# Úradný vestník L 276/19.

| | ISSN 1725-5147 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 276 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Zväzok 5019. októbra 2007 |

ISSN 1725-5147

Úradný vestník

Európskej únie

L 276

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Zväzok 5019. októbra 2007

---

| Obsah | | II   Akty prijaté podľa Zmluvy o ES/Zmluvy o Euratome, ktorých uverejnenie nie je povinné | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ROZHODNUTIA |
| | | Komisia |
| | | 2007/655/ES |
| | * | Rozhodnutie Komisie z 5. júla 2005 o pomoci Talianska v prospech sektora živočíšnej výroby a sektora olív na základe článkov 4 a 5 zákona č. 290/99, článku 15 ods. 16 zákona č. 67/88 a zákona č. 252/91
  [oznámené pod číslom K(2004) 4769] | 1 |
| | | 2007/656/ES |
| | * | Rozhodnutie Komisie z 20. decembra 2006, o plánovanej štátnej pomoci Nemecka C 12/05 (ex N 611/03) spoločnosti e-glass AG
  [oznámené pod číslom K(2006) 6587]


   (
  1
  ) | 22 |

Obsah

II   Akty prijaté podľa Zmluvy o ES/Zmluvy o Euratome, ktorých uverejnenie nie je povinné

Strana

ROZHODNUTIA

Komisia

2007/655/ES

*

Rozhodnutie Komisie z 5. júla 2005 o pomoci Talianska v prospech sektora živočíšnej výroby a sektora olív na základe článkov 4 a 5 zákona č. 290/99, článku 15 ods. 16 zákona č. 67/88 a zákona č. 252/91
  [oznámené pod číslom K(2004) 4769]

[oznámené pod číslom K(2004) 4769]

1

2007/656/ES

*

Rozhodnutie Komisie z 20. decembra 2006, o plánovanej štátnej pomoci Nemecka C 12/05 (ex N 611/03) spoločnosti e-glass AG
  [oznámené pod číslom K(2006) 6587]


   (
  1
  )

[oznámené pod číslom K(2006) 6587]

(
  1

22

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

II Akty prijaté podľa Zmluvy o ES/Zmluvy o Euratome, ktorých uverejnenie nie je povinné

ROZHODNUTIA

Komisia

| 19.10.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 276/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 276/1

---

ROZHODNUTIE KOMISIE

z 5. júla 2005

o pomoci Talianska v prospech sektora živočíšnej výroby a sektora olív na základe článkov 4 a 5 zákona č. 290/99, článku 15 ods. 16 zákona č. 67/88 a zákona č. 252/91

[oznámené pod číslom K(2004) 4769]

(Iba talianske znenie je autentické)

(2007/655/ES)

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 88 ods. 2 prvý pododsek,

po výzve zainteresovaných strán na predloženie pripomienok v zmysle uvedených ustanovení (1), a so zreteľom na tieto pripomienky,

keďže:

I.   POSTUP

| (1) | Stále zastúpenie Talianska pri Európskej únii listom zo 6. augusta 1998, zaevidovaným 12. augusta 1998, oznámilo Komisii návrh zákona o predĺžení lehôt v sektore poľnohospodárstva v zmysle článku 88 ods. 3 Zmluvy o ES. Tento zákon bol zaevidovaný ako pomoc N 490/1998. |
| --- | --- |

(1)

Stále zastúpenie Talianska pri Európskej únii listom zo 6. augusta 1998, zaevidovaným 12. augusta 1998, oznámilo Komisii návrh zákona o predĺžení lehôt v sektore poľnohospodárstva v zmysle článku 88 ods. 3 Zmluvy o ES. Tento zákon bol zaevidovaný ako pomoc N 490/1998.

| (2) | Talianske orgány odpovedali na žiadosť Komisie o informácie z 1. októbra 1998 listom z 30. novembra 1998, zaevidovaným 4. decembra 1998. |
| --- | --- |

(2)

Talianske orgány odpovedali na žiadosť Komisie o informácie z 1. októbra 1998 listom z 30. novembra 1998, zaevidovaným 4. decembra 1998.

