par precēm ar KN kodu 1902 11 00 un 1902 19 atbilstoši to galamērķim; |
| --- | --- |

(5)

Ņemot vērā izlīgumu starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm attiecībā uz Kopienas pastas izstrādājumu eksportu uz Amerikas Savienotajām Valstīm, kas apstiprināts ar Padomes Lēmumu 87/482/EEK (4), jānošķir kompensācija par precēm ar KN kodu 1902 11 00 un 1902 19 atbilstoši to galamērķim;

| (6) | Atbilstoši Regulas (EK) Nr. 1043/2005 15. panta 2. un 3. punktam jānosaka pazemināta eksporta kompensācijas likme, ņemot vērā ražošanas kompensācijas summu, ko atbilstoši Komisijas Regulai (EEK) Nr. 1722/93 (5) piemēro attiecīgajam pamatproduktam, kas izmantots pieņemtajā preču ražošanas periodā; |
| --- | --- |

(6)

Atbilstoši Regulas (EK) Nr. 1043/2005 15. panta 2. un 3. punktam jānosaka pazemināta eksporta kompensācijas likme, ņemot vērā ražošanas kompensācijas summu, ko atbilstoši Komisijas Regulai (EEK) Nr. 1722/93 (5) piemēro attiecīgajam pamatproduktam, kas izmantots pieņemtajā preču ražošanas periodā;

| (7) | Uzskata, ka alkoholiskos dzērienus mazāk ietekmē to ražošanā izmantotās labības cena. Tomēr Apvienotās Karalistes, Īrijas un Dānijas Pievienošanās akta 19. protokolā paredzēts, ka jāpieņem lēmums par pasākumiem, kas nepieciešami, lai veicinātu Kopienas labības izmantošanu, ražojot alkoholiskos dzērienus, ko iegūst no labības. Tādēļ jāpielāgo kompensācijas likme, ko piemēro labībai, kuru eksportē alkoholisko dzērienu veidā; |
| --- | --- |

(7)

Uzskata, ka alkoholiskos dzērienus mazāk ietekmē to ražošanā izmantotās labības cena. Tomēr Apvienotās Karalistes, Īrijas un Dānijas Pievienošanās akta 19. protokolā paredzēts, ka jāpieņem lēmums par pasākumiem, kas nepieciešami, lai veicinātu Kopienas labības izmantošanu, ražojot alkoholiskos dzērienus, ko iegūst no labības. Tādēļ jāpielāgo kompensācijas likme, ko piemēro labībai, kuru eksportē alkoholisko dzērienu veidā;

| (8) | Labības pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā, |
| --- | --- |

(8)

Labības pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kompensācijas likmes, ko piemēro pamatproduktiem, kuri minēti Regulas (EK) Nr. 1043/2005 I pielikumā un Regulas (EK) Nr. 1784/2003 1. pantā vai Regulas (EK) Nr. 1785/2003 1. pantā un kurus eksportē kā preces, kas minētas attiecīgi Regulas (EK) Nr. 1784/2003 III pielikumā vai Regulas (EK) Nr. 1785/2003 IV pielikumā, ir noteiktas šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2007. gada 27. jūlijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 26. jūlijā

Komisijas vārdā —

Uzņēmējdarbības un rūpniecības ģenerāldirektors

Heinz ZOUREK

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1154/2005 (OV L 187, 19.7.2005., 11. lpp.).

1

(2)  OV L 270, 21.10.2003., 96. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 797/2006 (OV L 144, 31.5.2006., 1. lpp.).

2

(3)  OV L 172, 5.7.2005., 24. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 447/2007 (OV L 106, 24.4.2007., 31. lpp.).

3

(4)  OV L 275, 29.9.1987., 36. lpp.

4

(5)  OV L 159, 1.7.1993., 112. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1584/2004 (OV L 280, 31.8.2004., 11. lpp.).

5

---

PIELIKUMS

Kompensāciju likmes, ko no 2007. gada 27. jūlijā piemēro dažiem labības un rīsu produktiem, kurus eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums (1)

| (EUR par 100 kg) |
| --- |
| KN kods | Produktu apraksts (2) | Kompensācijas likme par 100 kg pamatprodukta |
| Kompensācijas nosakot iepriekš | Citi |
| 1001 10 00 | Cietie kvieši: | | |
| – eksportējot preces ar KN kodiem 1902 11 un 1902 19 uz Amerikas Savienotajām Valstīm | — | — |
| – citos gadījumos | — | — |
| 1001 90 99 | Parastie kvieši un labības maisījums: | | |
| – eksportējot preces ar KN kodiem 1902 11 un 1902 19 uz Amerikas Savienotajām Valstīm | — | — |
| – citos gadījumos | | |
| – – gadījumos, uz kuriem attiecas Regulas (EK) Nr. 1043/2005 15. panta 3. punkts (3) | — | — |
| – – eksportējot preces, uz kurām attiecas apakšpozīcija 2208 (4) | — | — |
| – – citos gadījumos | — | — |
| 1002 00 00 | Rudzi | — | — |
| 1003 00 90 | Mieži | | |
| – eksportējot preces, uz kurām attiecas apakšpozīcija 2208 (4) | — | — |
| – citos gadījumos | — | — |
| 1004 00 00 | Auzas | — | — |
| 1005 90 00 | Kukurūza, ko izmanto šādā veidā: | | |
| – ciete: | | |
| – – gadījumos, uz kuriem attiecas Regulas (EK) Nr. 1043/2005 15. panta 3. punkts (3) | 2,131 | 2,131 |
| – – eksportējot preces, uz kurām attiecas apakšpozīcija 2208 (4) | — | — |
| – – citos gadījumos | 2,131 | 2,131 |
| – glikoze, glikozes sīrups, maltodekstrīns, maltodekstrīna sīrups ar KN kodiem 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50, 1702 90 75, 1702 90 79, 2106 90 55 (5) | | |
| – – gadījumos, uz kuriem attiecas Regulas (EK) Nr. 1043/2005 15. panta 3. punkts (3) | 1,598 | 1,598 |
| – – eksportējot preces, uz kurām attiecas apakšpozīcija 2208 (4) | — | — |
| – – citos gadījumos | 1,598 | 1,598 |
| – – eksportējot preces, uz kurām attiecas apakšpozīcija 2208 (4) | — | — |
| – citā veidā (tostarp nepārstrādāts) | 2,131 | 2,131 |
| Kartupeļu ciete ar KN kodu 1108 13 00, kas līdzīga produktam, ko iegūst no pārstrādātas kukurūzas: | | |
| – gadījumos, uz kuriem attiecas Regulas (EK) Nr. 1043/2005 15. panta 3. punkts (3) | 2,131 | 2,131 |
| – eksportējot preces, uz kurām attiecas apakšpozīcija 2208 (4) | — | — |
| – citos gadījumos | 2,131 | 2,131 |
| ex 1006 30 | Pilnīgi slīpēti rīsi: | | |
| – apaļgraudu | — | — |
| – vidējgraudu | — | — |
| – garengraudu | — | — |
| 1006 40 00 | Šķeltie rīsi | — | — |
| 1007 00 90 | Graudu sorgo, izņemot hibrīda sēklas, sēšanai | — | — |

(EUR par 100 kg)

KN kods

Produktu apraksts (2)

Kompensācijas likme par 100 kg pamatprodukta

Kompensācijas nosakot iepriekš

Citi

1001 10 00

Cietie kvieši:

– eksportējot preces ar KN kodiem 1902 11 un 1902 19 uz Amerikas Savienotajām Valstīm

—

—

– citos gadījumos

—

—

1001 90 99

Parastie kvieši un labības maisījums:

– eksportējot preces ar KN kodiem 1902 11 un 1902 19 uz Amerikas Savienotajām Valstīm

—

—

– citos gadījumos

– – gadījumos, uz kuriem attiecas Regulas (EK) Nr. 1043/2005 15. panta 3. punkts (3)

—

—

– – eksportējot preces, uz kurām attiecas apakšpozīcija 2208 (4)

—

—

– – citos gadījumos

—

—

1002 00 00

Rudzi

—

—

1003 00 90

Mieži

– eksportējot preces, uz kurām attiecas apakšpozīcija 2208 (4)

—

—

– citos gadījumos

—

—

1004 00 00

Auzas

—

—

1005 90 00

Kukurūza, ko izmanto šādā veidā:

– ciete:

– – gadījumos, uz kuriem attiecas Regulas (EK) Nr. 1043/2005 15. panta 3. punkts (3)

2,131

2,131

– – eksportējot preces, uz kurām attiecas apakšpozīcija 2208 (4)

—

—

– – citos gadījumos

2,131

2,131

– glikoze, glikozes sīrups, maltodekstrīns, maltodekstrīna sīrups ar KN kodiem 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50, 1702 90 75, 1702 90 79, 2106 90 55 (5)

– – gadījumos, uz kuriem attiecas Regulas (EK) Nr. 1043/2005 15. panta 3. punkts (3)

1,598

1,598

– – eksportējot preces, uz kurām attiecas apakšpozīcija 2208 (4)

—

—

– – citos gadījumos

1,598

1,598

– – eksportējot preces, uz kurām attiecas apakšpozīcija 2208 (4)

—

—

– citā veidā (tostarp nepārstrādāts)

2,131

2,131

Kartupeļu ciete ar KN kodu 1108 13 00, kas līdzīga produktam, ko iegūst no pārstrādātas kukurūzas:

– gadījumos, uz kuriem attiecas Regulas (EK) Nr. 1043/2005 15. panta 3. punkts (3)

2,131

2,131

– eksportējot preces, uz kurām attiecas apakšpozīcija 2208 (4)

—

—

– citos gadījumos

2,131

2,131

ex 1006 30

Pilnīgi slīpēti rīsi:

– apaļgraudu

—

—

– vidējgraudu

—

—

– garengraudu

—

—

1006 40 00

Šķeltie rīsi

—

—

1007 00 90

Graudu sorgo, izņemot hibrīda sēklas, sēšanai

—

—

---

(1)  Šajā pielikumā noteiktās likmes nav piemērojamas precēm, kas minētas Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas 1972. gada 22. jūlija Nolīguma 2. protokola I un II tabulā un ko eksportē uz Šveices Konfederāciju vai uz Lihtenšteinas Firstisti.

(2)  Attiecībā uz lauksaimniecības produktiem, ko iegūst no pamatprodukta vai/un pielīdzināto produktu pārstrādes, piemēro koeficientus, kas noteikti Komisijas Regulas (EK) Nr. 1043/2005 V pielikumā.

(3)  Attiecīgajām precēm ir KN kods 3505 10 50.

(4)  Preces, kas minētas Regulas (EK) Nr. 1784/2003 III pielikumā vai Regulas (EEK) Nr. 2825/93 2. pantā (OV L 258, 16.10.1993., 6. lpp.).

(5)  Attiecībā uz sīrupiem ar KN kodiem NC 1702 30 99, 1702 40 90 un 1702 60 90, ko iegūst, jaucot glikozi un fruktozes sīrupu, eksporta kompensāciju var piešķirt tikai glikozes sīrupam.

---

| 27.7.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 195/19 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 195/19

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 889/2007

(2007. gada 26. jūlijs),

ar ko nosaka eksporta kompensācijas par produktiem, kuri pārstrādāti no labības un rīsiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopējās organizācijas izveidi (1), un jo īpaši tās 13. panta 3. punktu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1785/2003 par rīsu tirgus kopējo organizāciju (2), un jo īpaši tās 14. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 13. pantu un Regulas (EK) Nr. 1785/2003 14. pantu starpību starp minēto regulu 1. pantā minēto produktu kursiem vai cenām pasaules tirgū un šo produktu cenām Kopienā var segt ar eksporta kompensāciju. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 13. pantu un Regulas (EK) Nr. 1785/2003 14. pantu starpību starp minēto regulu 1. pantā minēto produktu kursiem vai cenām pasaules tirgū un šo produktu cenām Kopienā var segt ar eksporta kompensāciju.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1785/2003 14. pantu kompensācijas jānosaka, ņemot vērā, no vienas puses, situāciju un nākotnes tendences attiecībā uz labības, rīsu un šķeltu rīsu pieejamību, kā arī to cenas Kopienas tirgū, un labības, rīsu, šķeltu rīsu un labības nozares produktu cenas pasaules tirgū, no otras puses. Minētajos pantos arī paredzēts, ka jānodrošina līdzsvars labības un rīsu tirgū un dabiska cenu un tirdzniecības attīstība, lai ņemtu vērā paredzētā eksporta ekonomisko aspektu un vajadzību izvairīties no traucējumiem Kopienas tirgū. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1785/2003 14. pantu kompensācijas jānosaka, ņemot vērā, no vienas puses, situāciju un nākotnes tendences attiecībā uz labības, rīsu un šķeltu rīsu pieejamību, kā arī to cenas Kopienas tirgū, un labības, rīsu, šķeltu rīsu un labības nozares produktu cenas pasaules tirgū, no otras puses. Minētajos pantos arī paredzēts, ka jānodrošina līdzsvars labības un rīsu tirgū un dabiska cenu un tirdzniecības attīstība, lai ņemtu vērā paredzētā eksporta ekonomisko aspektu un vajadzību izvairīties no traucējumiem Kopienas tirgū.

| (3) | Komisijas Regulas (EK) Nr. 1518/95 (3) par no labības un rīsiem pārstrādātu produktu importa un eksporta režīmu 2. pantā ir noteikti īpaši kritēriji, kas jāņem vērā, aprēķinot kompensāciju par šiem produktiem. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas Regulas (EK) Nr. 1518/95 (3) par no labības un rīsiem pārstrādātu produktu importa un eksporta režīmu 2. pantā ir noteikti īpaši kritēriji, kas jāņem vērā, aprēķinot kompensāciju par šiem produktiem.

| (4) | Jāgraduē kompensācija, ko piešķir par noteiktiem pārstrādātiem produktiem, atkarībā no to sastāvā esošu pelnu, celulozes, apvalka, proteīna, taukvielu vai cietes līmeņa, kas ir īpaši nozīmīgs rādītājs attiecībā uz pamatprodukta daudzumu, kas faktiski ietverts pārstrādātajā produktā. |
| --- | --- |

(4)

Jāgraduē kompensācija, ko piešķir par noteiktiem pārstrādātiem produktiem, atkarībā no to sastāvā esošu pelnu, celulozes, apvalka, proteīna, taukvielu vai cietes līmeņa, kas ir īpaši nozīmīgs rādītājs attiecībā uz pamatprodukta daudzumu, kas faktiski ietverts pārstrādātajā produktā.

| (5) | Šobrīd nav jānosaka eksporta kompensācijas par manioku un citām tropu saknēm un gumiem, kā arī to miltiem, ņemot vērā paredzamā eksporta ekonomisko aspektu, un jo īpaši šo produktu raksturu un izcelsmi. Šobrīd arī attiecībā uz dažiem no labības pārstrādātiem produktiem Kopienas maznozīmīgā dalība pasaules tirdzniecībā nerada nepieciešamību pēc eksporta kompensācijas noteikšanas. |
| --- | --- |

(5)

Šobrīd nav jānosaka eksporta kompensācijas par manioku un citām tropu saknēm un gumiem, kā arī to miltiem, ņemot vērā paredzamā eksporta ekonomisko aspektu, un jo īpaši šo produktu raksturu un izcelsmi. Šobrīd arī attiecībā uz dažiem no labības pārstrādātiem produktiem Kopienas maznozīmīgā dalība pasaules tirdzniecībā nerada nepieciešamību pēc eksporta kompensācijas noteikšanas.

| (6) | Pasaules tirgus situācija vai atsevišķu tirgu īpašas prasības var radīt nepieciešamību pēc kompensācijas diferenciācijas noteiktiem produktiem atkarībā no to galamērķa. |
| --- | --- |

(6)

Pasaules tirgus situācija vai atsevišķu tirgu īpašas prasības var radīt nepieciešamību pēc kompensācijas diferenciācijas noteiktiem produktiem atkarībā no to galamērķa.

| (7) | Kompensācija jānosaka reizi mēnesī. Tā var tikt mainīta starplaikā. |
| --- | --- |

(7)

Kompensācija jānosaka reizi mēnesī. Tā var tikt mainīta starplaikā.

| (8) | Dažus no kukurūzas pārstrādātus produktus var pakļaut termiskai apstrādei, un pēc tam var piešķirt tādu kompensāciju, kas neatbilst produkta kvalitātei. Jāprecizē, ka par šiem produktiem, kas satur uzbriedinātu cieti, eksporta kompensācijas saņemt nevar. |
| --- | --- |

(8)

Dažus no kukurūzas pārstrādātus produktus var pakļaut termiskai apstrādei, un pēc tam var piešķirt tādu kompensāciju, kas neatbilst produkta kvalitātei. Jāprecizē, ka par šiem produktiem, kas satur uzbriedinātu cieti, eksporta kompensācijas saņemt nevar.

| (9) | Labības pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā, |
| --- | --- |

(9)

Labības pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Eksporta kompensācijas par produktiem, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1518/95 1. pantā, nosaka saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2007. gada 27. jūlijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 26. jūlijā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1154/2005 (OV L 187, 19.7.2005., 11. lpp.).

1

(2)  OV L 270, 21.10.2003., 96. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1549/2004 (OV L 280, 31.8.2004., 13. lpp.).

2

(3)  OV L 147, 30.6.1995., 55. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2993/95 (OV L 312, 23.12.1995., 25 lpp.).

3

---

PIELIKUMS

Komisijas 2007. gada 26. jūlija Regulai, ar ko nosaka eksporta kompensācijas par produktiem, kuri pārstrādāti no labības un rīsiem

| Produkta kods | Galamērķis | Mērvienība | Kompensāciju summa |
| --- | --- | --- | --- |
| 1102 20 10 9200 (1) | C10 | EUR/t | 29,83 |
| 1102 20 10 9400 (1) | C10 | EUR/t | 25,57 |
| 1102 20 90 9200 (1) | C10 | EUR/t | 25,57 |
| 1102 90 10 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1102 90 10 9900 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1102 90 30 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 19 40 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 13 10 9100 (1) | C10 | EUR/t | 38,36 |
| 1103 13 10 9300 (1) | C10 | EUR/t | 29,83 |
| 1103 13 10 9500 (1) | C10 | EUR/t | 25,57 |
| 1103 13 90 9100 (1) | C10 | EUR/t | 25,57 |
| 1103 19 10 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 19 30 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 20 60 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 20 20 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 19 69 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 12 90 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 12 90 9300 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 19 10 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 19 50 9110 | C10 | EUR/t | 34,10 |
| 1104 19 50 9130 | C10 | EUR/t | 27,70 |
| 1104 29 01 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 03 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 05 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 05 9300 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 22 20 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 22 30 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 23 10 9100 | C10 | EUR/t | 31,97 |
| 1104 23 10 9300 | C10 | EUR/t | 24,51 |
| 1104 29 11 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 51 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 55 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 30 10 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 30 90 9000 | C10 | EUR/t | 5,33 |
| 1107 10 11 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1107 10 91 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 11 00 9200 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 11 00 9300 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 12 00 9200 | C10 | EUR/t | 34,10 |
| 1108 12 00 9300 | C10 | EUR/t | 34,10 |
| 1108 13 00 9200 | C10 | EUR/t | 34,10 |
| 1108 13 00 9300 | C10 | EUR/t | 34,10 |
| 1108 19 10 9200 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 19 10 9300 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1109 00 00 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1702 30 51 9000 (2) | C10 | EUR/t | 33,40 |
| 1702 30 59 9000 (2) | C10 | EUR/t | 25,57 |
| 1702 30 91 9000 | C10 | EUR/t | 33,40 |
| 1702 30 99 9000 | C10 | EUR/t | 25,57 |
| 1702 40 90 9000 | C10 | EUR/t | 25,57 |
| 1702 90 50 9100 | C10 | EUR/t | 33,40 |
| 1702 90 50 9900 | C10 | EUR/t | 25,57 |
| 1702 90 75 9000 | C10 | EUR/t | 35,00 |
| 1702 90 79 9000 | C10 | EUR/t | 24,29 |
| 2106 90 55 9000 | C14 | EUR/t | 25,57 |
| N.B.: Produktu kodi, kā arī “A” sērijas galamērķu kodi ir grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).
  Skaitliskie galamērķu kodi ir noteikti Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.).
  Pārējie galamērķi ir šādi:







  C10 | : | visi galamērķi. |
| C14 | : | visi galamērķi, izņemot Šveici un Lihtenšteinu. |

Produkta kods

Galamērķis

Mērvienība

Kompensāciju summa

1102 20 10 9200 (1)

C10

EUR/t

29,83

1102 20 10 9400 (1)

C10

EUR/t

25,57

1102 20 90 9200 (1)

C10

EUR/t

25,57

1102 90 10 9100

C10

EUR/t

0,00

1102 90 10 9900

C10

EUR/t

0,00

1102 90 30 9100

C10

EUR/t

0,00

1103 19 40 9100

C10

EUR/t

0,00

1103 13 10 9100 (1)

C10

EUR/t

38,36

1103 13 10 9300 (1)

C10

EUR/t

29,83

1103 13 10 9500 (1)

C10

EUR/t

25,57

1103 13 90 9100 (1)

C10

EUR/t

25,57

1103 19 10 9000

C10

EUR/t

0,00

1103 19 30 9100

C10

EUR/t

0,00

1103 20 60 9000

C10

EUR/t

0,00

1103 20 20 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 19 69 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 12 90 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 12 90 9300

C10

EUR/t

0,00

1104 19 10 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 19 50 9110

C10

EUR/t

34,10

1104 19 50 9130

C10

EUR/t

27,70

1104 29 01 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 29 03 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 29 05 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 29 05 9300

C10

EUR/t

0,00

1104 22 20 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 22 30 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 23 10 9100

C10

EUR/t

31,97

1104 23 10 9300

C10

EUR/t

24,51

1104 29 11 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 29 51 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 29 55 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 30 10 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 30 90 9000

C10

EUR/t

5,33

1107 10 11 9000

C10

EUR/t

0,00

1107 10 91 9000

C10

EUR/t

0,00

1108 11 00 9200

C10

EUR/t

0,00

1108 11 00 9300

C10

EUR/t

0,00

1108 12 00 9200

C10

EUR/t

34,10

1108 12 00 9300

C10

EUR/t

34,10

1108 13 00 9200

C10

EUR/t

34,10

1108 13 00 9300

C10

EUR/t

34,10

1108 19 10 9200

C10

EUR/t

0,00

1108 19 10 9300

C10

EUR/t

0,00

1109 00 00 9100

C10

EUR/t

0,00

1702 30 51 9000 (2)

C10

EUR/t

33,40

1702 30 59 9000 (2)

C10

EUR/t

25,57

1702 30 91 9000

C10

EUR/t

33,40

1702 30 99 9000

C10

EUR/t

25,57

1702 40 90 9000

C10

EUR/t

25,57

1702 90 50 9100

C10

EUR/t

33,40

1702 90 50 9900

C10

EUR/t

25,57

1702 90 75 9000

C10

EUR/t

35,00

1702 90 79 9000

C10

EUR/t

24,29

2106 90 55 9000

C14

EUR/t

25,57

N.B.: Produktu kodi, kā arī “A” sērijas galamērķu kodi ir grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).