| (3) | Komisia listom z 13. septembra 1999 požiadala talianske orgány o zaslanie ešte nepredložených informácií, o ktoré požiadala listom z 28. januára 1999. Komisia v tomto liste vyzvala talianske orgány, aby potvrdili tlačové správy, podľa ktorých parlament 17. augusta 1999 zmenil návrh zákona na zákon č. 290, uverejnený v Úradnom vestníku Talianskej republiky č. 195 z 20. augusta 1999. |
| --- | --- |

(3)

Komisia listom z 13. septembra 1999 požiadala talianske orgány o zaslanie ešte nepredložených informácií, o ktoré požiadala listom z 28. januára 1999. Komisia v tomto liste vyzvala talianske orgány, aby potvrdili tlačové správy, podľa ktorých parlament 17. augusta 1999 zmenil návrh zákona na zákon č. 290, uverejnený v Úradnom vestníku Talianskej republiky č. 195 z 20. augusta 1999.

| (4) | Talianske orgány listom z 25. októbra 1999, zaevidovaným 5. novembra 1999, potvrdili, že návrh zákona sa zmenil na zákon č. 290/99. Príloha toho listu obsahovala text prijatého zákona a časť informácií, o ktoré Komisia požiadala listom z 28. januára 1999. |
| --- | --- |

(4)

Talianske orgány listom z 25. októbra 1999, zaevidovaným 5. novembra 1999, potvrdili, že návrh zákona sa zmenil na zákon č. 290/99. Príloha toho listu obsahovala text prijatého zákona a časť informácií, o ktoré Komisia požiadala listom z 28. januára 1999.

| (5) | Na základe týchto informácií sa schéma pomoci zaevidovala do registra neoznámenej pomoci pod číslom NN 155/99. |
| --- | --- |

(5)

Na základe týchto informácií sa schéma pomoci zaevidovala do registra neoznámenej pomoci pod číslom NN 155/99.

| (6) | Komisia listom z 24. februára 2000 (2) informovala Taliansko o svojom rozhodnutí začať konanie podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES proti článkom 4 a 5 zákona č. 290/99, článku 15 ods. 16 zákona č. 67/88 z 11. marca 1988 (zákon o štátnom rozpočte na rok 1988) a zákonu č. 252/91 z 8. augusta 1991. Komisia v tomto liste okrem toho Taliansku oznámila, že nemá námietky voči ostatným článkom (články 1, 2, 3, 6, 7 a 8) zákona č. 290/99, pretože nepredstavujú pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES. |
| --- | --- |

(6)

Komisia listom z 24. februára 2000 (2) informovala Taliansko o svojom rozhodnutí začať konanie podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES proti článkom 4 a 5 zákona č. 290/99, článku 15 ods. 16 zákona č. 67/88 z 11. marca 1988 (zákon o štátnom rozpočte na rok 1988) a zákonu č. 252/91 z 8. augusta 1991. Komisia v tomto liste okrem toho Taliansku oznámila, že nemá námietky voči ostatným článkom (články 1, 2, 3, 6, 7 a 8) zákona č. 290/99, pretože nepredstavujú pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES.

| (7) | Komisia týmto listom vyzvala Taliansko, aby v zmysle článku 10 ods. 2 a 3 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 (3) predložilo do jedného mesiaca od prijatia tohto listu všetky dokumenty, informácie a podklady potrebné na posúdenie zlučiteľnosti príslušných opatrení. |
| --- | --- |

(7)

Komisia týmto listom vyzvala Taliansko, aby v zmysle článku 10 ods. 2 a 3 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 (3) predložilo do jedného mesiaca od prijatia tohto listu všetky dokumenty, informácie a podklady potrebné na posúdenie zlučiteľnosti príslušných opatrení.

| (8) | Rozhodnutie Komisie začať uvedené konanie bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev
   (4). Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili svoje pripomienky. |
| --- | --- |

(8)

Rozhodnutie Komisie začať uvedené konanie bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev
   (4). Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili svoje pripomienky.

| (9) | Talianske orgány požiadali listom z 23. marca 2000 o predĺženie lehoty, ktorú stanovila Komisia na predloženie informácií požadovaných pri začatí konania, o 30 dní. |
| --- | --- |

(9)

Talianske orgány požiadali listom z 23. marca 2000 o predĺženie lehoty, ktorú stanovila Komisia na predloženie informácií požadovaných pri začatí konania, o 30 dní.

| (10) | Talianske orgány predložili Komisii svoje pripomienky k začatiu konania listom z 18. mája 2000. |
| --- | --- |

(10)

Talianske orgány predložili Komisii svoje pripomienky k začatiu konania listom z 18. mája 2000.

| (11) | Talianske orgány listom z 13. októbra 2000 predložili informácie, o ktoré Komisia požiadala listom zo 17. júla 2000. |
| --- | --- |

(11)

Talianske orgány listom z 13. októbra 2000 predložili informácie, o ktoré Komisia požiadala listom zo 17. júla 2000.

| (12) | Talianske orgány požiadali listom z 31. januára 2001 o predĺženie lehoty, ktorú Komisia stanovila na predloženie informácií požadovaných v liste z 13. decembra 2000. |
| --- | --- |

(12)

Talianske orgány požiadali listom z 31. januára 2001 o predĺženie lehoty, ktorú Komisia stanovila na predloženie informácií požadovaných v liste z 13. decembra 2000.

| (13) | Talianske orgány predložili požadované informácie listom z 12. júla 2001. |
| --- | --- |

(13)

Talianske orgány predložili požadované informácie listom z 12. júla 2001.

| (14) | Komisia okrem toho dostala pripomienky zainteresovaných strán listom z 30. júna 2000. Komisia zaslala tieto pripomienky Taliansku, ktoré malo možnosť vyjadriť svoje stanovisko. Talianske orgány k tomuto listu nezaslali osobitné pripomienky. |
| --- | --- |

(14)

Komisia okrem toho dostala pripomienky zainteresovaných strán listom z 30. júna 2000. Komisia zaslala tieto pripomienky Taliansku, ktoré malo možnosť vyjadriť svoje stanovisko. Talianske orgány k tomuto listu nezaslali osobitné pripomienky.

| (15) | Komisia sa 12. marca 2000 rozhodla, z dôvodu rozdielnosti a nedostatočných súvislostí medzi opatreniami pomoci ustanovenými článkom 4 zákona č. 290/99 na jednej strane a opatreniami pomoci ustanovenými v článku 5 toho istého zákona a v článku 15 ods. 16 zákona č. 67/88 a v zákone č. 252/91, prípad rozdeliť do dvoch samostatných spisov, a to C/7A/2000 a C/7B/2000, ktoré sa vzťahujú na článok 4 zákona č. 290/99 a článok 5 zákona č. 290/99, na článok 15 ods. 16 zákona č. 67/88 a na zákon č. 252/91. |
| --- | --- |

(15)

Komisia sa 12. marca 2000 rozhodla, z dôvodu rozdielnosti a nedostatočných súvislostí medzi opatreniami pomoci ustanovenými článkom 4 zákona č. 290/99 na jednej strane a opatreniami pomoci ustanovenými v článku 5 toho istého zákona a v článku 15 ods. 16 zákona č. 67/88 a v zákone č. 252/91, prípad rozdeliť do dvoch samostatných spisov, a to C/7A/2000 a C/7B/2000, ktoré sa vzťahujú na článok 4 zákona č. 290/99 a článok 5 zákona č. 290/99, na článok 15 ods. 16 zákona č. 67/88 a na zákon č. 252/91.