Skaitliskie galamērķu kodi ir noteikti Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.).

Pārējie galamērķi ir šādi:

C10

:

visi galamērķi.

C14

:

visi galamērķi, izņemot Šveici un Lihtenšteinu.

---

(1)  Kompensāciju nepiešķir par produktiem, kas pakļauti termiskai apstrādei, kura veicina cietes pārtapšanu želejā.

(2)  Kompensācijas piešķir saskaņā ar grozīto Padomes Regulu (EEK) Nr. 2730/75 (OV L 281, 1.11.1975., 20. lpp.).

N.B.: Produktu kodi, kā arī “A” sērijas galamērķu kodi ir grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).

Skaitliskie galamērķu kodi ir noteikti Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.).

Pārējie galamērķi ir šādi:

| C10 | : | visi galamērķi. |
| --- | --- | --- |
| C14 | : | visi galamērķi, izņemot Šveici un Lihtenšteinu. |

C10

:

visi galamērķi.

C14

:

visi galamērķi, izņemot Šveici un Lihtenšteinu.

---

| 27.7.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 195/22 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 195/22

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 890/2007

(2007. gada 26. jūlijs),

ar ko nosaka eksporta kompensācijas par dzīvnieku barības maisījumu uz labības bāzes

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembris Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopējās organizācijas izveidi (1), un jo īpaši tās 13. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 13. pantu starpību starp minēto regulas 1. pantā minēto produktu kursu vai cenām pasaules tirgū un šo produktu cenām Kopienā var segt ar eksporta kompensāciju. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 13. pantu starpību starp minēto regulas 1. pantā minēto produktu kursu vai cenām pasaules tirgū un šo produktu cenām Kopienā var segt ar eksporta kompensāciju.

| (2) | Komisijas 1995. gada 29. jūnija Regulas (EK) Nr. 1517/95, ar ko pieņem sīki izstrādātus noteikumus Regulas (EK) Nr. 1784/2003 piemērošanai attiecībā uz importa un eksporta režīmu dzīvnieku barības maisījumiem uz labības bāzes un groza Regulu (EK) Nr. 1162/95 par sīki izstrādātiem noteikumiem ievešanas un izvešanas atļauju režīma piemērošanai labības un rīsu nozarē (2), 2. pantā ir izstrādāti īpaši kritēriji, kas jāņem vērā, aprēķinot šīs kompensācijas. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas 1995. gada 29. jūnija Regulas (EK) Nr. 1517/95, ar ko pieņem sīki izstrādātus noteikumus Regulas (EK) Nr. 1784/2003 piemērošanai attiecībā uz importa un eksporta režīmu dzīvnieku barības maisījumiem uz labības bāzes un groza Regulu (EK) Nr. 1162/95 par sīki izstrādātiem noteikumiem ievešanas un izvešanas atļauju režīma piemērošanai labības un rīsu nozarē (2), 2. pantā ir izstrādāti īpaši kritēriji, kas jāņem vērā, aprēķinot šīs kompensācijas.

| (3) | Šaja aprēķinā jāņem vērā arī labības produktu sastāvs. Vienkāršošanas nolūkā kompensācija jāizmaksā par divām “labības produktu” kategorijām, tas ir, kukurūzu, t.i., graudaugu, kas tiek visplašāk izmantoti eksportētu kombinēto pārtikas produktu un produktu uz kukurūzas bāzes ražošanai, no vienas puses, kā arī par “citiem graudaugiem”, no otras puses, kas ir iekļaujami labības produkti, izņemot kukurūzu un produktus uz kukurūzas bāzes. Kompensācija jāpiešķir par labības produktu daudzumu, ko satur dzīvniekiem paredzētie barības maisījumi. |
| --- | --- |

(3)

Šaja aprēķinā jāņem vērā arī labības produktu sastāvs. Vienkāršošanas nolūkā kompensācija jāizmaksā par divām “labības produktu” kategorijām, tas ir, kukurūzu, t.i., graudaugu, kas tiek visplašāk izmantoti eksportētu kombinēto pārtikas produktu un produktu uz kukurūzas bāzes ražošanai, no vienas puses, kā arī par “citiem graudaugiem”, no otras puses, kas ir iekļaujami labības produkti, izņemot kukurūzu un produktus uz kukurūzas bāzes. Kompensācija jāpiešķir par labības produktu daudzumu, ko satur dzīvniekiem paredzētie barības maisījumi.

| (4) | Turklāt kompensācijas noteikšanā jāņem vērā arī iespējas šo produktu pārdošanai pasaules tirgū, nepieciešamība izvairīties no traucējumiem Kopienas tirgū un eksporta ekonomiskais aspekts. |
| --- | --- |

(4)

Turklāt kompensācijas noteikšanā jāņem vērā arī iespējas šo produktu pārdošanai pasaules tirgū, nepieciešamība izvairīties no traucējumiem Kopienas tirgū un eksporta ekonomiskais aspekts.

| (5) | Pašreizējā situācija labības tirgū, un jo īpaši apgādes perspektīvas, liek šobrīd atcelt eksporta kompensācijas. |
| --- | --- |

(5)

Pašreizējā situācija labības tirgū, un jo īpaši apgādes perspektīvas, liek šobrīd atcelt eksporta kompensācijas.

| (6) | Labības pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā, |
| --- | --- |

(6)

Labības pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Eksporta kompensācijas par barības maisījumiem, ko aptver Regula (EK) Nr. 1784/2003 un uz ko attiecas Regula (EK) Nr. 1517/95, nosaka saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2007. gada 27. jūlijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 26. jūlijā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1154/2005 (OV L 187, 19.7.2005., 11. lpp.).

1

(2)  OV L 147, 30.6.1995., 51. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Komisijas 2007. gada 26. jūlija Regulai, ar ko nosaka eksporta kompensācijas par barības maisījumiem uz labības bāzes

Produktu kodi par ko var saņemt eksporta kompensāciju:

| | 2309 10 11 9000, |
| --- | --- |

2309 10 11 9000,

| | 2309 10 13 9000, |
| --- | --- |

2309 10 13 9000,

| | 2309 10 31 9000, |
| --- | --- |

2309 10 31 9000,

| | 2309 10 33 9000, |
| --- | --- |

2309 10 33 9000,

| | 2309 10 51 9000, |
| --- | --- |

2309 10 51 9000,

| | 2309 10 53 9000, |
| --- | --- |

2309 10 53 9000,

| | 2309 90 31 9000, |
| --- | --- |

2309 90 31 9000,

| | 2309 90 33 9000, |
| --- | --- |

2309 90 33 9000,

| | 2309 90 41 9000, |
| --- | --- |

2309 90 41 9000,

| | 2309 90 43 9000, |
| --- | --- |

2309 90 43 9000,

| | 2309 90 51 9000, |
| --- | --- |

2309 90 51 9000,

| | 2309 90 53 9000. |
| --- | --- |

2309 90 53 9000.

| Labības produkti | Galamērķis | Mērvienība | Kompensāciju summa |
| --- | --- | --- | --- |
| Kukurūza un produkti uz kukurūzas bāzes:
  KN kodi 0709 90 60, 0712 90 19, 1005, 1102 20, 1103 13, 1103 29 40, 1104 19 50, 1104 23, 1904 10 10 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| Labības produkti, izņemot kukurūzu un produktus uz kukurūzas bāzes | C10 | EUR/t | 0,00 |
| N.B.: Produktu kodi, kā arī “A” sērijas galamērķu kodi, ir grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).







  C10 | : | Visi galamērķi. |

Labības produkti

Galamērķis

Mērvienība

Kompensāciju summa

Kukurūza un produkti uz kukurūzas bāzes:

KN kodi 0709 90 60, 0712 90 19, 1005, 1102 20, 1103 13, 1103 29 40, 1104 19 50, 1104 23, 1904 10 10

C10

EUR/t

0,00

Labības produkti, izņemot kukurūzu un produktus uz kukurūzas bāzes

C10

EUR/t

0,00

N.B.: Produktu kodi, kā arī “A” sērijas galamērķu kodi, ir grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).

C10

:

Visi galamērķi.

---

| 27.7.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 195/24 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 195/24

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 891/2007

(2007. gada 26. jūlijs),

ar ko nosaka ražošanas kompensācijas labības nozarēs

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopējās organizācijas izveidi (1), un jo īpaši tās 8. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Regulā (EEK) Nr. 1722/93 (1993. gada 30. jūnijs) izstrādāti detalizēti noteikumi Komisijas Regulu (EEK) Nr. 1766/92 un (EEK) Nr. 1418/76 piemērošanai ražošanas kompensācijas piešķiršanai labības un rīsu nozarēs (2), lai atbilstoši noteiktu kompensāciju režīma apstākļus. Aprēķina pamats norādīts šīs regulas 3. pantā. Tādējādi aprēķinātā kompensācija, kas nepieciešamības gadījumā diferencēta kartupeļu cietei, jānosaka reizi mēnesī, un to var grozīt, ja ievērojami mainās kukurūzas un/vai kviešu cenas. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Regulā (EEK) Nr. 1722/93 (1993. gada 30. jūnijs) izstrādāti detalizēti noteikumi Komisijas Regulu (EEK) Nr. 1766/92 un (EEK) Nr. 1418/76 piemērošanai ražošanas kompensācijas piešķiršanai labības un rīsu nozarēs (2), lai atbilstoši noteiktu kompensāciju režīma apstākļus. Aprēķina pamats norādīts šīs regulas 3. pantā. Tādējādi aprēķinātā kompensācija, kas nepieciešamības gadījumā diferencēta kartupeļu cietei, jānosaka reizi mēnesī, un to var grozīt, ja ievērojami mainās kukurūzas un/vai kviešu cenas.

| (2) | Šajā regulā noteiktajām ražošanas kompensācijām jāpiemēro Regulas (EEK) Nr. 1722/93 II pielikumā norādītie koeficienti, lai noteiktu precīzu maksājamo summu. |
| --- | --- |

(2)

Šajā regulā noteiktajām ražošanas kompensācijām jāpiemēro Regulas (EEK) Nr. 1722/93 II pielikumā norādītie koeficienti, lai noteiktu precīzu maksājamo summu.

| (3) | Labības pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā, |
| --- | --- |

(3)

Labības pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ražošanas kompensācija, kas izteikta par tonnu kukurūzas, kviešu, miežu, auzu, kartupeļu, rīsu vai šķeltu rīsu cietes un ir minēta Regulas (EEK) Nr. 1722/93 ir noteikta šāda:

| a) | EUR/t 0,00 kukurūzas, kviešu, miežu un auzu cietei; |
| --- | --- |

a)

EUR/t 0,00 kukurūzas, kviešu, miežu un auzu cietei;

| b) | EUR/t 0,00 kartupeļu cietei. |
| --- | --- |

b)

EUR/t 0,00 kartupeļu cietei.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2007. gada 27. jūlijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 26. jūlija

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1154/2005 (OV L 187, 19.7.2005, 11. lpp.).

1

(2)  OV L 159, 1.7.1993., 112. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1950/2005 (OV L 312, 29.11.2005., 18. lpp.).

2

---

| 27.7.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 195/25 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 195/25

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 892/2007

(2007. gada 26. jūlijs)

par rīsu ievešanas atļauju izsniegšanu saskaņā ar tarifu kvotām, kas ar Regulu (EK) Nr. 327/98 atvērtas 2007. gada jūlija apakšperiodam

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1785/2003 par rīsu tirgus kopīgo organizāciju (1),

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 31. augusta Regulu (EK) Nr. 1301/2006, ar ko nosaka kopīgus noteikumus lauksaimniecības produktu importa tarifu kvotu administrēšanai, izmantojot ievešanas atļauju sistēmu (2), un jo īpaši tās 7. panta 2. punktu,

ņemot vērā Komisijas 1998. gada 10. februāra Regulu (EK) Nr. 327/98, ar ko atver konkrētas tarifa kvotas rīsu un šķelto rīsu importam, kā arī paredz šo kvotu pārvaldību (3), un jo īpaši tās 5. panta pirmo daļu,

tā kā:

| (1) | Ar Regulu (EK) Nr. 327/98 atvēra noteiktas tarifa kvotas rīsu un šķelto rīsu importam, kā arī paredzēja šo kvotu pārvaldību atkarībā no izcelsmes valsts un kvotas apakšperioda saskaņā ar minētās regulas IX pielikumu. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (EK) Nr. 327/98 atvēra noteiktas tarifa kvotas rīsu un šķelto rīsu importam, kā arī paredzēja šo kvotu pārvaldību atkarībā no izcelsmes valsts un kvotas apakšperioda saskaņā ar minētās regulas IX pielikumu.

| (2) | Jūlija apakšperiods ir trešais apakšperiods Regulas (EK) Nr. 327/98 1. panta 1. punkta a) apakšpunktā norādītajai kvotai un otrais apakšperiods minētā punkta b), c) un d) apakšpunktā norādītajām kvotām. |
| --- | --- |

(2)

Jūlija apakšperiods ir trešais apakšperiods Regulas (EK) Nr. 327/98 1. panta 1. punkta a) apakšpunktā norādītajai kvotai un otrais apakšperiods minētā punkta b), c) un d) apakšpunktā norādītajām kvotām.

| (3) | No paziņojuma, kas sniegts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 327/98 8. panta a) punktu, izriet, ka atbilstīgi minētās regulas 4. panta 1. punktam 2007. gada jūlija pirmo desmit darbdienu laikā iesniegtajos pieteikumos par kvotām ar numuriem 09.4154, 09.4116 un 09.4166 norādītais daudzums pārsniedz pieejamo daudzumu. Tāpēc ievešanas atļaujas par attiecīgajām kvotām pieprasītajiem daudzumiem jāizsniedz, piemērojot piešķīruma koeficientu. |
| --- | --- |

(3)

No paziņojuma, kas sniegts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 327/98 8. panta a) punktu, izriet, ka atbilstīgi minētās regulas 4. panta 1. punktam 2007. gada jūlija pirmo desmit darbdienu laikā iesniegtajos pieteikumos par kvotām ar numuriem 09.4154, 09.4116 un 09.4166 norādītais daudzums pārsniedz pieejamo daudzumu. Tāpēc ievešanas atļaujas par attiecīgajām kvotām pieprasītajiem daudzumiem jāizsniedz, piemērojot piešķīruma koeficientu.

| (4) | Turklāt no minētā paziņojuma izriet, ka atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 327/98 4. panta 1. punktam 2007. gada jūlija pirmo desmit darbdienu laikā iesniegtajos pieteikumos par kvotām ar numuriem 09.4127, 09.4128, 09.4129, 09.4149, 09.4150, 09.4152 un 09.4153 norādītais daudzums ir mazāks par pieejamo daudzumu. |
| --- | --- |

(4)

Turklāt no minētā paziņojuma izriet, ka atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 327/98 4. panta 1. punktam 2007. gada jūlija pirmo desmit darbdienu laikā iesniegtajos pieteikumos par kvotām ar numuriem 09.4127, 09.4128, 09.4129, 09.4149, 09.4150, 09.4152 un 09.4153 norādītais daudzums ir mazāks par pieejamo daudzumu.

| (5) | Tādēļ ir lietderīgi kvotām, kuru numuri ir 09.4127, 09.4128, 09.4129, 09.4130, 09.4148, 09.4112, 09.4116, 09.4117, 09.4118, 09.4119 un 09.4166, atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 327/98 5. panta pirmajai daļai noteikt kopējos daudzumus, kas būs pieejami nākamajā kvotas apakšperiodā, |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ ir lietderīgi kvotām, kuru numuri ir 09.4127, 09.4128, 09.4129, 09.4130, 09.4148, 09.4112, 09.4116, 09.4117, 09.4118, 09.4119 un 09.4166, atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 327/98 5. panta pirmajai daļai noteikt kopējos daudzumus, kas būs pieejami nākamajā kvotas apakšperiodā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Izsniedzot rīsu ievešanas atļaujas atbilstoši pieteikumiem, kas 2007. gada jūlija pirmo desmit darbdienu laikā iesniegti par Regulā (EK) Nr. 327/98 minētajām kvotām ar numuriem 09.4154, 09.4116 un 09.4166, pieprasītajiem daudzumiem piemēro šīs regulas pielikumā noteiktos piešķīruma koeficientus.

2.   Šīs regulas pielikumā ir noteikti kopējie daudzumi, kas būs pieejami saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 327/98 nākamajam kvotas apakšperiodam paredzētajām kvotām, kuru numuri ir 09.4127, 09.4128, 09.4129, 09.4130, 09.4148, 09.4112, 09.4116, 09.4117, 09.4118, 09.4119 un 09.4166.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 26. jūlijā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 96. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 797/2006 (OV L 144, 31.5.2006., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 238, 1.9.2006., 13. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 289/2007 (OV L 78, 17.3.2007., 17. lpp.).

2

(3)  OV L 37, 11.2.1998., 5. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2019/2006 (OV L 384, 29.12.2006., 48. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

2007. gada jūlija apakšperiodā piešķiramie daudzumi un nākamajā apakšperiodā pieejamie daudzumi saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 327/98:

a)   Regulas (EK) Nr. 327/98 1. panta 1. punkta a) apakšpunktā paredzētā kvota pilnīgi vai daļēji slīpētiem rīsiem ar KN kodu 1006 30:

| Izcelsme | Kārtas Nr. | Piešķīruma koeficients 2007. gada jūlija kvotas apakšperiodā | 2007. gada septembra kvotas apakšperiodā pieejamie kopējie daudzumi
  (kg) |
| --- | --- | --- | --- |
| Amerikas Savienotās Valstis | 09.4127 | — (2) | 19 578 285 |
| Taizeme | 09.4128 | — (2) | 1 233 332 |
| Austrālija | 09.4129 | — (2) | 305 500 |
| Cita izcelsme | 09.4130 | — (3) | 7 319 |

Izcelsme

Kārtas Nr.

Piešķīruma koeficients 2007. gada jūlija kvotas apakšperiodā

2007. gada septembra kvotas apakšperiodā pieejamie kopējie daudzumi

(kg)

Amerikas Savienotās Valstis

09.4127

— (2)

19 578 285

Taizeme

09.4128

— (2)

1 233 332

Austrālija

09.4129

— (2)

305 500

Cita izcelsme

09.4130

— (3)

7 319

b)   Regulas (EK) Nr. 327/98 1. panta 1. punkta b) apakšpunktā paredzētā kvota lobītiem rīsiem ar KN kodu 1006 20:

| Izcelsme | Kārtas Nr. | Piešķīruma koeficients 2007. gada jūlija kvotas apakšperiodā | 2007. gada oktobra kvotas apakšperiodā pieejamie kopējie daudzumi
  (kg) |
| --- | --- | --- | --- |
| Visas valstis | 09.4148 | — (3) | 60 728 |

Izcelsme

Kārtas Nr.

Piešķīruma koeficients 2007. gada jūlija kvotas apakšperiodā

2007. gada oktobra kvotas apakšperiodā pieejamie kopējie daudzumi

(kg)

Visas valstis

09.4148

— (3)

60 728

c)   Regulas (EK) Nr. 327/98 1. panta 1. punkta c) apakšpunktā paredzētā kvota šķeltiem rīsiem ar KN kodu 1006 40:

| Izcelsme | Kārtas Nr. | Piešķīruma koeficients 2007. gada jūlija kvotas apakšperiodā |
| --- | --- | --- |
| Taizeme | 09.4149 | — (2) |
| Austrālija | 09.4150 | — (1) |
| Gajāna | 09.4152 | — (1) |
| Amerikas Savienotās Valstis | 09.4153 | — (2) |
| Cita izcelsme | 09.4154 | 1,809392 % |

Izcelsme

Kārtas Nr.

Piešķīruma koeficients 2007. gada jūlija kvotas apakšperiodā

Taizeme

09.4149

— (2)

Austrālija

09.4150

— (1)

Gajāna

09.4152

— (1)

Amerikas Savienotās Valstis

09.4153

— (2)

Cita izcelsme

09.4154

1,809392 %

d)   Regulas (EK) Nr. 327/98 1. panta 1. punkta d) apakšpunktā paredzētā kvota pilnīgi vai daļēji slīpētiem rīsiem ar KN kodu 1006 30:

| Izcelsme | Kārtas Nr. | Piešķīruma koeficients 2007. gada jūlija kvotas apakšperiodā | 2007. gada septembra kvotas apakšperiodā pieejamie kopējie daudzumi
  (kg) |
| --- | --- | --- | --- |
| Taizeme | 09.4112 | — (3) | 7 344 |
| Amerikas Savienotās Valstis | 09.4116 | 3,329173 % | 0 |
| Indija | 09.4117 | — (3) | 36 522 |
| Pakistāna | 09.4118 | — (3) | 4 521 |
| Cita izcelsme | 09.4119 | — (3) | 58 099 |
| Visas valstis | 09.4166 | 1,218315 % | 0 |

Izcelsme

Kārtas Nr.

Piešķīruma koeficients 2007. gada jūlija kvotas apakšperiodā

2007. gada septembra kvotas apakšperiodā pieejamie kopējie daudzumi

(kg)

Taizeme

09.4112

— (3)

7 344

Amerikas Savienotās Valstis

09.4116

3,329173 %

0

Indija

09.4117

— (3)

36 522

Pakistāna

09.4118

— (3)

4 521

Cita izcelsme

09.4119

— (3)

58 099

Visas valstis

09.4166

1,218315 %

0

---

(1)  Šim kvotas apakšperiodam nepiemēro piešķīruma koeficientu, jo Komisijai nav iesniegts neviens atļaujas pieteikums.

(2)  Šim kvotas apakšperiodam nepiemēro piešķīruma koeficientu, jo pieprasītie daudzumi ir mazāki par vai vienādi ar pieejamajiem daudzumiem.

(3)  Šim apakšperiodam pieejamais daudzums ir izsmelts.

---

DIREKTĪVAS

| 27.7.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 195/29 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 195/29

---

KOMISIJAS DIREKTĪVA 2007/48/EK

(2007. gada 26. jūlijs),

ar ko groza Direktīvu 2003/90/EK, ar ko nosaka īstenošanas pasākumus Padomes Direktīvas 2002/53/EK 7. pantā attiecībā uz obligāti pārbaudāmajām pazīmēm un obligātajiem konkrētu lauksaimniecības augu sugu pārbaudes nosacījumiem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 13. jūnija Direktīvu 2002/53/EK par lauksaimniecības augu sugu šķirņu kopējo katalogu (1), un jo īpaši tās 7. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Direktīvu 2003/90/EK (2) pieņēma, lai nodrošinātu, ka dalībvalstu katalogos iekļautās šķirnes atbilst Kopienas Augu šķirņu biroja (CPVO) noteiktajām vadlīnijām par raksturīgākajām pazīmēm, kas obligāti jāaptver dažādu sugu pārbaudēs, kā arī prasību minimumu pārbaužu veikšanai, tiklīdz šādas vadlīnijas tiks noteiktas. Direktīvā paredzēts, ka citām šķirnēm piemērojamas Starptautiskās Jaunu augu šķirņu aizsardzības savienības (UPOV) vadlīnijas. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Direktīvu 2003/90/EK (2) pieņēma, lai nodrošinātu, ka dalībvalstu katalogos iekļautās šķirnes atbilst Kopienas Augu šķirņu biroja (CPVO) noteiktajām vadlīnijām par raksturīgākajām pazīmēm, kas obligāti jāaptver dažādu sugu pārbaudēs, kā arī prasību minimumu pārbaužu veikšanai, tiklīdz šādas vadlīnijas tiks noteiktas. Direktīvā paredzēts, ka citām šķirnēm piemērojamas Starptautiskās Jaunu augu šķirņu aizsardzības savienības (UPOV) vadlīnijas.

| (2) | CPVO un UPOV ir izstrādājusi turpmākas vadlīnijas vairākām citām šķirnēm vai atjauninājusi spēkā esošās vadlīnijas. |
| --- | --- |

(2)

CPVO un UPOV ir izstrādājusi turpmākas vadlīnijas vairākām citām šķirnēm vai atjauninājusi spēkā esošās vadlīnijas.

| (3) | Tāpēc attiecīgi jāgroza Direktīva 2003/90/EK. |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc attiecīgi jāgroza Direktīva 2003/90/EK.

| (4) | Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības, dārzkopības un mežsaimniecības sēklu un pavairošanas materiāla pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības, dārzkopības un mežsaimniecības sēklu un pavairošanas materiāla pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Direktīvas 2003/90/EK I un II pielikumu aizstāj ar šīs direktīvas pielikuma tekstu.

2. pants

Dalībvalstis var pieņemt lēmumu līdz 2007. gada 1. novembrim sāktajām pārbaudēm piemērot Direktīvu 2003/90/EK tajā redakcijā, ko piemēroja, pirms tika izdarīti grozījumi ar šo direktīvu.

3. pants

Dalībvalstis vēlākais līdz 2007. gada 31. oktobrim pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis tūlīt dara zināmus Komisijai minēto noteikumu tekstus, kā arī minēto noteikumu un šīs direktīvas atbilstības tabulu.

Dalībvalstis piemēro minētos tiesību aktus no 2007. gada 1. novembra.

Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.

4. pants

Šī direktīva stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

5. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Briselē, 2007. gada 26. jūlijā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Markos KYPRIANOU

---

(1)  OV L 193, 20.7.2002., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 (OV L 268, 18.10.2003., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 254, 8.10.2003., 7. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2005/91/EK (OV L 331, 17.12.2005., 24. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

I PIELIKUMS

Direktīvas 1. panta 2. punkta a) apakšpunktā minēto sugu saraksts, kurām jāatbilst CPVO pārbaužu protokoliem

| Kopējā katalogā minētās šķirnes | CPVO protokols |
| --- | --- |
| Lauka zirņi | Zirņi, TP 7/1, 6.11.2003. |
| Rapsis | Eļļas rapsis, TP 36/1, 25.3.2004. |
| Saulgriezes | Saulgriezes, TP 81/1, 31.10.2002. |
| Auzas | Auzas, TP 20/1, 6.11.2003. |
| Mieži | Mieži, TP 19/2, 6.11.2003. |
| Rīsi | Rīsi, TP 16/1, 18.11.2004. |
| Rudzi | Rudzi, TP 58/1, 31.10.2002. |
| Tritikāle | Tritikāle, TP 121/2, 22.1.2007. |
| Kvieši | Kvieši, TP 3/3, 6.11.2003. |
| Cietie kvieši | Cietie kvieši, TP 120/2, 6.11.2003. |
| Kukurūza | Kukurūza, TP 2/2, 15.11.2001. |
| Kartupeļi | Kartupeļi, TP 23/2, 1.12.2005. |
| Šķiedras lini, eļļas lini | Šķiedras lini, eļļas lini, TP 57/1, 21.3.2007. |

Kopējā katalogā minētās šķirnes

CPVO protokols

Lauka zirņi

Zirņi, TP 7/1, 6.11.2003.

Rapsis

Eļļas rapsis, TP 36/1, 25.3.2004.

Saulgriezes

Saulgriezes, TP 81/1, 31.10.2002.

Auzas

Auzas, TP 20/1, 6.11.2003.

Mieži

Mieži, TP 19/2, 6.11.2003.

Rīsi

Rīsi, TP 16/1, 18.11.2004.

Rudzi

Rudzi, TP 58/1, 31.10.2002.

Tritikāle

Tritikāle, TP 121/2, 22.1.2007.

Kvieši

Kvieši, TP 3/3, 6.11.2003.

Cietie kvieši

Cietie kvieši, TP 120/2, 6.11.2003.

Kukurūza

Kukurūza, TP 2/2, 15.11.2001.

Kartupeļi

Kartupeļi, TP 23/2, 1.12.2005.

Šķiedras lini, eļļas lini

Šķiedras lini, eļļas lini, TP 57/1, 21.3.2007.

Šie protokoli ir publicēti CPVO tīmekļa vietnē (www.cpvo.europa.eu).

II PIELIKUMS

Direktīvas 1. panta 2. punkta b) apakšpunktā minēto sugu saraksts, kurām jāatbilst UPOV pārbaužu vadlīnijām

| Kopējā katalogā minētās šķirnes | UPOV vadlīnijas |
| --- | --- |
| Lopbarības bietes | Lopbarības bietes, vadlīnijas TG/150/3, 4.11.1994. |
| Suņu smilga | Smilgas, vadlīnijas TG/30/6, 12.10.1990. |
| Lielā smilga | Smilgas, vadlīnijas TG/30/6, 12.10.1990. |
| Ložņu smilga | Smilgas, vadlīnijas TG/30/6, 12.10.1990. |
| Parastā smilga | Smilgas, vadlīnijas TG/30/6, 12.10.1990. |
| Akotu lāčauza | Akotu lāčauzas, vadlīnijas TG/180/3, 4.4.2001. |
| Sitkas lāčauza | Sitkas lāčauzas, vadlīnijas TG/180/3, 4.4.2001. |
| Kamolzāle | Kamolzāles, vadlīnijas TG/31/8, 17.4.2002. |
| Niedru auzene | Niedru auzenes, vadlīnijas TG/39/8, 17.4.2002. |
| Aitu auzene | Aitu auzenes, vadlīnijas TG/67/5, 5.4.2006. |
| Pļavas auzene | Pļavas auzenes, vadlīnijas TG/39/8, 17.4.2002. |
| Sarkanā auzene | Sarkanās auzenes, vadlīnijas TG/67/5, 5.4.2006. |
| Daudzziedu airene | Airenes, vadlīnijas TG/4/8, 5.4.2006. |
| Ganību airene | Airenes, vadlīnijas TG/4/8, 5.4.2006. |
| Hibrīdairene | Airenes, vadlīnijas TG/4/8, 5.4.2006. |
| Timotiņš | Timotiņi, vadlīnijas TG/34/6, 7.11.1984. |
| Pļavas skarene | Pļavas skarenes, vadlīnijas TG/33/6, 12.10.1990. |
| Baltā lupīna | Baltās lupīnas, vadlīnijas TG/66/4, 31.3.2004. |
| Šaurlapu lupīna | Šaurlapu lupīnas, vadlīnijas TG/66/4, 31.3.2004. |
| Dzeltenā lupīna | Dzeltenās lupīnas, vadlīnijas TG/66/4, 31.3.2004. |
| Sējas lucerna | Sējas lucernas, vadlīnijas TG/6/5, 6.4.2005. |
| Sarkanais āboliņš | Sarkanais āboliņš, vadlīnijas TG/5/7, 4.4.2001. |
| Baltais āboliņš | Baltais āboliņš, vadlīnijas TG/38/7, 9.4.2003. |
| Lauka pupa | Lauka pupas, vadlīnijas TG/8/6, 17.4.2002. |
| Sējas vīķi | Sējas vīķi, vadlīnijas TG/32/6, 21.10.1988. |
| Kāļi | Kāļi, vadlīnijas TG/89/6, 4.4.2001. |
| Lopbarības rutki | Lopbarības rutki, vadlīnijas TG/178/3, 4.4.2001. |
| Zemesrieksti | Zemesrieksti, vadlīnijas TG/93/3, 13.11.1985. |
| Ripsis | Ripši, vadlīnijas TG/185/3, 17.4.2002. |
| Saflors | Saflors, vadlīnijas TG/134/3, 12.10.1990. |
| Kokvilna | Kokvilna, vadlīnijas TG/88/6, 4.4.2001. |
| Opija magone | Magones, vadlīnijas TG/166/3, 24.3.1999. |
| Baltās sinepes | Baltās sinepes, vadlīnijas TG/179/3, 4.4.2001. |
| Sojas pupas | Sojas pupas, vadlīnijas TG/80/6, 1.4.1998. |
| Sorgo | Sorgo, vadlīnijas TG/122/3, 6.10.1989. |

Kopējā katalogā minētās šķirnes

UPOV vadlīnijas

Lopbarības bietes

Lopbarības bietes, vadlīnijas TG/150/3, 4.11.1994.

Suņu smilga

Smilgas, vadlīnijas TG/30/6, 12.10.1990.

Lielā smilga

Smilgas, vadlīnijas TG/30/6, 12.10.1990.

Ložņu smilga

Smilgas, vadlīnijas TG/30/6, 12.10.1990.

Parastā smilga

Smilgas, vadlīnijas TG/30/6, 12.10.1990.

Akotu lāčauza

Akotu lāčauzas, vadlīnijas TG/180/3, 4.4.2001.

Sitkas lāčauza

Sitkas lāčauzas, vadlīnijas TG/180/3, 4.4.2001.

Kamolzāle

Kamolzāles, vadlīnijas TG/31/8, 17.4.2002.

Niedru auzene

Niedru auzenes, vadlīnijas TG/39/8, 17.4.2002.

Aitu auzene

Aitu auzenes, vadlīnijas TG/67/5, 5.4.2006.

Pļavas auzene

Pļavas auzenes, vadlīnijas TG/39/8, 17.4.2002.

Sarkanā auzene

Sarkanās auzenes, vadlīnijas TG/67/5, 5.4.2006.

Daudzziedu airene

Airenes, vadlīnijas TG/4/8, 5.4.2006.

Ganību airene

Airenes, vadlīnijas TG/4/8, 5.4.2006.

Hibrīdairene

Airenes, vadlīnijas TG/4/8, 5.4.2006.

Timotiņš

Timotiņi, vadlīnijas TG/34/6, 7.11.1984.

Pļavas skarene

Pļavas skarenes, vadlīnijas TG/33/6, 12.10.1990.

Baltā lupīna

Baltās lupīnas, vadlīnijas TG/66/4, 31.3.2004.

Šaurlapu lupīna

Šaurlapu lupīnas, vadlīnijas TG/66/4, 31.3.2004.

Dzeltenā lupīna

Dzeltenās lupīnas, vadlīnijas TG/66/4, 31.3.2004.

Sējas lucerna

Sējas lucernas, vadlīnijas TG/6/5, 6.4.2005.

Sarkanais āboliņš

Sarkanais āboliņš, vadlīnijas TG/5/7, 4.4.2001.

Baltais āboliņš

Baltais āboliņš, vadlīnijas TG/38/7, 9.4.2003.

Lauka pupa

Lauka pupas, vadlīnijas TG/8/6, 17.4.2002.

Sējas vīķi

Sējas vīķi, vadlīnijas TG/32/6, 21.10.1988.

Kāļi

Kāļi, vadlīnijas TG/89/6, 4.4.2001.

Lopbarības rutki

Lopbarības rutki, vadlīnijas TG/178/3, 4.4.2001.

Zemesrieksti

Zemesrieksti, vadlīnijas TG/93/3, 13.11.1985.

Ripsis

Ripši, vadlīnijas TG/185/3, 17.4.2002.

Saflors

Saflors, vadlīnijas TG/134/3, 12.10.1990.

Kokvilna

Kokvilna, vadlīnijas TG/88/6, 4.4.2001.

Opija magone

Magones, vadlīnijas TG/166/3, 24.3.1999.

Baltās sinepes

Baltās sinepes, vadlīnijas TG/179/3, 4.4.2001.

Sojas pupas

Sojas pupas, vadlīnijas TG/80/6, 1.4.1998.

Sorgo

Sorgo, vadlīnijas TG/122/3, 6.10.1989.

Šīs vadlīnijas ir publicētas UPOV tīmekļa vietnē (www.upov.int).

---

| 27.7.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 195/33 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 195/33

---

KOMISIJAS DIREKTĪVA 2007/49/EK

(2007. gada 26. jūlijs),

ar ko groza Direktīvu 2003/91/EK, kurā izklāstīti īstenošanas noteikumi, ar ko piemēro 7. pantu Padomes Direktīvā 2002/55/EK attiecībā uz raksturīgajām pazīmēm, kas obligāti jāaptver pārbaudē, un obligātajiem nosacījumiem dažādu dārzeņu sugu šķirņu pārbaudei

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 13. jūnija Direktīvu 2002/55/EK par dārzeņu sēklu tirdzniecību (1) un jo īpaši tās 7. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Direktīvu 2003/91/EK (2) pieņēma, lai nodrošinātu, ka dalībvalstu katalogos iekļautās šķirnes atbilst Kopienas Augu šķirņu biroja (CPVO) noteiktajām vadlīnijām par raksturīgākajām pazīmēm, kas obligāti jāaptver dažādu sugu pārbaudēs, kā arī prasību minimumu pārbaužu veikšanai, tiklīdz šādas vadlīnijas tiks noteiktas. Direktīvā paredzēts, ka citām šķirnēm piemērojamas Starptautiskās jaunu augu šķirņu aizsardzības savienības (UPOV) vadlīnijas. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Direktīvu 2003/91/EK (2) pieņēma, lai nodrošinātu, ka dalībvalstu katalogos iekļautās šķirnes atbilst Kopienas Augu šķirņu biroja (CPVO) noteiktajām vadlīnijām par raksturīgākajām pazīmēm, kas obligāti jāaptver dažādu sugu pārbaudēs, kā arī prasību minimumu pārbaužu veikšanai, tiklīdz šādas vadlīnijas tiks noteiktas. Direktīvā paredzēts, ka citām šķirnēm piemērojamas Starptautiskās jaunu augu šķirņu aizsardzības savienības (UPOV) vadlīnijas.

| (2) | CPVO un UPOV ir izdevusi turpmākas vadlīnijas vairākām citām šķirnēm vai atjauninājusi spēkā esošās vadlīnijas. |
| --- | --- |

(2)

CPVO un UPOV ir izdevusi turpmākas vadlīnijas vairākām citām šķirnēm vai atjauninājusi spēkā esošās vadlīnijas.

| (3) | Tāpēc attiecīgi jāgroza Direktīva 2003/91/EK. |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc attiecīgi jāgroza Direktīva 2003/91/EK.

| (4) | Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības, dārzkopības un mežsaimniecības sēklu un pavairošanas materiāla pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības, dārzkopības un mežsaimniecības sēklu un pavairošanas materiāla pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Direktīvas 2003/91/EK I un II pielikumu aizstāj ar šīs direktīvas pielikuma tekstu.

2. pants

Dalībvalstis var pieņemt lēmumu līdz 2007. gada 1. novembrim sāktajām pārbaudēm piemērot Direktīvu 2003/91/EK tajā redakcijā, ko piemēroja, pirms tika izdarīti grozījumi ar šo direktīvu.

3. pants

Dalībvalstis vēlākais līdz 2007. gada 31. oktobrim pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis tūlīt dara zināmus Komisijai minēto noteikumu tekstus, kā arī minēto noteikumu un šīs direktīvas atbilstības tabulu.

Tās piemēro minētos noteikumus no 2007. gada 1. novembra.

Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu, vai šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.

4. pants

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

5. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Briselē, 2007. gada 26. jūlijā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Markos KYPRIANOU

---

(1)  OV L 193, 20.7.2002., 33. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2006/124/EK (OV L 339, 6.12.2006., 12. lpp.).

1

(2)  OV L 254, 8.10.2003., 11. lpp. Direktīva ir grozīta ar Direktīvu 2006/127/EK (OV L 343, 8.12.2006., 82. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

I PIELIKUMS

Direktīvas 1. panta 2. punkta a) apakšpunktā minēto sugu saraksts, kurām jāatbilst CPVO pārbaužu protokoliem

| Zinātniskais nosaukums | Parastais nosaukums | CPVO protokols |
| --- | --- | --- |
| Allium cepa L. (Cepa grupa) | Sīpoli | TP 46/1, 14.6.2005. |
| Allium cepa L. (Aggregatum grupa) | Šalotes | TP 46/1, 14.6.2005. |
| Allium porrum L. | Puravi | TP 85/1, 15.11.2001. |
| Allium sativum L. | Ķiploki | TP 162/1, 25.3.2004. |
| Asparagus officinalis L. | Sparģeļi | TP 130/1, 27.3.2002. |
| Brassica oleracea L. | Ziedkāposti | TP 45/1, 15.11.2001. |
| Brassica oleracea L. | Brokoļi | TP 151/2, 21.3.2007. |
| Brassica oleracea L. | Briseles kāposti | TP 54/2, 1.12.2005. |
| Brassica oleracea L. | Kolrābji | TP 65/1, 25.3.2004. |
| Brassica oleracea L. | Savojas kāposti, baltie galviņkāposti un sarkanie galviņkāposti | TP 48/2, 1.12.2005. |
| Capsicum annuum L. | Dārzeņpipari | TP 76/2, 21.3.2007. |
| Cichorium endivia L. | Krokaino un platlapu endīvijas | TP 118/2, 1.12.2005. |
| Cichorium intybus L. | Sakņu cigoriņi | TP 172/2, 1.12.2005. |
| Cichorium intybus L. | Vitlufa cigoriņi | TP 173/1, 25.3.2004. |
| Citrullus lanatus (Thunb.) Matsum. et Nakai | Arbūzi | TP 142/1, 21.3.2007. |
| Cucumis melo L. | Melones | TP 104/2, 21.3.2007. |
| Cucumis sativus L. | Gurķi un īsaugļu gurķi | TP 61/1, 27.3.2002. |
| Cucurbita pepo L. | Tumšzaļie kabači | TP 119/1, 25.3.2004. |
| Cynara cardunculus L. | Lapu artišoki | TP 184/1, 25.3.2004. |
| Daucus carota L. | Galda burkāni un lopbarības burkāni | TP 49/2, 1.12.2005. |
| Foeniculum vulgare Mill. | Fenheļi | TP 183/1, 25.3.2004. |
| Lactuca sativa L. | Dārza salāti | TP 13/3, 21.3.2007. |
| Lycopersicon esculentum Mill. | Tomāti | TP 44/3, 21.3.2007. |
| Petroselinum crispum (Mill.) Nyman ex A. W. Hill | Pētersīļi | TP 136/1, 21.3.2007. |
| Phaseolus coccineus L. | Daudzziedu pupiņas | TP 9/1, 21.3.2007. |
| Phaseolus vulgaris L. | Krūmu pupiņas un kāršu pupiņas | TP 12/2, 1.12.2005. |
| Pisum sativum L. (partim) | Šķautnainie zirņi, lobāmie zirņi, cukurzirņi | TP 7/1, 6.11.2003. |
| Raphanus sativus L. | Redīsi | TP 64/1, 27.3.2002. |
| Spinacia oleracea L. | Dārza spināti | TP 55/1, 27.3.2002. |
| Valerianella locusta (L.) Laterr. | Lauka salāti | TP 75/2, 21.3.2007. |
| Vicia faba L. (partim) | Dārza pupas | TP Broadbean/1, 25.3.2004. |
| Zea mays L. (partim) | Cukurkukurūza un plīsējkukurūza | TP 2/2, 15.11.2001. |

Zinātniskais nosaukums

Parastais nosaukums

CPVO protokols

Allium cepa L. (Cepa grupa)

Sīpoli

TP 46/1, 14.6.2005.