| (16) | Komisia listom z 5. apríla 2005 (5) informovala Taliansko o prijatí zamietavého konečného rozhodnutia k opatreniam pomoci ustanoveným článkom 4 zákona č. 290/99. Komisia v tomto liste informovala Taliansko aj o tom, že príslušné rozhodnutie sa nevzťahuje, ani nemá vplyv na úverové operácie pre poľnohospodárov, na prevádzku a vylepšenie, splatné do 31. marca 1998, na ktoré sa článkom 4 zákona č. 290/99 stanovilo predĺženie. Podobne sa dané rozhodnutie nevzťahuje na článok 5 zákona č. 290/99, na článok 15 ods. 16 zákona č. 67/88 a na zákon č. 252/91, t. j. právny základ pri poskytovaní pomoci uvedenej v článku 5 zákona č. 290/99, ktoré sa preskúmajú v rámci prípadu štátnej pomoci č. C/7B/2000. |
| --- | --- |

(16)

Komisia listom z 5. apríla 2005 (5) informovala Taliansko o prijatí zamietavého konečného rozhodnutia k opatreniam pomoci ustanoveným článkom 4 zákona č. 290/99. Komisia v tomto liste informovala Taliansko aj o tom, že príslušné rozhodnutie sa nevzťahuje, ani nemá vplyv na úverové operácie pre poľnohospodárov, na prevádzku a vylepšenie, splatné do 31. marca 1998, na ktoré sa článkom 4 zákona č. 290/99 stanovilo predĺženie. Podobne sa dané rozhodnutie nevzťahuje na článok 5 zákona č. 290/99, na článok 15 ods. 16 zákona č. 67/88 a na zákon č. 252/91, t. j. právny základ pri poskytovaní pomoci uvedenej v článku 5 zákona č. 290/99, ktoré sa preskúmajú v rámci prípadu štátnej pomoci č. C/7B/2000.

| (17) | Talianske orgány predložili ďalšie informácie listom z 27. februára 2003, zaevidovaným 28. februára 2003, ktorý obsahoval informácie, o ktoré Komisia požiadala listom z 8. mája 2002. |
| --- | --- |

(17)

Talianske orgány predložili ďalšie informácie listom z 27. februára 2003, zaevidovaným 28. februára 2003, ktorý obsahoval informácie, o ktoré Komisia požiadala listom z 8. mája 2002.

| (18) | Na základe výsledku stretnutia zástupcov Komisie a talianskych orgánov, ktoré sa uskutočnilo 24. marca 2004, a rôznych neformálnych rozhovorov na rovnakú tému, talianske orgány požiadali listom z 20. mája 2004, zaevidovaným 14. júna 2004, o predĺženie lehoty na predloženie ďalších informácií potrebných na preskúmanie spisu. |
| --- | --- |

(18)

Na základe výsledku stretnutia zástupcov Komisie a talianskych orgánov, ktoré sa uskutočnilo 24. marca 2004, a rôznych neformálnych rozhovorov na rovnakú tému, talianske orgány požiadali listom z 20. mája 2004, zaevidovaným 14. júna 2004, o predĺženie lehoty na predloženie ďalších informácií potrebných na preskúmanie spisu.

| (19) | Talianske orgány predložili ďalšie informácie listom z 29. októbra 2004, zaevidovaným 3. novembra 2004. V tomto liste naznačili, že požiadajú o dôverné zaobchádzanie s finančnými údajmi, uskutočnenými intervenciami a účtovnými výkazmi zainteresovaných spoločností. |
| --- | --- |

(19)

Talianske orgány predložili ďalšie informácie listom z 29. októbra 2004, zaevidovaným 3. novembra 2004. V tomto liste naznačili, že požiadajú o dôverné zaobchádzanie s finančnými údajmi, uskutočnenými intervenciami a účtovnými výkazmi zainteresovaných spoločností.

| (20) | Talianske orgány predložili ďalšie informácie listom z 24. novembra 2004, zaevidovaným 3. decembra 2004. Okrem toho spresnili, že do toho času nebola predložená žiadna žiadosť o dôverné zaobchádzanie. |
| --- | --- |

(20)

Talianske orgány predložili ďalšie informácie listom z 24. novembra 2004, zaevidovaným 3. decembra 2004. Okrem toho spresnili, že do toho času nebola predložená žiadna žiadosť o dôverné zaobchádzanie.

| (21) | Ďalšie informácie boli zaslané listom zo 4. apríla 2005, zaevidovaným 7. apríla 2005. |
| --- | --- |

(21)

Ďalšie informácie boli zaslané listom zo 4. apríla 2005, zaevidovaným 7. apríla 2005.