Allium cepa L. (Aggregatum grupa)

Šalotes

TP 46/1, 14.6.2005.

Allium porrum L.

Puravi

TP 85/1, 15.11.2001.

Allium sativum L.

Ķiploki

TP 162/1, 25.3.2004.

Asparagus officinalis L.

Sparģeļi

TP 130/1, 27.3.2002.

Brassica oleracea L.

Ziedkāposti

TP 45/1, 15.11.2001.

Brassica oleracea L.

Brokoļi

TP 151/2, 21.3.2007.

Brassica oleracea L.

Briseles kāposti

TP 54/2, 1.12.2005.

Brassica oleracea L.

Kolrābji

TP 65/1, 25.3.2004.

Brassica oleracea L.

Savojas kāposti, baltie galviņkāposti un sarkanie galviņkāposti

TP 48/2, 1.12.2005.

Capsicum annuum L.

Dārzeņpipari

TP 76/2, 21.3.2007.

Cichorium endivia L.

Krokaino un platlapu endīvijas

TP 118/2, 1.12.2005.

Cichorium intybus L.

Sakņu cigoriņi

TP 172/2, 1.12.2005.

Cichorium intybus L.

Vitlufa cigoriņi

TP 173/1, 25.3.2004.

Citrullus lanatus (Thunb.) Matsum. et Nakai

Arbūzi

TP 142/1, 21.3.2007.

Cucumis melo L.

Melones

TP 104/2, 21.3.2007.

Cucumis sativus L.

Gurķi un īsaugļu gurķi

TP 61/1, 27.3.2002.

Cucurbita pepo L.

Tumšzaļie kabači

TP 119/1, 25.3.2004.

Cynara cardunculus L.

Lapu artišoki

TP 184/1, 25.3.2004.

Daucus carota L.

Galda burkāni un lopbarības burkāni

TP 49/2, 1.12.2005.

Foeniculum vulgare Mill.

Fenheļi

TP 183/1, 25.3.2004.

Lactuca sativa L.

Dārza salāti

TP 13/3, 21.3.2007.

Lycopersicon esculentum Mill.

Tomāti

TP 44/3, 21.3.2007.

Petroselinum crispum (Mill.) Nyman ex A. W. Hill

Pētersīļi

TP 136/1, 21.3.2007.

Phaseolus coccineus L.

Daudzziedu pupiņas

TP 9/1, 21.3.2007.

Phaseolus vulgaris L.

Krūmu pupiņas un kāršu pupiņas

TP 12/2, 1.12.2005.

Pisum sativum L. (partim)

Šķautnainie zirņi, lobāmie zirņi, cukurzirņi

TP 7/1, 6.11.2003.

Raphanus sativus L.

Redīsi

TP 64/1, 27.3.2002.

Spinacia oleracea L.

Dārza spināti

TP 55/1, 27.3.2002.

Valerianella locusta (L.) Laterr.

Lauka salāti

TP 75/2, 21.3.2007.

Vicia faba L. (partim)

Dārza pupas

TP Broadbean/1, 25.3.2004.

Zea mays L. (partim)

Cukurkukurūza un plīsējkukurūza

TP 2/2, 15.11.2001.

Šie protokoli ir publicēti CPVO tīmekļa vietnē (www.cpvo.europa.eu).

II PIELIKUMS

Direktīvas 1. panta 2. punkta b) apakšpunktā minēto sugu saraksts, kurām jāatbilst UPOV pārbaužu vadlīnijām

| Zinātniskais nosaukums | Parastais nosaukums | UPOV vadlīnijas |
| --- | --- | --- |
| Allium fistulosum L. | Lielloku sīpoli | TG/161/3, 1.4.1998. |
| Allium schoenoprasum L. | Maurloki | TG/198/1, 9.4.2003. |
| Apium graveolens L. | Selerijas | TG/82/4, 17.4.2002. |
| Apium graveolens L. | Sakņu selerijas | TG/74/4, labojumi 17.4.2002. un 5.4.2006. |
| Beta vulgaris L. | Mangoldi vai lapu bietes | TG/106/4, 31.3.2004. |
| Beta vulgaris L. | Bietes, ieskaitot Čeltenhamas bietes | TG/60/6, 18.10.1996. |
| Brassica oleracea L. | Virziņkāposti | TG/90/6, 31.3.2004. |
| Brassica rapa L. | Ķīnas kāposti | TG/105/4, 9.4.2003. |
| Brassica rapa L. | Rāceņi | TG/37/10, 4.4.2001. |
| Cichorium intybus L. | Liellapu cigoriņi vai itāļu cigoriņi | TG/154/3, 18.10.1996. |
| Cucurbita maxima Duchesne | Lielaugļu ķirbji | TG/155/4, 14.3.2007. |
| Raphanus sativus L. | Rutki | TG/63/6, 24.3.1999. |
| Rheum rhabarbarum L. | Rabarberi | TG/62/6, 24.3.1999. |
| Scorzonera hispanica L. | Melnās saknes | TG/116/3, 21.10.1988. |
| Solanum melongena L. | Baklažāni | TG/117/4, 17.4.2002. |

Zinātniskais nosaukums

Parastais nosaukums

UPOV vadlīnijas

Allium fistulosum L.

Lielloku sīpoli

TG/161/3, 1.4.1998.

Allium schoenoprasum L.

Maurloki

TG/198/1, 9.4.2003.

Apium graveolens L.

Selerijas

TG/82/4, 17.4.2002.

Apium graveolens L.

Sakņu selerijas

TG/74/4, labojumi 17.4.2002. un 5.4.2006.

Beta vulgaris L.

Mangoldi vai lapu bietes

TG/106/4, 31.3.2004.

Beta vulgaris L.

Bietes, ieskaitot Čeltenhamas bietes

TG/60/6, 18.10.1996.

Brassica oleracea L.

Virziņkāposti

TG/90/6, 31.3.2004.

Brassica rapa L.

Ķīnas kāposti

TG/105/4, 9.4.2003.

Brassica rapa L.

Rāceņi

TG/37/10, 4.4.2001.

Cichorium intybus L.

Liellapu cigoriņi vai itāļu cigoriņi

TG/154/3, 18.10.1996.

Cucurbita maxima Duchesne

Lielaugļu ķirbji

TG/155/4, 14.3.2007.

Raphanus sativus L.

Rutki

TG/63/6, 24.3.1999.

Rheum rhabarbarum L.

Rabarberi

TG/62/6, 24.3.1999.

Scorzonera hispanica L.

Melnās saknes

TG/116/3, 21.10.1988.

Solanum melongena L.

Baklažāni

TG/117/4, 17.4.2002.

Šīs vadlīnijas ir publicētas UPOV tīmekļa vietnē (www.upov.int).

---

II Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Komisija

| 27.7.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 195/36 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 195/36

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2007. gada 21. marts)

par valsts atbalstu C 21/06 (ex N 635/05), ko īstenos Slovākijas Republika attiecībā uz Slovenské lodenice Komárno

(izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 1182)

(Autentisks ir tikai teksts slovaku valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2007/529/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 88. panta 2. punkta pirmo apakšpunktu,

pēc tam, kad ieinteresētās personas aicinātas iesniegt savus apsvērumus atbilstīgi minētajiem noteikumiem (1), un ņemot vērā šos apsvērumus,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | Slovākijas Republika 2005. gada 9. decembra vēstulē, kuras saņemšana reģistrēta 2005. gada 14. decembrī, paziņoja Komisijai par savu lēmumu piešķirt reģionāla ieguldījuma atbalstu kuģu būvētavai “Slovenské lodenice Komárno”. Komisija pieprasīja informāciju, nosūtot vēstules 2005. gada 23. decembrī un 2006. gada 27. februārī, uz kurām Slovākijas Republika sniedza atbildes 2006. gada 26. janvāra un 2006. gada 23. marta vēstulēs, kuru saņemšana attiecīgi reģistrēta 2006. gada 31. janvārī un 2006. gada 4. aprīlī. |
| --- | --- |

(1)

Slovākijas Republika 2005. gada 9. decembra vēstulē, kuras saņemšana reģistrēta 2005. gada 14. decembrī, paziņoja Komisijai par savu lēmumu piešķirt reģionāla ieguldījuma atbalstu kuģu būvētavai “Slovenské lodenice Komárno”. Komisija pieprasīja informāciju, nosūtot vēstules 2005. gada 23. decembrī un 2006. gada 27. februārī, uz kurām Slovākijas Republika sniedza atbildes 2006. gada 26. janvāra un 2006. gada 23. marta vēstulēs, kuru saņemšana attiecīgi reģistrēta 2006. gada 31. janvārī un 2006. gada 4. aprīlī.

| (2) | Komisija 2006. gada 7. jūnija vēstulē informēja Slovākijas Republiku par to, ka tā pieņēmusi lēmumu uzsākt EK līguma 88. panta 2. punktā noteikto procedūru attiecībā uz atbalstu. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2006. gada 7. jūnija vēstulē informēja Slovākijas Republiku par to, ka tā pieņēmusi lēmumu uzsākt EK līguma 88. panta 2. punktā noteikto procedūru attiecībā uz atbalstu.

| (3) | Komisijas lēmums uzsākt procedūru saskaņā ar EK līguma 88. panta 2. punktu publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). Komisija aicināja ieinteresētās personas sniegt savus apsvērumus par šo pasākumu. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas lēmums uzsākt procedūru saskaņā ar EK līguma 88. panta 2. punktu publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). Komisija aicināja ieinteresētās personas sniegt savus apsvērumus par šo pasākumu.

| (4) | Slovākijas Republika 2006. gada 6. jūlija vēstulē, kuras saņemšana reģistrēta 2006. gada 12. jūlijā, sniedza savus novērojumus par “Slovenské lodenice Komárno” kā atbalsta saņēmēju. Tā kā šos novērojumus Komisijai nosūtīja tieši Slovākijas Republika, Komisija uzskata, ka dalībvalstij bija iespēja paust savu attieksmi pret saņēmēja novērojumiem. Slovākijas Republika nesniedza nekādus turpmākus novērojumus. Komisija 2006. gada 30. oktobra vēstulē lūdza Slovākijas Republikai apstiprināt Komisijas izpratni par saņēmēja novērojumiem. Saņēmējs sniedza turpmākus paskaidrojumus sanāksmē, kas notika 2006. gada 14. decembrī. Slovākijas Republika atsaucās Komisijas 2006. gada 30. oktobrī izteiktajam lūgumam, 2007. gada 10. janvārī nosūtot vēstuli, kuras saņemšana reģistrēta tajā pašā dienā un kurā arī apstiprināti paskaidrojumi, ko saņēmējs sniedzis minētajā sanāksmē. |
| --- | --- |

(4)

Slovākijas Republika 2006. gada 6. jūlija vēstulē, kuras saņemšana reģistrēta 2006. gada 12. jūlijā, sniedza savus novērojumus par “Slovenské lodenice Komárno” kā atbalsta saņēmēju. Tā kā šos novērojumus Komisijai nosūtīja tieši Slovākijas Republika, Komisija uzskata, ka dalībvalstij bija iespēja paust savu attieksmi pret saņēmēja novērojumiem. Slovākijas Republika nesniedza nekādus turpmākus novērojumus. Komisija 2006. gada 30. oktobra vēstulē lūdza Slovākijas Republikai apstiprināt Komisijas izpratni par saņēmēja novērojumiem. Saņēmējs sniedza turpmākus paskaidrojumus sanāksmē, kas notika 2006. gada 14. decembrī. Slovākijas Republika atsaucās Komisijas 2006. gada 30. oktobrī izteiktajam lūgumam, 2007. gada 10. janvārī nosūtot vēstuli, kuras saņemšana reģistrēta tajā pašā dienā un kurā arī apstiprināti paskaidrojumi, ko saņēmējs sniedzis minētajā sanāksmē.

2.   SĪKS ATBALSTA APRAKSTS

2.1.   Attiecīgais uzņēmums

| (5) | Saņēmējs ir Slovākijas kuģubūves uzņēmums “Slovenské lodenice Komárno (SLK)”, kas ir akciju sabiedrība un atrodas Bratislavā pie Donavas upes – reģionā, kam saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunktu ir tiesības uz reģionālo atbalstu. Uzņēmums dibināts 2000. gadā. Tā akcionāri ir “Euram Bank AG Vienna” (70 %) un valsts (30 %). “Euram Bank AG Vienna” kļuva par akciju kontrolpaketes turētāju, 2003. gadā veicot divus kapitāla ieguldījumus. SLK ir liels uzņēmums, kura apgrozījums ir 1 424 miljardi SKK (3) (2004. gadā), un tajā strādā 910 darbinieku (2005. gadā). Pēc daļējas privatizācijas 2003. gadā uzņēmuma izlaide trīskāršojās (gadā kompensēto bruto tonnu izteiksmē), un 2004. gadā tā uzrādītā peļņa bija 26 miljoni SKK. Uzņēmumam nav finanšu problēmu. |
| --- | --- |

(5)

Saņēmējs ir Slovākijas kuģubūves uzņēmums “Slovenské lodenice Komárno (SLK)”, kas ir akciju sabiedrība un atrodas Bratislavā pie Donavas upes – reģionā, kam saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunktu ir tiesības uz reģionālo atbalstu. Uzņēmums dibināts 2000. gadā. Tā akcionāri ir “Euram Bank AG Vienna” (70 %) un valsts (30 %). “Euram Bank AG Vienna” kļuva par akciju kontrolpaketes turētāju, 2003. gadā veicot divus kapitāla ieguldījumus. SLK ir liels uzņēmums, kura apgrozījums ir 1 424 miljardi SKK (3) (2004. gadā), un tajā strādā 910 darbinieku (2005. gadā). Pēc daļējas privatizācijas 2003. gadā uzņēmuma izlaide trīskāršojās (gadā kompensēto bruto tonnu izteiksmē), un 2004. gadā tā uzrādītā peļņa bija 26 miljoni SKK. Uzņēmumam nav finanšu problēmu.

| (6) | SLK ražo nelielus jūras konteinerkuģus un balkerus, kuru maksimālā kravas kapacitāte ir 6 000 dwt jeb pilnās kravnesības tonnas. Saskaņā ar Slovākijas Republikas sniegto informāciju vadošā pozīcija tirgū ir Nīderlandes kuģu būvētavai “Damen” un Vācijas kuģu būvētavai “Flensburg”, kuras ražo kuģus ar 4 000–20 000 dwt. Polijas kuģu būvētava “Stocznia Północna” arī specializējas līdzīga lieluma konteinerkuģu būvēšanā. SLK neveic ne jūras kuģu remontu, ne rekonstrukciju. Viss SLK saražotais tiek sūtīts uz Eiropas Savienības dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(6)

SLK ražo nelielus jūras konteinerkuģus un balkerus, kuru maksimālā kravas kapacitāte ir 6 000 dwt jeb pilnās kravnesības tonnas. Saskaņā ar Slovākijas Republikas sniegto informāciju vadošā pozīcija tirgū ir Nīderlandes kuģu būvētavai “Damen” un Vācijas kuģu būvētavai “Flensburg”, kuras ražo kuģus ar 4 000–20 000 dwt. Polijas kuģu būvētava “Stocznia Północna” arī specializējas līdzīga lieluma konteinerkuģu būvēšanā. SLK neveic ne jūras kuģu remontu, ne rekonstrukciju. Viss SLK saražotais tiek sūtīts uz Eiropas Savienības dalībvalstīm.

2.2.   Ieguldījumu projekts

| (7) | Laikā starp 2006. gadu un 2008. gadu SLK plāno īstenot ieguldījumu projektu ar nosaukumu “SLK tehniskās bāzes modernizācija”. Projekta mērķis ir modernizēt uzņēmuma ražošanu. Ieguldījumu projektā ietverti deviņi apakšprojekti (SP 01–SP 09), kuri raksturoti turpmāk; aprakstos ņemti vērā saņēmēja novērojumi, kuri iesniegti pēc oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanas, jo tie palīdzēja noskaidrot ieguldījuma būtību.






  — | SP 01 – Ražošanas teritorijas paplašināšana: jaunu sliežu izbūvēšana kuģu būvētavas teritorijā, kas būs aprīkotas tā, lai kļūtu par jaunu sekciju montāžas iekārtu; kuģu būvētava iegādāsies ceļamkrānu ar 50 t celtspēju. Patlaban šo būvētavas daļu izmanto nevis kā ražošanas, bet kā noliktavas teritoriju. Šā ieguldījuma izmaksas ir SKK 39 825 658. |
| --- | --- | --- |

(7)

Laikā starp 2006. gadu un 2008. gadu SLK plāno īstenot ieguldījumu projektu ar nosaukumu “SLK tehniskās bāzes modernizācija”. Projekta mērķis ir modernizēt uzņēmuma ražošanu. Ieguldījumu projektā ietverti deviņi apakšprojekti (SP 01–SP 09), kuri raksturoti turpmāk; aprakstos ņemti vērā saņēmēja novērojumi, kuri iesniegti pēc oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanas, jo tie palīdzēja noskaidrot ieguldījuma būtību.

—

SP 01 – Ražošanas teritorijas paplašināšana: jaunu sliežu izbūvēšana kuģu būvētavas teritorijā, kas būs aprīkotas tā, lai kļūtu par jaunu sekciju montāžas iekārtu; kuģu būvētava iegādāsies ceļamkrānu ar 50 t celtspēju. Patlaban šo būvētavas daļu izmanto nevis kā ražošanas, bet kā noliktavas teritoriju. Šā ieguldījuma izmaksas ir SKK 39 825 658.

| — | SP 02 – Kameras dzinēja iegāde un uzstādīšana “automātiskai tērauda rūpnieciskās ražošanas sistēmai”. Ieguldījuma nolūks ir paātrināt tērauda plākšņu tīrīšanu. Salīdzinājumā ar pašreizējo iekārtu jaunajam kameras dzinējam ir vairākas priekšrocības: lielāks pārstrādes ātrums, tas daudz mazāk patērē abrazīvos materiālus un elektroenerģiju, uzlabojumi vides aizsardzības jomā. Teorētiski automātiskās tērauda rūpnieciskās ražošanas sistēmas jauda palielinātos no 12 450 t līdz 15 700 t. Izmaksas ir SKK 17 500 000. |
| --- | --- |

—

SP 02 – Kameras dzinēja iegāde un uzstādīšana “automātiskai tērauda rūpnieciskās ražošanas sistēmai”. Ieguldījuma nolūks ir paātrināt tērauda plākšņu tīrīšanu. Salīdzinājumā ar pašreizējo iekārtu jaunajam kameras dzinējam ir vairākas priekšrocības: lielāks pārstrādes ātrums, tas daudz mazāk patērē abrazīvos materiālus un elektroenerģiju, uzlabojumi vides aizsardzības jomā. Teorētiski automātiskās tērauda rūpnieciskās ražošanas sistēmas jauda palielinātos no 12 450 t līdz 15 700 t. Izmaksas ir SKK 17 500 000.

| — | SP 03 – Elektroenerģijas sadales iekārtas uzstādīšana uz 4. un 5. sliežu ceļa: 4. un 5. sliežu ceļu patlaban izmanto sekciju būvniecībai un montāžas darbiem; kuģu būvētava izbūvēs sešus jaunus elektroenerģijas savienojuma punktus (acetilēnam, skābeklim un saspiestam gaisam), tādējādi pilnveidojot iekārtu. Ieguldījuma izmaksas ir SKK 6 500 000. |
| --- | --- |

—

SP 03 – Elektroenerģijas sadales iekārtas uzstādīšana uz 4. un 5. sliežu ceļa: 4. un 5. sliežu ceļu patlaban izmanto sekciju būvniecībai un montāžas darbiem; kuģu būvētava izbūvēs sešus jaunus elektroenerģijas savienojuma punktus (acetilēnam, skābeklim un saspiestam gaisam), tādējādi pilnveidojot iekārtu. Ieguldījuma izmaksas ir SKK 6 500 000.

| — | SP 04 – Elektroenerģijas sadales iekārtas uzstādīšana kuģu piestātnē, kur notiek ražošanas procesa pēdējā fāze: visā piestātnes garumā tiks izbūvēti jauni sadales kanāli un astoņi savienojuma punkti (acetilēnam, skābeklim, saspiestam gaisam un elektrībai). Mērķis ir aizvietot patlaban esošo lēno un dārgo sistēmu acetilēna, skābekļa un saspiestā gaisa iegūšanai no baloniem. Izmaksas ir SKK 3 500 000. |
| --- | --- |

—

SP 04 – Elektroenerģijas sadales iekārtas uzstādīšana kuģu piestātnē, kur notiek ražošanas procesa pēdējā fāze: visā piestātnes garumā tiks izbūvēti jauni sadales kanāli un astoņi savienojuma punkti (acetilēnam, skābeklim, saspiestam gaisam un elektrībai). Mērķis ir aizvietot patlaban esošo lēno un dārgo sistēmu acetilēna, skābekļa un saspiestā gaisa iegūšanai no baloniem. Izmaksas ir SKK 3 500 000.

| — | SP 05 – Horizontālais urbšanas instruments: W 100 tipa horizontālā urbšanas instrumenta iegāde. Līdz šim SLK īrēja vecāka tipa instrumentu (W 75). W 100 tips ir progresīvāks instruments un, pateicoties savām tehniskajām īpašībām, tas var efektīvāk (tam ir vairāk apgriezienu minūtē) pārstrādāt detaļu plašāku klāstu. Ieguldījuma izmaksas ir SKK 6 000 000. |
| --- | --- |

—

SP 05 – Horizontālais urbšanas instruments: W 100 tipa horizontālā urbšanas instrumenta iegāde. Līdz šim SLK īrēja vecāka tipa instrumentu (W 75). W 100 tips ir progresīvāks instruments un, pateicoties savām tehniskajām īpašībām, tas var efektīvāk (tam ir vairāk apgriezienu minūtē) pārstrādāt detaļu plašāku klāstu. Ieguldījuma izmaksas ir SKK 6 000 000.

| — | SP 06 – Materiālu griešanas cehs: hidraulisko galda dzirkļu iegāde. Līdz šim tika izmantota alternatīva tehnika, kas nebija tik efektīva. Izmaksas ir SKK 2 000 000. |
| --- | --- |

—

SP 06 – Materiālu griešanas cehs: hidraulisko galda dzirkļu iegāde. Līdz šim tika izmantota alternatīva tehnika, kas nebija tik efektīva. Izmaksas ir SKK 2 000 000.

| — | SP 07 – Kvalitātes kontroles uzlabošana: korpusa kontroles mērījumi ražošanas laikā, darba kvalitātes kontrole pēc atsevišķu intervenču veikšanas, portatīvas rentgena iekārtas, iekārtas krāsas un materiālu mērīšanai, ultraskaņas iekārtas tērauda plākšņu platuma mērīšanai un zondes iegāde. Izmaksas ir SKK 2 000 000. |
| --- | --- |

—

SP 07 – Kvalitātes kontroles uzlabošana: korpusa kontroles mērījumi ražošanas laikā, darba kvalitātes kontrole pēc atsevišķu intervenču veikšanas, portatīvas rentgena iekārtas, iekārtas krāsas un materiālu mērīšanai, ultraskaņas iekārtas tērauda plākšņu platuma mērīšanai un zondes iegāde. Izmaksas ir SKK 2 000 000.

| — | SP 08 – Kustīgo iekārtu modernizācija: platformas smagā mašīna, autokrāvējs, vadošā vilcēja baterijas lādētājs. Izmaksas ir SKK 2 000 000. |
| --- | --- |

—

SP 08 – Kustīgo iekārtu modernizācija: platformas smagā mašīna, autokrāvējs, vadošā vilcēja baterijas lādētājs. Izmaksas ir SKK 2 000 000.

| — | SP 09 – Alumīnija un nerūsējošā tērauda metināšanas cehi: elektriskais atslēdznieku cehs un cauruļu metināšanas cehs. Abiem cehiem patlaban ir noslēgti apakšuzņēmuma līgumi. Izmaksas ir SKK 1 000 000. |
| --- | --- |

—

SP 09 – Alumīnija un nerūsējošā tērauda metināšanas cehi: elektriskais atslēdznieku cehs un cauruļu metināšanas cehs. Abiem cehiem patlaban ir noslēgti apakšuzņēmuma līgumi. Izmaksas ir SKK 1 000 000.

| (8) | Kopējās izmaksas ir SKK 80 325 658, un tās saskan ar atbilstīgajām izmaksām reģionālajam ieguldījumu atbalstam. Izmaksās ietverti mašīnu un iekārtu iegādes izdevumi. Atbilstīgo ieguldījumu izmaksu pašreizējā vērtība ir SKK 76 100 000 (diskonta likme ir 7,55 %). Izmaksas pa dažādiem gadiem sadalītas šādi:
  Tabula
  Atbilstīgo izmaksu pašreizējā vērtība







  Gads | Atbilstīgās izmaksas | Atbilstīgo izmaksu pašreizējā vērtība |
| --- | --- | --- | --- |
| 2006. | 31 164 000 | 31 164 000 |
| 2007. | 37 295 658 | 34 677 506 |
| 2008. | 11 866 000 | 10 258 494 |
| Kopā | 80 325 658 | 76 100 000 |

(8)

Kopējās izmaksas ir SKK 80 325 658, un tās saskan ar atbilstīgajām izmaksām reģionālajam ieguldījumu atbalstam. Izmaksās ietverti mašīnu un iekārtu iegādes izdevumi. Atbilstīgo ieguldījumu izmaksu pašreizējā vērtība ir SKK 76 100 000 (diskonta likme ir 7,55 %). Izmaksas pa dažādiem gadiem sadalītas šādi:

Tabula

Atbilstīgo izmaksu pašreizējā vērtība

Gads

Atbilstīgās izmaksas

Atbilstīgo izmaksu pašreizējā vērtība

2006.

31 164 000

31 164 000

2007.

37 295 658

34 677 506

2008.

11 866 000

10 258 494

Kopā

80 325 658

76 100 000

| (9) | Saskaņā ar Slovākijas Republikas teikto apakšprojekti SP 02–SP 09 ir pastāvīgi projekti, kurus SLK īstenos, pat ja netiks īstenots apakšprojekts SP 01. |
| --- | --- |

(9)

Saskaņā ar Slovākijas Republikas teikto apakšprojekti SP 02–SP 09 ir pastāvīgi projekti, kurus SLK īstenos, pat ja netiks īstenots apakšprojekts SP 01.

| (10) | Ieguldījumu projekts palielinās kuģu būvētavas tehnisko jaudu no 24 000 CGT jeb kompensētajām bruto tonnām līdz 28 500 CGT 2009. gadā, tādējādi ražošana palielināsies, saražojot gadā par diviem kuģiem vairāk. Vēl projekta īstenošanas rezultātā tiks saīsināts ražošanas cikls, ietaupītas izmaksas un uzlabota kvalitāte. Kuģu būvētavas produktivitāte palielināsies no 67 cilvēkstundām/CGT patlaban līdz 58 cilvēkstundām/CGT 2009. gadā, ņemot vērā darbu, kura veikšanai noslēgts apakšuzņēmuma līgums. |
| --- | --- |

(10)

Ieguldījumu projekts palielinās kuģu būvētavas tehnisko jaudu no 24 000 CGT jeb kompensētajām bruto tonnām līdz 28 500 CGT 2009. gadā, tādējādi ražošana palielināsies, saražojot gadā par diviem kuģiem vairāk. Vēl projekta īstenošanas rezultātā tiks saīsināts ražošanas cikls, ietaupītas izmaksas un uzlabota kvalitāte. Kuģu būvētavas produktivitāte palielināsies no 67 cilvēkstundām/CGT patlaban līdz 58 cilvēkstundām/CGT 2009. gadā, ņemot vērā darbu, kura veikšanai noslēgts apakšuzņēmuma līgums.

| (11) | Ieguldījumu rezultātā tiks izveidotas 140 darbavietas kuģu būvētavā (tostarp 112 darbavietas būs tieši saistītas ar ražošanu, 20 – ar palīgdarbu izpildi un 8 darbavietas būs kantora darbiniekiem) un 50 netiešas darbavietas – reģionā, kur bezdarbs ir 14 %. Pēc apakšprojekta SP 09 īstenošanas liela daļa darbavietu, kas tieši saistītas ar ražošanu, tiks izveidotas, izmantojot iekšējos resursus. Pēc ieguldījumu veikšanas gada devums pieejamo cilvēkstundu izteiksmē palielināsies no 1 590 300 līdz 1 653 200. |
| --- | --- |

(11)

Ieguldījumu rezultātā tiks izveidotas 140 darbavietas kuģu būvētavā (tostarp 112 darbavietas būs tieši saistītas ar ražošanu, 20 – ar palīgdarbu izpildi un 8 darbavietas būs kantora darbiniekiem) un 50 netiešas darbavietas – reģionā, kur bezdarbs ir 14 %. Pēc apakšprojekta SP 09 īstenošanas liela daļa darbavietu, kas tieši saistītas ar ražošanu, tiks izveidotas, izmantojot iekšējos resursus. Pēc ieguldījumu veikšanas gada devums pieejamo cilvēkstundu izteiksmē palielināsies no 1 590 300 līdz 1 653 200.

| (12) | Saņēmējs paziņoja, ka ieguldījumu rezultātus izmantos vismaz piecus gadus. SLK pieteicās atbalstam, nosūtot vēstuli 2005. gada 10. oktobrī. Ieguldījumi tika uzsākti 2006. gadā. |
| --- | --- |

(12)

Saņēmējs paziņoja, ka ieguldījumu rezultātus izmantos vismaz piecus gadus. SLK pieteicās atbalstam, nosūtot vēstuli 2005. gada 10. oktobrī. Ieguldījumi tika uzsākti 2006. gadā.

2.3.   Aplūkotais pasākums

| (13) | Pasākums, par kuru saņemta informācija, nozīmē, ka sociālās apdrošināšanas aģentūra noraksta soda naudu, kas attiecas uz SLK kavētām sociālās apdrošināšanas iemaksām laikā no 2003. gada 31. oktobra līdz 2004. gada 31. martam. Norakstāmā parāda kopsumma ir SKK 17 117 957. Sociālās apdrošināšanas aģentūra neveiks norakstīšanu, līdz tā nesaņems Komisijas piekrišanu. Atbalsta pašreizējā vērtība ir SKK 17 117 957, kas ir vienāda ar atbalsta intensitāti 22,49 % no atbilstīgajām izmaksām. |
| --- | --- |

(13)

Pasākums, par kuru saņemta informācija, nozīmē, ka sociālās apdrošināšanas aģentūra noraksta soda naudu, kas attiecas uz SLK kavētām sociālās apdrošināšanas iemaksām laikā no 2003. gada 31. oktobra līdz 2004. gada 31. martam. Norakstāmā parāda kopsumma ir SKK 17 117 957. Sociālās apdrošināšanas aģentūra neveiks norakstīšanu, līdz tā nesaņems Komisijas piekrišanu. Atbalsta pašreizējā vērtība ir SKK 17 117 957, kas ir vienāda ar atbalsta intensitāti 22,49 % no atbilstīgajām izmaksām.

| (14) | Citi finansējuma avoti ir SLK pašu kapitāls (SKK 19 025 000) un aizņēmums no privātas bankas (SKK 39 957 043). |
| --- | --- |

(14)

Citi finansējuma avoti ir SLK pašu kapitāls (SKK 19 025 000) un aizņēmums no privātas bankas (SKK 39 957 043).

3.   LĒMUMS PAR PROCEDŪRAS UZSĀKŠANU SASKAŅĀ AR EK LĪGUMA 88. PANTA 2. PUNKTU

| (15) | Komisija uzsāka oficiālu izmeklēšanas procedūru, pamatojoties uz šādiem faktiem. Pirmkārt, Komisija apšauba, ka apakšprojekti SP 01, SP 05 un SP 09 bijuši ieguldījumi esošās kuģu būvētavas modernizācijai, kuru mērķis ir palielināt esošo iekārtu produktivitāti, un ka tādēļ tie ir atbilstīgi reģionālā atbalsta saņemšanai. |
| --- | --- |

(15)

Komisija uzsāka oficiālu izmeklēšanas procedūru, pamatojoties uz šādiem faktiem. Pirmkārt, Komisija apšauba, ka apakšprojekti SP 01, SP 05 un SP 09 bijuši ieguldījumi esošās kuģu būvētavas modernizācijai, kuru mērķis ir palielināt esošo iekārtu produktivitāti, un ka tādēļ tie ir atbilstīgi reģionālā atbalsta saņemšanai.

| (16) | Komisijai īpaši bija bažas par to, vai apakšprojekts SP 01, kas acīmredzami plānots jaunas ražošanas jaudas radīšanai, arī veidots tā, lai uzlabotu to iekārtu produktivitāti, kas jau atrodas kuģu būvētavā. |
| --- | --- |

(16)

Komisijai īpaši bija bažas par to, vai apakšprojekts SP 01, kas acīmredzami plānots jaunas ražošanas jaudas radīšanai, arī veidots tā, lai uzlabotu to iekārtu produktivitāti, kas jau atrodas kuģu būvētavā.

| (17) | Komisijai arī bija aizdomas, ka apakšprojekts SP 05 ir drīzāk īrētu iekārtu nomainīšana ar uzņēmuma iekārtām, jo ieguldījums acīmredzami nedotu nekādu papildu efektivitāti. Komisijai tādas pašas bažas bija arī par apakšprojektu SP 09. |
| --- | --- |

(17)

Komisijai arī bija aizdomas, ka apakšprojekts SP 05 ir drīzāk īrētu iekārtu nomainīšana ar uzņēmuma iekārtām, jo ieguldījums acīmredzami nedotu nekādu papildu efektivitāti. Komisijai tādas pašas bažas bija arī par apakšprojektu SP 09.

| (18) | Otrkārt, Komisijai bija bažas par to, vai apakšprojekts SP 01, SP 02 un SP 03 ir atbilstīgs reģionālā atbalsta saņemšanai, jo to rezultātā varētu palielināties atbalsta saņēmēja tehniskā jauda. Komisija secināja, ka tai jāveic papildu analīze par atbalsta ieguldījumu ietekmi uz būvētavas jaudu. |
| --- | --- |

(18)

Otrkārt, Komisijai bija bažas par to, vai apakšprojekts SP 01, SP 02 un SP 03 ir atbilstīgs reģionālā atbalsta saņemšanai, jo to rezultātā varētu palielināties atbalsta saņēmēja tehniskā jauda. Komisija secināja, ka tai jāveic papildu analīze par atbalsta ieguldījumu ietekmi uz būvētavas jaudu.

| (19) | Treškārt, saistībā ar bažām par atsevišķu ieguldījumu projekta daļu atbilstīgumu reģionālā atbalsta saņemšanai Komisija arī apšauba, vai ir ievērota maksimālā atļautā atbalsta intensitāte. |
| --- | --- |

(19)

Treškārt, saistībā ar bažām par atsevišķu ieguldījumu projekta daļu atbilstīgumu reģionālā atbalsta saņemšanai Komisija arī apšauba, vai ir ievērota maksimālā atļautā atbalsta intensitāte.

| (20) | Visbeidzot, Komisijas sākotnējs secinājums ir, ka, pamatojoties uz tai pašreiz pieejamo informāciju, pārējie apakšprojekti atbilst valsts atbalsta programmā kuģu būvei (turpmāk – programma) noteiktajiem atbilstīguma kritērijiem (4). |
| --- | --- |

(20)

Visbeidzot, Komisijas sākotnējs secinājums ir, ka, pamatojoties uz tai pašreiz pieejamo informāciju, pārējie apakšprojekti atbilst valsts atbalsta programmā kuģu būvei (turpmāk – programma) noteiktajiem atbilstīguma kritērijiem (4).

4.   SAŅĒMĒJA APSVĒRUMI

| (21) | Pēc oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanas atbalsta saņēmējs sniedza informāciju, kurā sīkāk paskaidroja ieguldījumu projekta pamatojumu un ietekmi. |
| --- | --- |

(21)

Pēc oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanas atbalsta saņēmējs sniedza informāciju, kurā sīkāk paskaidroja ieguldījumu projekta pamatojumu un ietekmi.

| (22) | Viņš paskaidroja, ka ieguldījumu projekta galvenā motivācija bija patlaban neatbilstīgais kuģu būvētavas izkārtojums, kā dēļ tā ir atkarīga no dabas apstākļiem, t. i., ūdens līmeņa Donavā. Patlaban korpusa sekcijas tiek montētas gan ražošanas zālēs zem jumta, gan brīvā dabā uz 4. un 5. sliežu ceļa. Pašreizējā izkārtojuma problēma ir tāda, ka sekciju izmēru, no vienas puses, ierobežo ražošanas zāļu augstums un, no otras puses, ceļamkrāna celtspēja 4. un 5. trasē (27 t). Tai ir divējādas sekas. Pirmkārt, lielo sekciju montāžu daļēji veic uz ūdens. Otrkārt, sekcijas bieži nesasniedz minimālo izmēru, lai varētu veikt aprīkošanu, īpaši cauruļvadu ierīkošanas gadījumā. Tādos gadījumos cauruļvadu ierīkošanu uz ūdens veic tikai pēc korpusa pabeigšanas, kas nav efektīvi. |
| --- | --- |

(22)

Viņš paskaidroja, ka ieguldījumu projekta galvenā motivācija bija patlaban neatbilstīgais kuģu būvētavas izkārtojums, kā dēļ tā ir atkarīga no dabas apstākļiem, t. i., ūdens līmeņa Donavā. Patlaban korpusa sekcijas tiek montētas gan ražošanas zālēs zem jumta, gan brīvā dabā uz 4. un 5. sliežu ceļa. Pašreizējā izkārtojuma problēma ir tāda, ka sekciju izmēru, no vienas puses, ierobežo ražošanas zāļu augstums un, no otras puses, ceļamkrāna celtspēja 4. un 5. trasē (27 t). Tai ir divējādas sekas. Pirmkārt, lielo sekciju montāžu daļēji veic uz ūdens. Otrkārt, sekcijas bieži nesasniedz minimālo izmēru, lai varētu veikt aprīkošanu, īpaši cauruļvadu ierīkošanas gadījumā. Tādos gadījumos cauruļvadu ierīkošanu uz ūdens veic tikai pēc korpusa pabeigšanas, kas nav efektīvi.

| (23) | Tā kā montāža un aprīkošana vismaz daļēji jāveic uz ūdens, būvētava ir lielā mērā atkarīga no ūdens līmeņa Donavā un upes dabiskajiem apstākļiem. Kad ūdens līmenis ir zems, ražošana jāaptur, jo tehniski nav iespējams turpināt montāžu zālēs (ierobežotā augstuma un vietas dēļ) vai esošajās brīvdabas iekārtās (ierobežotās ceļamkrāna jaudas dēļ). |
| --- | --- |

(23)

Tā kā montāža un aprīkošana vismaz daļēji jāveic uz ūdens, būvētava ir lielā mērā atkarīga no ūdens līmeņa Donavā un upes dabiskajiem apstākļiem. Kad ūdens līmenis ir zems, ražošana jāaptur, jo tehniski nav iespējams turpināt montāžu zālēs (ierobežotā augstuma un vietas dēļ) vai esošajās brīvdabas iekārtās (ierobežotās ceļamkrāna jaudas dēļ).

| (24) | Šo problēmu atrisina apakšprojekti SP 01 un SP 03. Ieguldījumi radītu jaunu montāžas jaudu, dodot iespēju būvētavai ražot lielākas sekcijas. Montāžas jauda brīvā dabā paaugstinātos līdz ar jaunas iekārtas uzstādīšanu uz 8. sliežu ceļa, aprīkojot to ar 50 t ceļamkrānu, kas atbilst ceļamkrāna celtspējai aprīkošanas vietā. Tādējādi procesu varētu racionalizēt. Turklāt tiktu modernizēta pašreizējā montāžas jauda uz 4. un 5. sliežu ceļa. |
| --- | --- |

(24)

Šo problēmu atrisina apakšprojekti SP 01 un SP 03. Ieguldījumi radītu jaunu montāžas jaudu, dodot iespēju būvētavai ražot lielākas sekcijas. Montāžas jauda brīvā dabā paaugstinātos līdz ar jaunas iekārtas uzstādīšanu uz 8. sliežu ceļa, aprīkojot to ar 50 t ceļamkrānu, kas atbilst ceļamkrāna celtspējai aprīkošanas vietā. Tādējādi procesu varētu racionalizēt. Turklāt tiktu modernizēta pašreizējā montāžas jauda uz 4. un 5. sliežu ceļa.

| (25) | Tādējādi sekciju būvniecība daļēji notiktu ārpus ražošanas zālēm. Iepriekš, kad ūdens līmenis Donavā bija pārāk zems darbam uz ūdens, ražošanas zāles vienmēr bija pārblīvētas un rezultātā ražošanu vajadzēja apturēt. Atbrīvoto vietu izmantos ražošanas plūsmas racionalizēšanai montāžas zālēs, un kuģu būvētava varēs turpināt tos darbus, kas nav saistīti ar montāžu, bet gan ar krāsošanu, dažādu nelielu kuģu detaļu ražošanu utt. |
| --- | --- |

(25)

Tādējādi sekciju būvniecība daļēji notiktu ārpus ražošanas zālēm. Iepriekš, kad ūdens līmenis Donavā bija pārāk zems darbam uz ūdens, ražošanas zāles vienmēr bija pārblīvētas un rezultātā ražošanu vajadzēja apturēt. Atbrīvoto vietu izmantos ražošanas plūsmas racionalizēšanai montāžas zālēs, un kuģu būvētava varēs turpināt tos darbus, kas nav saistīti ar montāžu, bet gan ar krāsošanu, dažādu nelielu kuģu detaļu ražošanu utt.

| (26) | Apakšprojekta SP 03 īstenošana saīsinās izplatīšanas tīklu, tādējādi samazinot elektroenerģijas zudumus. |
| --- | --- |

(26)

Apakšprojekta SP 03 īstenošana saīsinās izplatīšanas tīklu, tādējādi samazinot elektroenerģijas zudumus.

| (27) | Attiecībā uz apakšprojektu SP 02 atbalsta saņēmējs paskaidroja, kādi būtu efektivitātes ieguvumi, nomainot pašreizējo kameras dzinēju. |
| --- | --- |

(27)

Attiecībā uz apakšprojektu SP 02 atbalsta saņēmējs paskaidroja, kādi būtu efektivitātes ieguvumi, nomainot pašreizējo kameras dzinēju.

| (28) | Attiecībā uz apakšprojektu SP 05 atbalsta saņēmējs sniedza līdzšinējā urbšanas instrumenta tehnisko iespēju salīdzinājumu ar jauno iekārtu, kā aprakstīts iepriekš 7. punktā. |
| --- | --- |

(28)

Attiecībā uz apakšprojektu SP 05 atbalsta saņēmējs sniedza līdzšinējā urbšanas instrumenta tehnisko iespēju salīdzinājumu ar jauno iekārtu, kā aprakstīts iepriekš 7. punktā.