II.   OPIS POMOCI

II.1.   Rozsah pôsobnosti tohto rozhodnutia

| (22) | Zákonom č. 290/99 sa ustanovuje predĺženie lehôt na rôzne operácie v poľnohospodárskom sektore. Tento zákon je rozdelený do ôsmich článkov. Komisia sa rozhodnutím z 24. februára 2000 rozhodla nevzniesť námietky voči článkom 1, 2, 3, 6, 7 a 8 tohto zákona, pretože nepredstavovali pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES. Rozhodnutie začať konanie podľa článku 88 ods. 2 sa na druhej strane vzťahovalo na články 4 a 5 tohto zákona, ako aj na článok 15 ods. 16 zákona č. 67/88 a zákon č. 252/91, ktorý predstavuje právny základ na poskytovanie pomoci uvedenej v článku 5 zákona č. 290/99. |
| --- | --- |

(22)

Zákonom č. 290/99 sa ustanovuje predĺženie lehôt na rôzne operácie v poľnohospodárskom sektore. Tento zákon je rozdelený do ôsmich článkov. Komisia sa rozhodnutím z 24. februára 2000 rozhodla nevzniesť námietky voči článkom 1, 2, 3, 6, 7 a 8 tohto zákona, pretože nepredstavovali pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES. Rozhodnutie začať konanie podľa článku 88 ods. 2 sa na druhej strane vzťahovalo na články 4 a 5 tohto zákona, ako aj na článok 15 ods. 16 zákona č. 67/88 a zákon č. 252/91, ktorý predstavuje právny základ na poskytovanie pomoci uvedenej v článku 5 zákona č. 290/99.

| (23) | Komisia prijala 5. apríla 2002 zamietavé konečné rozhodnutie k článku 4 zákona č. 290/99. Toto rozhodnutie sa vzťahuje na článok 15 ods. 16 zákona č. 67/88, na zákon č. 252/91, článok 4 (iba v prípade úverových operácií pre poľnohospodárov, na prevádzku a zlepšovanie, splatných do 31. marca 1998) a na článok 5 zákona č. 290/99. |
| --- | --- |

(23)

Komisia prijala 5. apríla 2002 zamietavé konečné rozhodnutie k článku 4 zákona č. 290/99. Toto rozhodnutie sa vzťahuje na článok 15 ods. 16 zákona č. 67/88, na zákon č. 252/91, článok 4 (iba v prípade úverových operácií pre poľnohospodárov, na prevádzku a zlepšovanie, splatných do 31. marca 1998) a na článok 5 zákona č. 290/99.

II.2.   Súvislosti

| (24) | Podľa predložených informácií sektor živočíšnej výroby v Taliansku trpel na konci 80. rokov z dôvodu nadmerného rozštiepenia výroby, ktoré viedlo k vzniku zastaraných štruktúr, nevhodných na kvalitnú výrobu. S cieľom modernizácie celého systému sa zákonom č. 87/90, následne zmeneným a doplneným zákonom č. 252/91, ustanovila pomoc na podporu integrovaných projektov, t. j. projektov, ktoré spájali viac podnikov do štruktúry vo forme zoskupenia. Projekty sa začleňovali do programu, ktorý schválil Medziodborový výbor hospodárskeho plánovania (CIPE) za predpokladu, že sa mali financovať iba projekty, ktoré navrhla skupina navzájom prepojených podnikov, schopných zaručiť realizáciu celého projektu. To okrem toho znamenalo, že každá zúčastnená spoločnosť zodpovedala za realizáciu celého projektu zaručením sa (prostredníctvom klauzuly) za záväzok všetkých prepojených spoločností. Od všetkých spoločností sa okrem toho požadovala značná finančná účasť na projektoch prostredníctvom novej kapitalizácie a v prípade družstiev aj formou desaťročnej pôžičky. Záruky, ktoré požadoval štát (záruka na celý projekt a kapitalizácia spoločností) na poskytnutie pomoci, predstavovali pre zainteresované spoločnosti značný finančný záväzok. |
| --- | --- |