| (29) | Visbeidzot attiecībā uz apakšprojektu SP 09 atbalsta saņēmējs paskaidroja, ka slēgt apakšuzņēmuma līgumus par alumīnija un nerūsējošā tērauda metināšanu kļūst arvien problemātiskāk, ja pārstrādāto daļu tehniskās specifikācijas tiek mainītas ražošanas procesa laikā. Izrādās, ka šādas izmaiņas nav nekas neparasts un tādējādi atbalsta saņēmējs bieži ir pilnībā atkarīgs no apakšuzņēmuma līguma slēdzēju darbu grafika. Ja nepieciešamās iekārtas būtu būvētavas īpašumā, atbalsta saņēmējam būtu pietiekamas elastības iespējas, lai attiecīgi reaģētu uz šādām izmaiņām, un varētu ievērojami uzlabot darba plūsmu (par 20 % samazināt izmaksas, ražojot netērauda detaļas). Tas ir vēl jo svarīgāk tādēļ, ka alumīnija un nerūsējošā tērauda materiālus arvien vairāk izmanto tērauda vietā. |
| --- | --- |

(29)

Visbeidzot attiecībā uz apakšprojektu SP 09 atbalsta saņēmējs paskaidroja, ka slēgt apakšuzņēmuma līgumus par alumīnija un nerūsējošā tērauda metināšanu kļūst arvien problemātiskāk, ja pārstrādāto daļu tehniskās specifikācijas tiek mainītas ražošanas procesa laikā. Izrādās, ka šādas izmaiņas nav nekas neparasts un tādējādi atbalsta saņēmējs bieži ir pilnībā atkarīgs no apakšuzņēmuma līguma slēdzēju darbu grafika. Ja nepieciešamās iekārtas būtu būvētavas īpašumā, atbalsta saņēmējam būtu pietiekamas elastības iespējas, lai attiecīgi reaģētu uz šādām izmaiņām, un varētu ievērojami uzlabot darba plūsmu (par 20 % samazināt izmaksas, ražojot netērauda detaļas). Tas ir vēl jo svarīgāk tādēļ, ka alumīnija un nerūsējošā tērauda materiālus arvien vairāk izmanto tērauda vietā.

| (30) | Atbildot uz bažām par to, ka apakšprojekts SP 01, SP 02 un SP 03 bija paredzēts kuģu būvētavas tehniskās jaudas palielināšanai, atbalsta saņēmējs iebilda, ka tehniskās jaudas palielināšana ir tikai produktivitātes paaugstināšanas sekas, ko panāk ar šo ieguldījumu palīdzību. Atbalsta saņēmējs apstiprināja, ka kopējā jauda 2009. gadā palielinātos no 24 000 CGT līdz 28 500 CGT, kas atbilstu palielinājumam vidēji par diviem kuģiem gadā atkarībā no kuģa lieluma un tipa. Teorētiski tērauda pārstrādes jauda palielinātos no 12 450 t līdz 15 700 t. Tomēr faktiski tērauda pārstrādes jauda paliktu 12 450 t iepriekšējās ražošanas fāzēs esošo sastrēgumu dēļ, kurus varētu novērst tikai ar ļoti lieliem ieguldījumiem, bet kuģu būvētava vidējā termiņā tādus neplāno. |
| --- | --- |

(30)

Atbildot uz bažām par to, ka apakšprojekts SP 01, SP 02 un SP 03 bija paredzēts kuģu būvētavas tehniskās jaudas palielināšanai, atbalsta saņēmējs iebilda, ka tehniskās jaudas palielināšana ir tikai produktivitātes paaugstināšanas sekas, ko panāk ar šo ieguldījumu palīdzību. Atbalsta saņēmējs apstiprināja, ka kopējā jauda 2009. gadā palielinātos no 24 000 CGT līdz 28 500 CGT, kas atbilstu palielinājumam vidēji par diviem kuģiem gadā atkarībā no kuģa lieluma un tipa. Teorētiski tērauda pārstrādes jauda palielinātos no 12 450 t līdz 15 700 t. Tomēr faktiski tērauda pārstrādes jauda paliktu 12 450 t iepriekšējās ražošanas fāzēs esošo sastrēgumu dēļ, kurus varētu novērst tikai ar ļoti lieliem ieguldījumiem, bet kuģu būvētava vidējā termiņā tādus neplāno.

| (31) | Atbildot uz bažām par to, ka apakšprojekts SP 01, SP 05 un SP 09 nebija paredzēts esošo iekārtu produktivitātes paaugstināšanai, atbalsta saņēmējs ar skaitļu palīdzību pierādīja Komisijai faktisko produktivitātes pieaugumu. Atbalsta saņēmējs produktivitātes vispārējo palielinājumu izteica skaitliski, izmantojot šādus faktorus: ražošanas cikls samazinājies par 20, 12 vai 8 dienām atkarībā no kuģa tipa, darba apjoms samazinājies par aptuveni 12 000 cilvēkstundām uz vienu kuģi, tērauda rūpnieciskās ražošanas iekārtu produktivitāte pārstrādātā tērauda (t) izteiksmē uz vienu ražošanā iesaistīto darbinieku palielinājusies par 14 % (jeb no 13,65 līdz 15,60) un cilvēkstundu izteiksmē uz vienu tonnu pārstrādāta tērauda – par 31 % (jeb no 127 līdz 97). |
| --- | --- |

(31)

Atbildot uz bažām par to, ka apakšprojekts SP 01, SP 05 un SP 09 nebija paredzēts esošo iekārtu produktivitātes paaugstināšanai, atbalsta saņēmējs ar skaitļu palīdzību pierādīja Komisijai faktisko produktivitātes pieaugumu. Atbalsta saņēmējs produktivitātes vispārējo palielinājumu izteica skaitliski, izmantojot šādus faktorus: ražošanas cikls samazinājies par 20, 12 vai 8 dienām atkarībā no kuģa tipa, darba apjoms samazinājies par aptuveni 12 000 cilvēkstundām uz vienu kuģi, tērauda rūpnieciskās ražošanas iekārtu produktivitāte pārstrādātā tērauda (t) izteiksmē uz vienu ražošanā iesaistīto darbinieku palielinājusies par 14 % (jeb no 13,65 līdz 15,60) un cilvēkstundu izteiksmē uz vienu tonnu pārstrādāta tērauda – par 31 % (jeb no 127 līdz 97).

5.   SLOVĀKIJAS REPUBLIKAS APSVĒRUMI

| (32) | Slovākijas Republika nosūtīja Komisijai atbalsta saņēmēja apsvērumus, nenorādot savus apsvērumus, un tas nozīmēja, ka tā piekrīt saņēmēja sniegtajai informācijai. |
| --- | --- |

(32)

Slovākijas Republika nosūtīja Komisijai atbalsta saņēmēja apsvērumus, nenorādot savus apsvērumus, un tas nozīmēja, ka tā piekrīt saņēmēja sniegtajai informācijai.

6.   NOVĒRTĒJUMS

6.1.   Valsts atbalsts EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē

| (33) | EK līguma 87. panta 1. punkts nosaka, ka atbalsts, ko piešķir dalībvalsts vai kam izmanto valsts resursus, un kas jebkādā veidā kropļo vai draud kropļot konkurenci, jo dod priekšroku dažiem uzņēmumiem vai dažu produktu ražošanai, ciktāl tas ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm, nav saderīgs ar kopējo tirgu. Saskaņā ar Eiropas Tiesas izveidotajām precedentu tiesībām kritērijs attiecībā uz tirdzniecības ietekmēšanu ir izpildīts, ja atbalsta saņēmēja uzņēmums veic ekonomisku darbību, kas ietver tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(33)

EK līguma 87. panta 1. punkts nosaka, ka atbalsts, ko piešķir dalībvalsts vai kam izmanto valsts resursus, un kas jebkādā veidā kropļo vai draud kropļot konkurenci, jo dod priekšroku dažiem uzņēmumiem vai dažu produktu ražošanai, ciktāl tas ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm, nav saderīgs ar kopējo tirgu. Saskaņā ar Eiropas Tiesas izveidotajām precedentu tiesībām kritērijs attiecībā uz tirdzniecības ietekmēšanu ir izpildīts, ja atbalsta saņēmēja uzņēmums veic ekonomisku darbību, kas ietver tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (34) | Šajā gadījumā parāda norakstīšanu nodrošina sociālās apdrošināšanas aģentūra, kas ir centrālā valsts iestāde, kas nodrošina sociālās apdrošināšanas sistēmas pārvaldību. Tas nozīmē, ka finanšu pasākumos iekļauti valsts resursi un tos piedēvē valstij. Sociālās apdrošināšanas aģentūrai ir tiesības pēc saviem ieskatiem “pamatotos gadījumos” pilnībā vai daļēji atbrīvot no soda naudas maksājumiem. Tādējādi tiek izpildīts atlases kritērijs. Pasākums nodrošina finansiālu priekšrocību SLK, kādu tas negūtu tirgū, jo parastos apstākļos tam būtu jamaksā soda nauda. SLK ražo jūras kuģus. Tā kā šos produktus pārdod, šis pasākums var kropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Kaut gan uzņēmums tirgū darbojas nišā, kas ir saistīta ar nelieliem kuģiem ar 6 000 dwt, SLK potenciāli konkurē vismaz ar nelielu Polijas kuģu būvētavu, Nīderlandes kuģu būvētavu “Damen” un Vācijas kuģu būvētavu “Flensburg”. Tādējādi finanšu pasākums nozīmē valsts atbalstu EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē, un tas atbilstīgi jāvērtē. |
| --- | --- |

(34)

Šajā gadījumā parāda norakstīšanu nodrošina sociālās apdrošināšanas aģentūra, kas ir centrālā valsts iestāde, kas nodrošina sociālās apdrošināšanas sistēmas pārvaldību. Tas nozīmē, ka finanšu pasākumos iekļauti valsts resursi un tos piedēvē valstij. Sociālās apdrošināšanas aģentūrai ir tiesības pēc saviem ieskatiem “pamatotos gadījumos” pilnībā vai daļēji atbrīvot no soda naudas maksājumiem. Tādējādi tiek izpildīts atlases kritērijs. Pasākums nodrošina finansiālu priekšrocību SLK, kādu tas negūtu tirgū, jo parastos apstākļos tam būtu jamaksā soda nauda. SLK ražo jūras kuģus. Tā kā šos produktus pārdod, šis pasākums var kropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Kaut gan uzņēmums tirgū darbojas nišā, kas ir saistīta ar nelieliem kuģiem ar 6 000 dwt, SLK potenciāli konkurē vismaz ar nelielu Polijas kuģu būvētavu, Nīderlandes kuģu būvētavu “Damen” un Vācijas kuģu būvētavu “Flensburg”. Tādējādi finanšu pasākums nozīmē valsts atbalstu EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē, un tas atbilstīgi jāvērtē.

| (35) | Valsts atbalsta kopsumma ir SKK 17 117 957. |
| --- | --- |

(35)

Valsts atbalsta kopsumma ir SKK 17 117 957.

| (36) | Kā jau norādīts lēmumā par oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu, Komisija pieņēmusi lēmumu nevērtēt, vai sociālās apdrošināšanas iemaksu neatgūšana par laika posmu no 2003. gada 31. oktobra līdz 2004. gada 31. martam nozīmē valsts atbalstu EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. Tas noticis pirms Slovākijas iestāšanās Eiropas Savienībā un pēc tam nav piemērots. Tādēļ Komisijai nav varas novērtēt pasākuma saderību ar kopējo tirgu. Informācija liecina, ka SLK veicis visas sociālās apdrošināšanas iemaksas, kas uzkrātas laika posmā no 2003. gada 31. oktobra līdz 2004. gada 31. martam, kas faktiski ir nepieciešams nosacījums soda naudas maksājuma norakstīšanai. |
| --- | --- |

(36)

Kā jau norādīts lēmumā par oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu, Komisija pieņēmusi lēmumu nevērtēt, vai sociālās apdrošināšanas iemaksu neatgūšana par laika posmu no 2003. gada 31. oktobra līdz 2004. gada 31. martam nozīmē valsts atbalstu EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. Tas noticis pirms Slovākijas iestāšanās Eiropas Savienībā un pēc tam nav piemērots. Tādēļ Komisijai nav varas novērtēt pasākuma saderību ar kopējo tirgu. Informācija liecina, ka SLK veicis visas sociālās apdrošināšanas iemaksas, kas uzkrātas laika posmā no 2003. gada 31. oktobra līdz 2004. gada 31. martam, kas faktiski ir nepieciešams nosacījums soda naudas maksājuma norakstīšanai.

6.2.   Atbalsta saderība: atkāpe saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punktu

| (37) | EK līguma 87. panta 2. un 3. punkts nosaka izņēmumus attiecībā uz valsts atbalsta vispārīgo saderību, kā noteikts tā paša panta 1. punktā. |
| --- | --- |

(37)

EK līguma 87. panta 2. un 3. punkts nosaka izņēmumus attiecībā uz valsts atbalsta vispārīgo saderību, kā noteikts tā paša panta 1. punktā.

| (38) | Komisija publicējusi programmu, lai novērtētu atbalstu kuģu būvniecībai. Saskaņā ar programmu kuģu būvniecība Kopienā nozīmē būvēt komerciālus jūras pašgājējkuģus. SLK veic darbības, uz kurām attiecas šī definīcija, un tādējādi atbalsts SLK vērtējams no programmas viedokļa. |
| --- | --- |

(38)

Komisija publicējusi programmu, lai novērtētu atbalstu kuģu būvniecībai. Saskaņā ar programmu kuģu būvniecība Kopienā nozīmē būvēt komerciālus jūras pašgājējkuģus. SLK veic darbības, uz kurām attiecas šī definīcija, un tādējādi atbalsts SLK vērtējams no programmas viedokļa.

| (39) | Programmas 26. punktā noteikts, ka reģionālo atbalstu kuģu būvniecībai, kuģu remontam vai kuģu rekonstrukcijai var uzskatīt par saderīgu ar kopējo tirgu tikai tad, ja atbalstu piešķir ieguldījumiem, kas paredzēti esošo būvētavu modernizācijai vai atjaunināšanai, tas nav saistīts ar attiecīgās kuģu būvētavas (būvētavu) finanšu restrukturizāciju, un atbalsta mērķis ir uzlabot esošo iekārtu produktivitāti. |
| --- | --- |

(39)

Programmas 26. punktā noteikts, ka reģionālo atbalstu kuģu būvniecībai, kuģu remontam vai kuģu rekonstrukcijai var uzskatīt par saderīgu ar kopējo tirgu tikai tad, ja atbalstu piešķir ieguldījumiem, kas paredzēti esošo būvētavu modernizācijai vai atjaunināšanai, tas nav saistīts ar attiecīgās kuģu būvētavas (būvētavu) finanšu restrukturizāciju, un atbalsta mērķis ir uzlabot esošo iekārtu produktivitāti.

| (40) | Atbalsta intensitāte 87. panta 3. punkta a) apakšpunktā noteiktajos reģionos nedrīkst pārsniegt 22,5 % vai piemērojamo reģionālā atbalsta maksimālo līmeni atkarībā no tā, kurš no šiem rādītājiem ir mazāks. Konkrētajā gadījumā piemēro 22,5 % kā maksimālo līmeni. Turklāt atbalstam jābūt ierobežotam – tas attiecas tikai uz atbilstīgajiem izdevumiem, kā tie definēti piemērojamās Kopienas pamatnostādnēs par reģionālo atbalstu (“Reģionālā atbalsta pamatnostādnes”) (5). |
| --- | --- |

(40)

Atbalsta intensitāte 87. panta 3. punkta a) apakšpunktā noteiktajos reģionos nedrīkst pārsniegt 22,5 % vai piemērojamo reģionālā atbalsta maksimālo līmeni atkarībā no tā, kurš no šiem rādītājiem ir mazāks. Konkrētajā gadījumā piemēro 22,5 % kā maksimālo līmeni. Turklāt atbalstam jābūt ierobežotam – tas attiecas tikai uz atbilstīgajiem izdevumiem, kā tie definēti piemērojamās Kopienas pamatnostādnēs par reģionālo atbalstu (“Reģionālā atbalsta pamatnostādnes”) (5).

| (41) | Komisijas šaubas, vai šie apakšprojekti ir ieguldījumi esošās būvētavas modernizācijā, kuru mērķis ir uzlabot esošo iekārtu ražīgumu, ir mazinājušās. |
| --- | --- |

(41)

Komisijas šaubas, vai šie apakšprojekti ir ieguldījumi esošās būvētavas modernizācijā, kuru mērķis ir uzlabot esošo iekārtu ražīgumu, ir mazinājušās.

| (42) | Komisija uzskata, ka apakšprojekts SP 01 nav modernizācijas projekts, jo tas veicina ražošanas procesa racionalizāciju un risina pamatproblēmas, kas saistītas ar būvētavas pašreizējo izkārtrojumu. Pirmkārt, tas dos iespēju būvētavai ražot lielākas sekcijas uz sauszemes un tādējādi atbrīvos to no atkarības no Donavas upes dabiskajiem apstākļiem. Otrkārt, tiks uzlabota montāžas procesa efektivitāte, jo būvētava varēs būvēt lielākas sekcijas. Treškārt, sekciju aprīkošana tiks veikta ražošanas procesa agrākā fāzē, kas nodrošinās efektivitātes ieguvumus salīdzinājumā ar pašreizējo praksi, kad aprīkošana tiek veikta jau pabeigtos korpusos, īpaši tad, kad tiek ierīkoti cauruļvadi. Visbeidzot, jaunu iekārtu pastāvēšana ļaus labāk izmantot ražošanas zāles, kurās patlaban sastrēgumus rada sekciju būvniecība, un nākotnē tās izmantos citām darbībām, ko veic ražošanas procesa agrākās fāzēs. |
| --- | --- |

(42)

Komisija uzskata, ka apakšprojekts SP 01 nav modernizācijas projekts, jo tas veicina ražošanas procesa racionalizāciju un risina pamatproblēmas, kas saistītas ar būvētavas pašreizējo izkārtrojumu. Pirmkārt, tas dos iespēju būvētavai ražot lielākas sekcijas uz sauszemes un tādējādi atbrīvos to no atkarības no Donavas upes dabiskajiem apstākļiem. Otrkārt, tiks uzlabota montāžas procesa efektivitāte, jo būvētava varēs būvēt lielākas sekcijas. Treškārt, sekciju aprīkošana tiks veikta ražošanas procesa agrākā fāzē, kas nodrošinās efektivitātes ieguvumus salīdzinājumā ar pašreizējo praksi, kad aprīkošana tiek veikta jau pabeigtos korpusos, īpaši tad, kad tiek ierīkoti cauruļvadi. Visbeidzot, jaunu iekārtu pastāvēšana ļaus labāk izmantot ražošanas zāles, kurās patlaban sastrēgumus rada sekciju būvniecība, un nākotnē tās izmantos citām darbībām, ko veic ražošanas procesa agrākās fāzēs.

| (43) | Pamatojoties uz šiem apsvērumiem, Komisija secina, ka, lai gan apakšprojekts SP 01 attiecas uz jaunu iekārtu, tas nenozīmē būvētavas modernizāciju kopumā (īpaši sekciju montāžas procesa modernizāciju) un neuzlabo esošo iekārtu produktivitāti, īpaši ražošanas zālēs. |
| --- | --- |

(43)

Pamatojoties uz šiem apsvērumiem, Komisija secina, ka, lai gan apakšprojekts SP 01 attiecas uz jaunu iekārtu, tas nenozīmē būvētavas modernizāciju kopumā (īpaši sekciju montāžas procesa modernizāciju) un neuzlabo esošo iekārtu produktivitāti, īpaši ražošanas zālēs.

| (44) | Attiecībā uz apakšprojektu SP 05 modernāku un ātrāku urbšanas instrumentu var izmantot, jo, pateicoties tā tehniskajām īpašībām, ar to varēs apstrādāt detaļu plašāku klāstu, tādējādi palielinot elastīgumu “ražošanas un sistēmu uzstādīšanas” posmā. Ieguldījums nozīmē veikt patiesu modernizāciju, nevis tikai aizstāt īrētas iekārtas, ko būvētava izmantojusi līdz šim. Apakšprojekts uzlabos esošo iekārtu produktivitāti un, pat ja īrētus instrumentus neuzskata par esošām iekārtām, apakšprojekts palielina produktivitāti “ražošanas un sistēmu uzstādīšanas” posmā. |
| --- | --- |

(44)

Attiecībā uz apakšprojektu SP 05 modernāku un ātrāku urbšanas instrumentu var izmantot, jo, pateicoties tā tehniskajām īpašībām, ar to varēs apstrādāt detaļu plašāku klāstu, tādējādi palielinot elastīgumu “ražošanas un sistēmu uzstādīšanas” posmā. Ieguldījums nozīmē veikt patiesu modernizāciju, nevis tikai aizstāt īrētas iekārtas, ko būvētava izmantojusi līdz šim. Apakšprojekts uzlabos esošo iekārtu produktivitāti un, pat ja īrētus instrumentus neuzskata par esošām iekārtām, apakšprojekts palielina produktivitāti “ražošanas un sistēmu uzstādīšanas” posmā.

| (45) | Apakšprojekts SP 09 paredzēts produktivitātes paaugstināšanai alumīnija un nerūsējošā tērauda metināšanas cehos, nepārprotami ietaupot izmaksas un ļaujot būvētavai operatīvi reaģēt uz biežām izmaiņām klientu specifikācijās, tādējādi likvidējot pašreiz vērojamos darba plūsmas pārrāvumus. Ieguldījums, kura rezultātā tiek izmantoti iekšējie resursi, nozīmē ražošanas procesa modernizāciju. Projekts paaugstinās esošo iekārtu produktivitāti un, pat ja īrētas iekārtas neuzskata par esošām iekārtām, projekts uzlabos ražošanas procesu kopumā. |
| --- | --- |

(45)

Apakšprojekts SP 09 paredzēts produktivitātes paaugstināšanai alumīnija un nerūsējošā tērauda metināšanas cehos, nepārprotami ietaupot izmaksas un ļaujot būvētavai operatīvi reaģēt uz biežām izmaiņām klientu specifikācijās, tādējādi likvidējot pašreiz vērojamos darba plūsmas pārrāvumus. Ieguldījums, kura rezultātā tiek izmantoti iekšējie resursi, nozīmē ražošanas procesa modernizāciju. Projekts paaugstinās esošo iekārtu produktivitāti un, pat ja īrētas iekārtas neuzskata par esošām iekārtām, projekts uzlabos ražošanas procesu kopumā.

| (46) | Pamatojoties uz šiem apsvērumiem, Komisija secina, ka apakšprojekts SP 05 un SP 09 nozīmē esošās būvētavas modernizāciju un produktivitātes paaugstināšanu salīdzinājumā ar esošajām iekārtām. |
| --- | --- |

(46)

Pamatojoties uz šiem apsvērumiem, Komisija secina, ka apakšprojekts SP 05 un SP 09 nozīmē esošās būvētavas modernizāciju un produktivitātes paaugstināšanu salīdzinājumā ar esošajām iekārtām.

| (47) | Savā lēmumā uzsākt oficiālu izmeklēšanas procedūru Komisija pauda bažas, vai, realizējot apakšprojektu SP 01, SP 02 un SP 03, tiks paaugstināta kuģu būvētavas jauda un vai šis palielinājums atbilstu programmai. |
| --- | --- |

(47)

Savā lēmumā uzsākt oficiālu izmeklēšanas procedūru Komisija pauda bažas, vai, realizējot apakšprojektu SP 01, SP 02 un SP 03, tiks paaugstināta kuģu būvētavas jauda un vai šis palielinājums atbilstu programmai.

| (48) | Komisija secināja, ka trīs minētie apakšprojekti atbilst prasībai par to, ka ieguldījums veicams esošās kuģu būvētavas modernizācijā, lai paaugstinātu esošo iekārtu produktivitāti. Attiecībā uz apakšprojektu SP 01 pamatojums sniegts 42. punktā. Par apakšprojektu SP 02 Komisija norāda, ka jaunais kameras dzinējs nozīmē kvalitatīvu uzlabojumu, jo palielinās ātrums, tiek mazāk patērēti materiāli un elektroenerģija un ir mazāka ietekme uz vidi. Apakšprojekts SP 03 dod divējādu labumu. Pirmkārt, sadales tīkla garuma samazināšana ļauj ietaupīt elektroenerģijas izmaksas. Otrkārt, uzlabojot sekciju montāžas uzstādījumu uz 4. un 5. sliežu ceļa, paaugstinās produktivitāte, līdzīgi kā apakšprojekta SP 01 rezultātā (spēja būvēt lielākas sekcijas, atbrīvojas vieta ražošanas zālēs, neatkarība no laika apstākļiem). |
| --- | --- |

(48)

Komisija secināja, ka trīs minētie apakšprojekti atbilst prasībai par to, ka ieguldījums veicams esošās kuģu būvētavas modernizācijā, lai paaugstinātu esošo iekārtu produktivitāti. Attiecībā uz apakšprojektu SP 01 pamatojums sniegts 42. punktā. Par apakšprojektu SP 02 Komisija norāda, ka jaunais kameras dzinējs nozīmē kvalitatīvu uzlabojumu, jo palielinās ātrums, tiek mazāk patērēti materiāli un elektroenerģija un ir mazāka ietekme uz vidi. Apakšprojekts SP 03 dod divējādu labumu. Pirmkārt, sadales tīkla garuma samazināšana ļauj ietaupīt elektroenerģijas izmaksas. Otrkārt, uzlabojot sekciju montāžas uzstādījumu uz 4. un 5. sliežu ceļa, paaugstinās produktivitāte, līdzīgi kā apakšprojekta SP 01 rezultātā (spēja būvēt lielākas sekcijas, atbrīvojas vieta ražošanas zālēs, neatkarība no laika apstākļiem).

| (49) | Attiecībā uz jaudu Komisija vispirms pārbaudīs šo apakšprojektu ietekmi uz būvētavas tehnisko jaudu (skatīt 50. un 51. punktu) un tikai pēc tam noteiks, vai tad, ja jauda palielināsies, to var uzskatīt par pamatotu (skatīt 52. un 53. punktu). |
| --- | --- |

(49)

Attiecībā uz jaudu Komisija vispirms pārbaudīs šo apakšprojektu ietekmi uz būvētavas tehnisko jaudu (skatīt 50. un 51. punktu) un tikai pēc tam noteiks, vai tad, ja jauda palielināsies, to var uzskatīt par pamatotu (skatīt 52. un 53. punktu).

| (50) | Pamatojoties uz atbalsta saņēmēja sniegto informāciju, Komisija izsaka novērojumu, ka, kaut gan apakšprojekts SP 02 nepalielina esošās iekārtas (automātiskās tērauda rūpnieciskās ražošanas sistēmas) jaudu, palielinājums ir tīri teorētisks. Jaunā jauda ir 15 700 t pārstrādāta tērauda, un tā ir konkrētās iekārtas jaunā maksimālā jauda. Tomēr, tā kā iepriekšējās ražošanas fāzēs ir sastrēgumi, faktiski pārstrādāta tērauda apjoms nemainīsies un būs 12 450 t. Atbalsta saņēmējs apstiprināja, ka būtu nepieciešami ievērojami ieguldījumi, lai likvidētu sastrēgumus tērauda rūpnieciskajā ražošanā, un ka patlaban netiek plānoti šādi ieguldījumi. Tādējādi Komisija secina, ka apakšprojekts SP 02 kopumā nepalielinās būvētavas jaudu un iespējamais palielinājums līdz 15 700 t ir tīri teorētisks. |
| --- | --- |

(50)

Pamatojoties uz atbalsta saņēmēja sniegto informāciju, Komisija izsaka novērojumu, ka, kaut gan apakšprojekts SP 02 nepalielina esošās iekārtas (automātiskās tērauda rūpnieciskās ražošanas sistēmas) jaudu, palielinājums ir tīri teorētisks. Jaunā jauda ir 15 700 t pārstrādāta tērauda, un tā ir konkrētās iekārtas jaunā maksimālā jauda. Tomēr, tā kā iepriekšējās ražošanas fāzēs ir sastrēgumi, faktiski pārstrādāta tērauda apjoms nemainīsies un būs 12 450 t. Atbalsta saņēmējs apstiprināja, ka būtu nepieciešami ievērojami ieguldījumi, lai likvidētu sastrēgumus tērauda rūpnieciskajā ražošanā, un ka patlaban netiek plānoti šādi ieguldījumi. Tādējādi Komisija secina, ka apakšprojekts SP 02 kopumā nepalielinās būvētavas jaudu un iespējamais palielinājums līdz 15 700 t ir tīri teorētisks.

| (51) | Attiecībā uz apakšprojektiem SP 01 un SP 03 apstiprinājās, ka kopā tie palielinātu būvētavas jaudu no 24 000 CGT līdz 28 500 CGT, kas atbilst paaugstinājumam par aptuveni diviem kuģiem gadā atkarībā no saražoto kuģu izmēra un tipa. Komisija norāda, ka, nepalielinoties tērauda pārstrādes jaudai (skatīt 50. punktu), būvētavas tehnisko jaudu var palielināt tikai tērauda rūpnieciskajai ražošanai sekojošo procesu lielāka produktivitāte. Apakšprojekts SP 01 un SP 03 patiešām paaugstina sekciju montāžas procesa produktivitāti, jo ievērojami saīsinās būvēšanas laiks (ražošanas cikls saīsinās par apmēram 30 %, jo viena kuģa montāžai nepieciešamas vidēji 36 dienas, un samazinājums vidēji ir par 13 dienām uz vienu kuģi; skatīt 31. punktu). Jauda palielinās, montējot lielākas sekcijas, jo samazinās korpusa montāžas laiks. Tādējādi paaugstinās pabeigšanas līmenis, kas izpaužas kā CGT jeb kompensētās bruto tonnas kalendārā gada ietvaros. |
| --- | --- |

(51)

Attiecībā uz apakšprojektiem SP 01 un SP 03 apstiprinājās, ka kopā tie palielinātu būvētavas jaudu no 24 000 CGT līdz 28 500 CGT, kas atbilst paaugstinājumam par aptuveni diviem kuģiem gadā atkarībā no saražoto kuģu izmēra un tipa. Komisija norāda, ka, nepalielinoties tērauda pārstrādes jaudai (skatīt 50. punktu), būvētavas tehnisko jaudu var palielināt tikai tērauda rūpnieciskajai ražošanai sekojošo procesu lielāka produktivitāte. Apakšprojekts SP 01 un SP 03 patiešām paaugstina sekciju montāžas procesa produktivitāti, jo ievērojami saīsinās būvēšanas laiks (ražošanas cikls saīsinās par apmēram 30 %, jo viena kuģa montāžai nepieciešamas vidēji 36 dienas, un samazinājums vidēji ir par 13 dienām uz vienu kuģi; skatīt 31. punktu). Jauda palielinās, montējot lielākas sekcijas, jo samazinās korpusa montāžas laiks. Tādējādi paaugstinās pabeigšanas līmenis, kas izpaužas kā CGT jeb kompensētās bruto tonnas kalendārā gada ietvaros.

| (52) | Komisijai patlaban jākonstatē, vai jauda palielinās proporcionāli produktivitātei. Šim nolūkam Komisija norāda, ka ieguldījumu projekts dod ievērojamu ražošanas ieguvumu. Ražošanas cikls tiek saīsināts par vidēji 30 %. Uzlabojas visi produktivitātes rādītāji: kuģu būvētavas kopējā produktivitāte, izteikta cilvēkstundās uz CGT, palienās par 15 % (no 67 līdz 58), arī tērauda rūpnieciskās ražošanas iekārtas produktivitāte, izteikta pārstrādātā tēraudā (t) uz vienu ražošanā iesaistīto darbinieku, palielinās par 14 % (no 13,65 līdz 15,60) un par 31 % (no 127 līdz 97), izteikta cilvēkstundās uz vienu tonnu pārstrādātā tērauda. Komisija arī norāda, ka, kaut gan būvētavā tika radītas 140 jaunas darbavietas, kas nozīmē palielinājumu par 15 %, gada devums, izteikts pieejamajās cilvēkstundās, palielināsies tikai par 3,9 % (no 1 590 300 līdz 1 653 200). Tas nozīmē, ka jaunās tiešās darbavietas lielā mērā tiks radītas, izmantojot iekšējos resursus metināšanas darbu veikšanai (SP 09). Tas nozīmē, ka jauda tiks palielināta nevis tādēļ, ka tiks radītas papildu darbavietas, bet tādēļ, ka tiks modernizētas iekārtas un racionalizēta ražošanas plūsma. |
| --- | --- |

(52)

Komisijai patlaban jākonstatē, vai jauda palielinās proporcionāli produktivitātei. Šim nolūkam Komisija norāda, ka ieguldījumu projekts dod ievērojamu ražošanas ieguvumu. Ražošanas cikls tiek saīsināts par vidēji 30 %. Uzlabojas visi produktivitātes rādītāji: kuģu būvētavas kopējā produktivitāte, izteikta cilvēkstundās uz CGT, palienās par 15 % (no 67 līdz 58), arī tērauda rūpnieciskās ražošanas iekārtas produktivitāte, izteikta pārstrādātā tēraudā (t) uz vienu ražošanā iesaistīto darbinieku, palielinās par 14 % (no 13,65 līdz 15,60) un par 31 % (no 127 līdz 97), izteikta cilvēkstundās uz vienu tonnu pārstrādātā tērauda. Komisija arī norāda, ka, kaut gan būvētavā tika radītas 140 jaunas darbavietas, kas nozīmē palielinājumu par 15 %, gada devums, izteikts pieejamajās cilvēkstundās, palielināsies tikai par 3,9 % (no 1 590 300 līdz 1 653 200). Tas nozīmē, ka jaunās tiešās darbavietas lielā mērā tiks radītas, izmantojot iekšējos resursus metināšanas darbu veikšanai (SP 09). Tas nozīmē, ka jauda tiks palielināta nevis tādēļ, ka tiks radītas papildu darbavietas, bet tādēļ, ka tiks modernizētas iekārtas un racionalizēta ražošanas plūsma.

| (53) | Tā kā 1) ieguldījumi atbilst prasībai par esošās būvētavas modernizāciju un to mērķis un rezultāts ir uzlabot esošo iekārtu produktivitāti, 2) jaudas palielināšana ir tikai kuģu būvētavas modernizācijas un ar to saistīto ražošanas procesa korekciju rezultāts un 3) produktivitāte tiek ievērojami paaugstināta, jauda nepalielinās neproporcionāli produktivitātei. |
| --- | --- |

(53)

Tā kā 1) ieguldījumi atbilst prasībai par esošās būvētavas modernizāciju un to mērķis un rezultāts ir uzlabot esošo iekārtu produktivitāti, 2) jaudas palielināšana ir tikai kuģu būvētavas modernizācijas un ar to saistīto ražošanas procesa korekciju rezultāts un 3) produktivitāte tiek ievērojami paaugstināta, jauda nepalielinās neproporcionāli produktivitātei.

| (54) | Tādējādi Komisija secina, ka apakšprojekts SP 01, SP 02 un SP 03 ir atbilstīgs reģionālā atbalsta saņemšanai. |
| --- | --- |

(54)

Tādējādi Komisija secina, ka apakšprojekts SP 01, SP 02 un SP 03 ir atbilstīgs reģionālā atbalsta saņemšanai.

| (55) | Komisija apstiprina savu sākotnējo secinājumu saistībā ar lēmumu par formālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu, ka pārējie apakšprojekti (SP 04, SP 06, SP 07 un SP 08) ir atbilstīgi reģionālā atbalsta saņemšanai. |
| --- | --- |

(55)

Komisija apstiprina savu sākotnējo secinājumu saistībā ar lēmumu par formālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu, ka pārējie apakšprojekti (SP 04, SP 06, SP 07 un SP 08) ir atbilstīgi reģionālā atbalsta saņemšanai.

| (56) | Komisija arī norāda, ka visi apakšprojekti, par kuriem saņemta informācija, atbilst Reģionālā atbalsta pamatnostādnēs noteiktajiem atbilstīguma kritērijiem (ieguldījumi pamatlīdzekļos: t. i., iekārtas un mašīnas, ko pirks saskaņā ar tirgus nosacījumiem un kas nenozīmē nolietotu aktīvu vienkāršu nomaiņu). Ieguldījumi nav saistīti ar finanšu restrukturizāciju. |
| --- | --- |

(56)

Komisija arī norāda, ka visi apakšprojekti, par kuriem saņemta informācija, atbilst Reģionālā atbalsta pamatnostādnēs noteiktajiem atbilstīguma kritērijiem (ieguldījumi pamatlīdzekļos: t. i., iekārtas un mašīnas, ko pirks saskaņā ar tirgus nosacījumiem un kas nenozīmē nolietotu aktīvu vienkāršu nomaiņu). Ieguldījumi nav saistīti ar finanšu restrukturizāciju.

| (57) | Tā kā Komisijas bažas par ieguldījumu projekta daļas atbilstīgumu reģionālā atbalsta saņemšanai ir mazinājušās, Komisija secina, ka nodrošināta atbilstība maksimālajai atbalsta intensitātei, kas ir 22,5 % no programmā noteiktajām atbilstīgajām izmaksām. |
| --- | --- |

(57)

Tā kā Komisijas bažas par ieguldījumu projekta daļas atbilstīgumu reģionālā atbalsta saņemšanai ir mazinājušās, Komisija secina, ka nodrošināta atbilstība maksimālajai atbalsta intensitātei, kas ir 22,5 % no programmā noteiktajām atbilstīgajām izmaksām.

| (58) | Tā kā pašreizējais gadījums ir ad hoc valsts atbalsta dotācija vienreizējam projektam, Komisija arī novērtējusi tās ietekmi uz reģionālo attīstību saskaņā ar Reģionālā atbalsta pamatnostādnēm. Komisija secina, ka projekts dod ieguldījumu reģionālajā attīstībā, jo ar tā palīdzību tiek ievērojami modernizēta kuģu būvētava, tādējādi uzlabojot tās konkurences pozīciju tirgū un nodrošinot nodarbinātību reģionā, kurā bezdarba līmenis ir 14 %. Ieguldījuma rezultāti tiks izmantoti šajā uzņēmumā vismaz 5 gadus. |
| --- | --- |

(58)

Tā kā pašreizējais gadījums ir ad hoc valsts atbalsta dotācija vienreizējam projektam, Komisija arī novērtējusi tās ietekmi uz reģionālo attīstību saskaņā ar Reģionālā atbalsta pamatnostādnēm. Komisija secina, ka projekts dod ieguldījumu reģionālajā attīstībā, jo ar tā palīdzību tiek ievērojami modernizēta kuģu būvētava, tādējādi uzlabojot tās konkurences pozīciju tirgū un nodrošinot nodarbinātību reģionā, kurā bezdarba līmenis ir 14 %. Ieguldījuma rezultāti tiks izmantoti šajā uzņēmumā vismaz 5 gadus.

| (59) | SLK pieteicās valsts atbalstam, pirms tika uzsākts darbs pie projekta, un tā ieguldījums projekta finansēšanā pārsniedz 25 %, kas atbilst Reģionālā atbalsta pamatnostādnēm. |
| --- | --- |

(59)

SLK pieteicās valsts atbalstam, pirms tika uzsākts darbs pie projekta, un tā ieguldījums projekta finansēšanā pārsniedz 25 %, kas atbilst Reģionālā atbalsta pamatnostādnēm.

7.   SECINĀJUMS

| (60) | Komisija secina, ka plānotais reģionālais atbalsts SLK, kas veido 22,5 % no SKK 76 100 000, t. i., SKK 17 117 957, atbilst programmā izklāstītajiem nosacījumiem reģionālā atbalsta saņemšanai. Tādējādi plānotais atbalsts atbilst nosacījumiem, kurus uzskata par saderīgiem ar kopējo tirgu, |
| --- | --- |

(60)

Komisija secina, ka plānotais reģionālais atbalsts SLK, kas veido 22,5 % no SKK 76 100 000, t. i., SKK 17 117 957, atbilst programmā izklāstītajiem nosacījumiem reģionālā atbalsta saņemšanai. Tādējādi plānotais atbalsts atbilst nosacījumiem, kurus uzskata par saderīgiem ar kopējo tirgu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Valsts atbalsts, ko Slovākijas Republika plāno īstenot attiecībā uz uzņēmumu “Slovenské lodenice Komárno” un kas izpaudīsies kā parāda norakstīšana par summu SKK 17 117 957, ir saderīgs ar kopējo tirgu EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunkta nozīmē.

Slovākijas Republikai attiecīgi tiek atļauts īstenot atbalstu, kura summa ir SKK 17 117 957.

2. pants

Šis lēmums adresēts Slovākijas Republikai.

Briselē, 2007. gada 21. martā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Neelie KROES

---

(1)  OV C 194, 18.8.2006., 30. lpp.

1

(2)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

2

(3)  Slovākijas Nacionālās bankas publicētā centrālā likme ir EUR 1 = SKK 38,4550 (2005. gada novembris).

3

(4)  OV C 317, 30.12.2003., 11. lpp. Programmas termiņu pagarināja ar Komisijas paziņojumu attiecībā uz Valsts atbalsta programmas kuģu būvei termiņa pagarināšanu (OV C 260, 28.10.2006., 7. lpp.).

4

(5)  OV C 54, 4.3.2006., 13. lpp.

5

---

| 27.7.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 195/44 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 195/44

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2007. gada 17. jūlijs)

par Eiropas augstākā līmeņa grupas izveidošanu kodoldrošības un kodolatkritumu apsaimniekošanas jautājumos

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2007/530/Euratom)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 135. pantu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Atomenerģijas Kopiena (Euratom) un tās dalībvalstis ir apņēmušās uzturēt un vēl vairāk paaugstināt kodoliekārtu drošību un izlietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas drošību, kas jo īpaši atspoguļojas patlaban spēkā esošajos Kopienas tiesību aktos, kuri pieņemti saskaņā ar Euratom Līguma 31. un 32. pantu, kā arī attiecīgajās Eiropadomes, Eiropas Parlamenta un Padomes, kā arī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas rezolūcijās un secinājumos. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Atomenerģijas Kopiena (Euratom) un tās dalībvalstis ir apņēmušās uzturēt un vēl vairāk paaugstināt kodoliekārtu drošību un izlietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas drošību, kas jo īpaši atspoguļojas patlaban spēkā esošajos Kopienas tiesību aktos, kuri pieņemti saskaņā ar Euratom Līguma 31. un 32. pantu, kā arī attiecīgajās Eiropadomes, Eiropas Parlamenta un Padomes, kā arī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas rezolūcijās un secinājumos.

| (2) | Komisijas priekšlikums izveidot ES augstākā līmeņa grupu kodoldrošības un kodolatkritumu apsaimniekošanas jautājumos ar mandātu izveidot kopīgu izpratni un galu galā rezultātā arī izstrādāt papildu noteikumus šajās jomās ir apstiprināts 2007. gada 8.–9. marta Eiropadomes sanāksmē. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas priekšlikums izveidot ES augstākā līmeņa grupu kodoldrošības un kodolatkritumu apsaimniekošanas jautājumos ar mandātu izveidot kopīgu izpratni un galu galā rezultātā arī izstrādāt papildu noteikumus šajās jomās ir apstiprināts 2007. gada 8.–9. marta Eiropadomes sanāksmē.

| (3) | Augstākā līmeņa grupas darbā jāņem vērā Eiropas Savienības Padomes (Ekonomiskās un finansiālās attiecības) 2007. gada 8. maijā notikušās 2798. sanāksmes secinājumi, kuros uzskaitīti iespējamie pasākumi, pamatojoties uz Kodoldrošības darba grupas ziņojumiem, un tai jāizmanto pašreizējās starptautiskās sadarbības iespējas (piemēram, Konvencija par kodoldrošību, Kopējā konvencija, Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija, Kodolenerģijas aģentūra, Rietumeiropas Kodolregulatoru asociācija). |
| --- | --- |

(3)

Augstākā līmeņa grupas darbā jāņem vērā Eiropas Savienības Padomes (Ekonomiskās un finansiālās attiecības) 2007. gada 8. maijā notikušās 2798. sanāksmes secinājumi, kuros uzskaitīti iespējamie pasākumi, pamatojoties uz Kodoldrošības darba grupas ziņojumiem, un tai jāizmanto pašreizējās starptautiskās sadarbības iespējas (piemēram, Konvencija par kodoldrošību, Kopējā konvencija, Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija, Kodolenerģijas aģentūra, Rietumeiropas Kodolregulatoru asociācija).

| (4) | Augstākā līmeņa darba grupā jāiekļauj kompetento ar kodoliekārtu drošību, kā arī ar izlietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu drošu apsaimniekošanu saistīto valstu reglamentējošo vai drošības iestāžu vadītāji. Komisijai tajā jānozīmē savs pārstāvis. |
| --- | --- |

(4)

Augstākā līmeņa darba grupā jāiekļauj kompetento ar kodoliekārtu drošību, kā arī ar izlietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu drošu apsaimniekošanu saistīto valstu reglamentējošo vai drošības iestāžu vadītāji. Komisijai tajā jānozīmē savs pārstāvis.

| (5) | Augstākā līmeņa grupai regulāri jāinformē Eiropas Kodolenerģijas forums, kas ir plaša un daudzpusīga ieinteresēto personu diskusiju platforma visās ar kodolenerģiju saistītajās jomās. Tai jādod ieguldījums vienotai spēkā esošo noteikumu piemērošanai visās attiecīgajās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(5)

Augstākā līmeņa grupai regulāri jāinformē Eiropas Kodolenerģijas forums, kas ir plaša un daudzpusīga ieinteresēto personu diskusiju platforma visās ar kodolenerģiju saistītajās jomās. Tai jādod ieguldījums vienotai spēkā esošo noteikumu piemērošanai visās attiecīgajās dalībvalstīs.

| (6) | Augstākā līmeņa darba grupai regulāri ir jāiesniedz Komisijai darbības pārskati, kā arī attiecīgos gadījumos arī ieteikumi, kas jānosūta Eiropas Parlamentam un Padomei. |
| --- | --- |

(6)

Augstākā līmeņa darba grupai regulāri ir jāiesniedz Komisijai darbības pārskati, kā arī attiecīgos gadījumos arī ieteikumi, kas jānosūta Eiropas Parlamentam un Padomei.

| (7) | Tāpēc ir jāizveido Augstākā līmeņa grupa un precīzi jānosaka tās pilnvaras un struktūra, |
| --- | --- |

(7)

Tāpēc ir jāizveido Augstākā līmeņa grupa un precīzi jānosaka tās pilnvaras un struktūra,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo tiek izveidota Eiropas augstākā līmeņa grupa kodoldrošības un kodolatkritumu apsaimniekošanas jautājumos (turpmāk tekstā “Augstākā līmeņa grupa”).

2. pants

Uzdevumi

Augstākā līmeņa grupa pēc pašas iniciatīvas vai pēc Komisijas pieprasījuma sniedz Komisijai padomus un palīdz pakāpeniski izveidot kopīgu izpratni un, iespējams, arī izstrādāt papildu noteikumus šādās jomās:

| a) | kodoliekārtu drošība un |
| --- | --- |

a)

kodoliekārtu drošība un

| b) | izlietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas drošība. |
| --- | --- |

b)

izlietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas drošība.

Tā rosina valstu reglamentējošo iestāžu konsultācijas, darbības koordināciju un sadarbību.

3. pants

Sastāvs

1.   Augstākā līmeņa grupā ir 27 dalībvalstu pārstāvji, kuri ir kompetenti 2. pantā minētajās jomās, un viens Komisijas pārstāvis. Grupa var pieņemt lēmumus ar balsu vienkāršu vairākumu, lai paplašinātu tās biedru loku, tajā iekļaujot pārstāvju vietniekus.

Katra dalībvalsts izvirza vienu pārstāvi un vienu pārstāvja vietnieku. Grupas dalībnieki un viņu vietnieki ir amatā līdz brīdim, kad viņu vietā ieceļ citus.

2.   Augstākā līmeņa pārstāvi Komisija ieceļ sanāksmju apmeklēšanai un līdzdalībai augstākā līmeņa grupas debatēs. Komisijas pārstāvis ir līdztiesīgs grupas loceklis, un viņš piedalās visās tās sanāksmēs.

3.   Grupas locekļu vietā, kas kļūst nespējīgi grupā efektīvi iesaistīties jautājumu apspriešanā, ir no amata atkāpušies vai neievēro noteikumus, kas attiecas uz tās locekļiem, uz viņu pilnvaru termiņa atlikušo laiku var nomainīt ar citiem.

4.   Individuāli ieceltajiem locekļiem katru gadu jāparaksta saistības darboties un pieņemt lēmumus, kas ir publiskās interesēs, un deklarāciju, kurā norāda uz tādām interesēm vai to neesību, kas var ietekmēt viņu objektivitāti.

5.   Individuāli iecelto locekļu vārdus publicē Enerģētikas un transporta ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē.

4. pants

Organizācija

1.   Augstākā līmeņa grupa ar vienkāršu balsu vairākumu kādu no tās locekļiem ievēlē par priekšsēdētāju.

2.   Augstākā līmeņa grupa var izveidot ekspertu darba grupas vai apakšgrupas konkrētu jautājumu izpētei, ievērojot grupas izstrādātos noteikumus. Tās jāizformē, tiklīdz uzdevums ir izpildīts.

3.   Komisija var apmeklēt visas šādu ekspertu darba grupu sanāksmes.

4.   Ekspertu grupas un tās apakšgrupu sanāksmes parasti notiek Komisijas telpās, ievērojot Komisijas noteiktās procedūras un termiņus. Komisija nodrošina sekretariāta pakalpojumus.

5.   Eksperti no Eiropas Ekonomikas zonas valstīm un ES kandidātvalstīm drīkst apmeklēt Augstākā līmeņa grupas sanāksmes kā novērotāji. Augstākā līmeņa grupa un Komisija var uzaicināt piedalīties tās sanāksmēs citus ekspertus un novērotājus.

6.   Augstākā līmeņa grupa ar vienprātīgu lēmumu pieņem tās reglamentu, bet gadījumos, kad vienprātīgu lēmumu pieņemt nav iespējams, lēmumu ar divu trešdaļu balsu vairākumu, kurā katrai dalībvalstij ir viena balss un kurš ir jāapstiprina Komisijai.

7.   Komisija nodrošina Aukstākā līmeņa grupas sekretariātu.

5. pants

Izdevumu segšana

Saskaņā ar Komisijā spēkā esošajiem noteikumiem Komisija atmaksā ceļa un uzturēšanās izdevumus, kas radušies saistībā ar Augstākā līmeņa grupas darbību, vienam pārstāvim no katras dalībvalsts.

Grupas locekļiem par veiktajiem pienākumiem atlīdzība netiek maksāta.

6. pants

Ziņošana

Augstākā līmeņa darba grupa ne vēlāk kā divu gadu laikā pēc šā lēmuma stāšanās spēkā un pēc tam ik pēc diviem gadiem Komisijai iesniedz pārskatu par tās veiktajiem pasākumiem.

Komisija nosūta pārskatu Eiropas Parlamentam un Padomei, vajadzības gadījumā pievienojot atsauksmes.

7. pants

Pārredzamība

Augstākā līmeņa grupa atklātuma un pārredzamības gaisotnē plaši apspriežas ar visām ieinteresētajām personām un sabiedrību.

8. pants

Konfidencialitāte

Gadījumos, kad Komisija informē Augstākā līmeņa grupu par to, ka pieprasītais atzinums vai izvirzītais jautājums ir konfidenciāls, Grupas locekļu, novērotāju un jebkuru citu personu pienākums ir neizpaust informāciju, kuru viņi uzzinājuši, strādājot Augstākā līmeņa grupā vai tās darba grupās.

Komisijas pārstāvis šādos gadījumos drīkst pieprasīt, ka sanāksmēs piedalās tikai Augstākā līmeņa grupas locekļi.

9. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2007. gada 17. jūlijā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Andris PIEBALGS

---

| 27.7.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 195/47 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 195/47

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2007. gada 26. jūlijs)

attiecībā uz anketu dalībvalstu ziņojumiem par to, kā izpilda Direktīvu 1999/13/EK par gaistošu organisko savienojumu emisiju ierobežošanu no organiskajiem šķīdinātājiem noteiktos darbības veidos un iekārtās laikposmā no 2008. līdz 2010. gadam

(izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 3547)

(2007/531/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 11. marta Direktīvu 1999/13/EK (1) par gaistošu organisko savienojumu emisiju ierobežošanu no organiskajiem šķīdinātājiem noteiktos darbības veidos un iekārtās, un jo īpaši tās 11. panta 1. punktu,

ņemot vērā Padomes 1991. gada 23. decembra Direktīvu 91/692/EEK, ar ko standartizē un racionalizē ziņojumus par to, kā īsteno dažas direktīvas, kas attiecas uz vidi (2),

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Direktīvas 1999/13/EK 11. panta 1. punktu dalībvalstīm ir pienākums sagatavot ziņojumus par minētās direktīvas izpildi, pamatojoties uz Komisijas izveidotu anketu vai formu, atbilstīgi Direktīvas 91/692/EEK 6. pantā paredzētajai procedūrai. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Direktīvas 1999/13/EK 11. panta 1. punktu dalībvalstīm ir pienākums sagatavot ziņojumus par minētās direktīvas izpildi, pamatojoties uz Komisijas izveidotu anketu vai formu, atbilstīgi Direktīvas 91/692/EEK 6. pantā paredzētajai procedūrai.

| (2) | Dalībvalstis ir sagatavojušas ziņojumus par minētās direktīvas izpildi laikposmā no 2003. gada 1. janvāra līdz 2004. gada 31. decembrim saskaņā ar Komisijas Lēmumu 2002/529/EK (3). |
| --- | --- |

(2)

Dalībvalstis ir sagatavojušas ziņojumus par minētās direktīvas izpildi laikposmā no 2003. gada 1. janvāra līdz 2004. gada 31. decembrim saskaņā ar Komisijas Lēmumu 2002/529/EK (3).

| (3) | Dalībvalstīm ir pienākums ziņot par minētās direktīvas izpildi laikposmā no 2005. gada 1. janvāra līdz 2007. gada 31. decembrim saskaņā ar Komisijas Lēmumu 2006/534/EK (4) vēlākais līdz 2008. gada 30. septembrim. |
| --- | --- |

(3)

Dalībvalstīm ir pienākums ziņot par minētās direktīvas izpildi laikposmā no 2005. gada 1. janvāra līdz 2007. gada 31. decembrim saskaņā ar Komisijas Lēmumu 2006/534/EK (4) vēlākais līdz 2008. gada 30. septembrim.

| (4) | Trešajā ziņojumā jāaptver laikposms no 2008. gada 1. janvāra līdz 2010. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(4)

Trešajā ziņojumā jāaptver laikposms no 2008. gada 1. janvāra līdz 2010. gada 31. decembrim.

| (5) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Direktīvas 91/692/EK 6. pantā minētā Komiteja, |
| --- | --- |

(5)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Direktīvas 91/692/EK 6. pantā minētā Komiteja,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Dalībvalstis izmanto šā lēmuma pielikumā sniegto anketu, lai par laikposmu no 2008. gada 1. janvāra līdz 2010. gada 31. decembrim sagatavotu ziņojumus, kuri jāiesniedz Komisijai atbilstīgi Direktīvas 1999/13/EK 11. panta 1. punktam.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2007. gada 26. jūlijā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Stavros DIMAS

---

(1)  OV L 85, 29.3.1999., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/42/EK (OV L 143, 30.4.2004., 87. lpp.).

1

(2)  OV L 377, 31.12.1991., 48. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

2

(3)  OV L 172, 2.7.2002., 57. lpp.

3

(4)  OV L 213, 3.8.2006., 4. lpp.

4

---

PIELIKUMS

Anketa par to, kā izpilda Padomes Direktīvu 1999/13/EK par gaistošu organisko savienojumu emisijas ierobežošanu no organiskiem šķīdinātājiem noteiktos darbības veidos un iekārtās laikposmā no 2008. līdz 2010. gadam

1.   Vispārīgs apraksts

Lūdzu, ziņojiet par būtiskām izmaiņām, kas veiktas valsts tiesību aktos pārskata laikposmā attiecībā uz Direktīvu 1999/13/EK.

2.   Iekārtas, uz kurām attiecas direktīva

| 2.1. | Par katru no II A pielikumā minētajām divdesmit darbībām un par pārskata laikposma pirmo (1.1.2008.) un pēdējo dienu (31.12.2010.) atsevišķi norāda iekārtu skaitu, kas atbilst turpmāk norādītajām kategorijām:






  — | kopējais iekārtu skaits (1), |
| --- | --- | --- |

2.1.

Par katru no II A pielikumā minētajām divdesmit darbībām un par pārskata laikposma pirmo (1.1.2008.) un pēdējo dienu (31.12.2010.) atsevišķi norāda iekārtu skaitu, kas atbilst turpmāk norādītajām kategorijām:

—

kopējais iekārtu skaits (1),

| — | kopējais iekārtu skaits, uz kurām attiecas Direktīva 96/61/EK (IPPC direktīva), |
| --- | --- |

—

kopējais iekārtu skaits, uz kurām attiecas Direktīva 96/61/EK (IPPC direktīva),

| — | kopējais iekārtu skaits, kuras ir reģistrētas vai apstiprinātas saskaņā ar Direktīvu 1999/13/EK, |
| --- | --- |

—

kopējais iekārtu skaits, kuras ir reģistrētas vai apstiprinātas saskaņā ar Direktīvu 1999/13/EK,

| — | kopējais iekārtu skaits, kuras ir reģistrētas vai apstiprinātas, izmantojot samazināšanas plānu, |
| --- | --- |

—

kopējais iekārtu skaits, kuras ir reģistrētas vai apstiprinātas, izmantojot samazināšanas plānu,

| — | kopējais iekārtu skaits, kurām ir piešķirta atkāpe saskaņā ar Direktīvas 1999/13/EK 5. panta 3. punkta a) apakšpunktu. Šīs anketas pielikumā sniedziet sarakstu ar pamatojumiem par katru piešķirto atkāpi, |
| --- | --- |

—

kopējais iekārtu skaits, kurām ir piešķirta atkāpe saskaņā ar Direktīvas 1999/13/EK 5. panta 3. punkta a) apakšpunktu. Šīs anketas pielikumā sniedziet sarakstu ar pamatojumiem par katru piešķirto atkāpi,

| — | kopējais iekārtu skaits, kurām ir piešķirta atkāpe saskaņā ar Direktīvas 1999/13/EK 5. panta 3. punkta b) apakšpunktu. Šīs anketas pielikumā sniedziet sarakstu ar pamatojumiem par katru piešķirto atkāpi. |
| --- | --- |

—

kopējais iekārtu skaits, kurām ir piešķirta atkāpe saskaņā ar Direktīvas 1999/13/EK 5. panta 3. punkta b) apakšpunktu. Šīs anketas pielikumā sniedziet sarakstu ar pamatojumiem par katru piešķirto atkāpi.

| 2.2. | Par katru no II A pielikumā minētajām divdesmit darbībām pārskata laikposmā norāda iekārtu skaitu, kas atbilst turpmāk norādītajām kategorijām:






  — | kopējais jaunu vai būtiski pārveidotu iekārtu skaits, kuras bija reģistrētas vai apstiprinātas saskaņā ar Direktīvu 1999/13/EK. |
| --- | --- | --- |

2.2.

Par katru no II A pielikumā minētajām divdesmit darbībām pārskata laikposmā norāda iekārtu skaitu, kas atbilst turpmāk norādītajām kategorijām:

—

kopējais jaunu vai būtiski pārveidotu iekārtu skaits, kuras bija reģistrētas vai apstiprinātas saskaņā ar Direktīvu 1999/13/EK.

3.   Aizstāšana

Par katru no II A pielikumā minētajām divdesmit darbībām līdz pārskata laikposma beigām (31.12.2010.) norāda, kuras vielas vai preparāti, ko klasificē kā kancerogēnas, mutagēnas vai reproduktīvai sistēmai toksiskas vielas vai preparātus (R45, R46, R49, R60, R61) saskaņā ar Padomes Direktīvu 67/548/EEK (2), joprojām tiek lietotas, un to (aptuvenos) apjomus (tonnās gadā).

4.   Uzraudzība

Par katru no II A pielikumā minētajām divdesmit darbībām pārskata laikposmā, lūdzu, norādiet šādus datus:

| — | iekārtu skaits, par kurām ir ziņots “reizi gadā” vai “pēc pieprasījuma” saskaņā ar minētās direktīvas 8. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

iekārtu skaits, par kurām ir ziņots “reizi gadā” vai “pēc pieprasījuma” saskaņā ar minētās direktīvas 8. panta 1. punktu,

| — | iekārtu skaits, kuras tiek pastāvīgi uzraudzītas, lai nodrošinātu minētās direktīvas 8. panta 2. punkta izpildi. |
| --- | --- |

—

iekārtu skaits, kuras tiek pastāvīgi uzraudzītas, lai nodrošinātu minētās direktīvas 8. panta 2. punkta izpildi.

5.   Atbilstība

Par katru no II A pielikumā minētajām divdesmit darbībām pārskata laikposmā, lūdzu, norādiet šādus datus:

| — | operatoru skaits, kas ir pārkāpuši šīs direktīvas prasības:






  a) | saistībā ar noteikumu neievērošanu, par ko ziņots “reizi gadā” vai “pēc pieprasījuma”; |
| --- | --- | --- |

—

operatoru skaits, kas ir pārkāpuši šīs direktīvas prasības:

a)

saistībā ar noteikumu neievērošanu, par ko ziņots “reizi gadā” vai “pēc pieprasījuma”;

| b) | saistībā ar citu minētajā direktīvā paredzēto noteikumu neievērošanu; |
| --- | --- |

b)

saistībā ar citu minētajā direktīvā paredzēto noteikumu neievērošanu;

| — | cik daudziem operatoriem kompetentās iestādes ir apturējušas vai atsaukušas atļauju neatbilstības gadījumos, kā paredzēts direktīvas 10. panta b) punktā. |
| --- | --- |

—

cik daudziem operatoriem kompetentās iestādes ir apturējušas vai atsaukušas atļauju neatbilstības gadījumos, kā paredzēts direktīvas 10. panta b) punktā.

6.   Emisijas

| 6.1. | Lūdzu, norādiet 2008. un 2010. gadā radīto aptuveno GOS emisiju apjomu (tonnās) par kopējo iekārtu skaitu. |
| --- | --- |

6.1.

Lūdzu, norādiet 2008. un 2010. gadā radīto aptuveno GOS emisiju apjomu (tonnās) par kopējo iekārtu skaitu.

| 6.2. | Lūdzu, norādiet 2008. un 2010. gadā radīto aptuveno GOS emisiju apjomu (tonnās) par katru no II A pielikumā minētajām divdesmit darbībām (pēc izvēles). |
| --- | --- |

6.2.

Lūdzu, norādiet 2008. un 2010. gadā radīto aptuveno GOS emisiju apjomu (tonnās) par katru no II A pielikumā minētajām divdesmit darbībām (pēc izvēles).

7.   Izmaksas

| 7.1. | Aprēķina kopējās izmaksas, izsakot tās euro gadā vai cilvēkgados, piemēram, izmaksu kopsummu saistībā ar atļauju piešķiršanu, uzraudzību, pārbaudēm u. c., kas radīsies visām attiecīgajām valsts iestādēm 2010. gadā, īstenojot Direktīvu 1999/13/EK (pēc izvēles). |
| --- | --- |

7.1.

Aprēķina kopējās izmaksas, izsakot tās euro gadā vai cilvēkgados, piemēram, izmaksu kopsummu saistībā ar atļauju piešķiršanu, uzraudzību, pārbaudēm u. c., kas radīsies visām attiecīgajām valsts iestādēm 2010. gadā, īstenojot Direktīvu 1999/13/EK (pēc izvēles).

| 7.2. | Veic aptuvenu administratīvo izmaksu aprēķinu par šo ziņojumu cilvēkgados un euro (pēc izvēles). |
| --- | --- |

7.2.

Veic aptuvenu administratīvo izmaksu aprēķinu par šo ziņojumu cilvēkgados un euro (pēc izvēles).

8.   Dalībvalstu publicētie ziņojumi par šo anketu

Norāda informāciju, piemēram, tīmekļa vietnes URL adresi, kur sabiedrība var tieši piekļūt dalībvalstu ziņojumiem, kuros ietvertas atbildes uz šīs anketas jautājumiem.

9.   Uzlabojumi

Kuriem jautājumiem jāpievērš lielāka uzmanība attiecībā uz

| — | Direktīvas 1999/13/EK īstenošanu vai turpmāku pārskatīšanu, |
| --- | --- |

—

Direktīvas 1999/13/EK īstenošanu vai turpmāku pārskatīšanu,

| — | turpmākajām anketām? |
| --- | --- |

—

turpmākajām anketām?

10.   Citas piezīmes

---

(1)  Šajā anketā “kopējais iekārtu skaits” papildus ietver tādas iekārtas, uz kurām neattiecas Direktīva 1999/13/EK, bet kuras reglamentē valsts tiesību akti saskaņā ar minētās direktīvas noteikumiem. Nav ietvertas iekārtas, ko izmanto Direktīvā 70/156/EEK noteikto autotransporta līdzekļu vai to daļu aizsargkārtas klāšanai, ko ārpus ražošanas iekārtām veic kā daļu no transportlīdzekļa remonta, konservācijas vai dekoratīvās apdares.

(2)  OV 196, 16.8.1967., 1. lpp.

---