(24)

Podľa predložených informácií sektor živočíšnej výroby v Taliansku trpel na konci 80. rokov z dôvodu nadmerného rozštiepenia výroby, ktoré viedlo k vzniku zastaraných štruktúr, nevhodných na kvalitnú výrobu. S cieľom modernizácie celého systému sa zákonom č. 87/90, následne zmeneným a doplneným zákonom č. 252/91, ustanovila pomoc na podporu integrovaných projektov, t. j. projektov, ktoré spájali viac podnikov do štruktúry vo forme zoskupenia. Projekty sa začleňovali do programu, ktorý schválil Medziodborový výbor hospodárskeho plánovania (CIPE) za predpokladu, že sa mali financovať iba projekty, ktoré navrhla skupina navzájom prepojených podnikov, schopných zaručiť realizáciu celého projektu. To okrem toho znamenalo, že každá zúčastnená spoločnosť zodpovedala za realizáciu celého projektu zaručením sa (prostredníctvom klauzuly) za záväzok všetkých prepojených spoločností. Od všetkých spoločností sa okrem toho požadovala značná finančná účasť na projektoch prostredníctvom novej kapitalizácie a v prípade družstiev aj formou desaťročnej pôžičky. Záruky, ktoré požadoval štát (záruka na celý projekt a kapitalizácia spoločností) na poskytnutie pomoci, predstavovali pre zainteresované spoločnosti značný finančný záväzok.

| (25) | Vzhľadom na to, že zdroje vyčlenené na realizáciu integrovaných projektov nepostačovali na pokrytie celkovej finančnej potreby sektora, na financovanie týchto integrovaných projektov sa použili dodatočné zdroje vyčlenené na základe č. 67/88. Tieto intervencie sa vykonali v rámci celkového programu racionalizácie a reštrukturalizácie sektora hovädzieho mäsa, ktorý sa v Taliansku, na rozdiel od iných európskych krajín, začal iba na začiatku 90. rokov. Ostatné krajiny Európskej únie, ako Francúzsko, začali programy reštrukturalizácie a racionalizácie bitúnkov už od 70. rokov (6). Veľké množstvo bitúnkov v Taliansku a ich nevhodné rozmiestnenie na vnútroštátnom území si vyžiadali drastickú reorganizáciu sektora, ktorá sa podľa talianskych orgánov mohla uskutočniť iba s rozsiahlou verejnou podporou a na základe programu zameraného na modernizáciu celého sektora. Talianske podniky, aby mohli prežiť, museli urýchliť proces technickej inovácie a organizačnej reštrukturalizácie podľa dvoch zásad:






  a) | racionalizácia reprodukčných systémov prostredníctvom zavedenia metód technického zlepšenia zameraných na dosiahnutie štandardizovanej výroby pri konkurencieschopných nákladoch; |
| --- | --- | --- |

(25)

Vzhľadom na to, že zdroje vyčlenené na realizáciu integrovaných projektov nepostačovali na pokrytie celkovej finančnej potreby sektora, na financovanie týchto integrovaných projektov sa použili dodatočné zdroje vyčlenené na základe č. 67/88. Tieto intervencie sa vykonali v rámci celkového programu racionalizácie a reštrukturalizácie sektora hovädzieho mäsa, ktorý sa v Taliansku, na rozdiel od iných európskych krajín, začal iba na začiatku 90. rokov. Ostatné krajiny Európskej únie, ako Francúzsko, začali programy reštrukturalizácie a racionalizácie bitúnkov už od 70. rokov (6). Veľké množstvo bitúnkov v Taliansku a ich nevhodné rozmiestnenie na vnútroštátnom území si vyžiadali drastickú reorganizáciu sektora, ktorá sa podľa talianskych orgánov mohla uskutočniť iba s rozsiahlou verejnou podporou a na základe programu zameraného na modernizáciu celého sektora. Talianske podniky, aby mohli prežiť, museli urýchliť proces technickej inovácie a organizačnej reštrukturalizácie podľa dvoch zásad:

a)

racionalizácia reprodukčných systémov prostredníctvom zavedenia metód technického zlepšenia zameraných na dosiahnutie štandardizovanej výroby pri konkurencieschopných nákladoch;

| b) | diverzifikácia výroby vysokej kvalitatívnej úrovne a stála a homogénna racionalizácia kvalitných výrobkov. |
| --- | --- |

b)

diverzifikácia výroby vysokej kvalitatívnej úrovne a stála a homogénna racionalizácia kvalitných výrobkov.

Úlohou implementovať zákon č. 67/88 bola poverená skupina expertov, ktorá mala zostaviť program nutných opatrení, zadefinovať strategickú štruktúru a rozhodnúť o tom, či sa predložené projekty mohli oprávniť na financovanie.

Vzhľadom na vážnosť krízy v sektore hovädzieho mäsa sa opatrenia navrhnuté v programe zameriavali najmä na tento sektor, v menšej miere na sektory bravčového a ovčieho mäsa.

II.3.   Opatrenia

| (26) | Zákonom č. 67/88, ktorým sa ustanovujú úverové subvencie podľa článku 5 zákona č. 290/99, sa zavádzajú opatrenia na zostavenie ročného a viacročného štátneho rozpočtu a je talianskym finančným zákonom z roku 1988. V článku 15 ods. 16 zákona sa stanovuje, že poľnohospodárske družstvá a ich združenia môžu dostať pôžičku do maximálnej výšky 700 miliárd ITL na výstavbu, reštrukturalizáciu a rozšírenie svojich bitúnkov (7). V zákone sa okrem iného stanovuje, že tieto pôžičky sa môžu v rozsahu 100 mld. ITL v roku 1988 a 50 mld. ITL v roku 1989 použiť na konsolidáciu existujúcich záväzkov, ktoré vznikli v súvislosti s uvedenými stavbami a zariadeniami. Na takéto pôžičky sa poskytuje príspevok na úroky v maximálnej výške 10 %. Ustanovenia tohto odseku sa uplatňujú aj na financovanie projektov týkajúcich sa konsolidácie a rozvoja chovov poľnohospodárskych družstiev a ich združení zameraných na mlieko a na mäso. Tento zákon nebol nikdy oznámený Komisii v zmysle článku 88 ods. 3 zmluvy. |
| --- | --- |

(26)

Zákonom č. 67/88, ktorým sa ustanovujú úverové subvencie podľa článku 5 zákona č. 290/99, sa zavádzajú opatrenia na zostavenie ročného a viacročného štátneho rozpočtu a je talianskym finančným zákonom z roku 1988. V článku 15 ods. 16 zákona sa stanovuje, že poľnohospodárske družstvá a ich združenia môžu dostať pôžičku do maximálnej výšky 700 miliárd ITL na výstavbu, reštrukturalizáciu a rozšírenie svojich bitúnkov (7). V zákone sa okrem iného stanovuje, že tieto pôžičky sa môžu v rozsahu 100 mld. ITL v roku 1988 a 50 mld. ITL v roku 1989 použiť na konsolidáciu existujúcich záväzkov, ktoré vznikli v súvislosti s uvedenými stavbami a zariadeniami. Na takéto pôžičky sa poskytuje príspevok na úroky v maximálnej výške 10 %. Ustanovenia tohto odseku sa uplatňujú aj na financovanie projektov týkajúcich sa konsolidácie a rozvoja chovov poľnohospodárskych družstiev a ich združení zameraných na mlieko a na mäso. Tento zákon nebol nikdy oznámený Komisii v zmysle článku 88 ods. 3 zmluvy.

| (27) | V článku 5 oznámeného zákona sa stanovujú prípady, keď úverové subvencie na pôžičky získané v zmysle článku 1 ods. 16 zákona č. 67/88 zostanú platné aj v prípade nedodržania niektorých pôvodne stanovených podmienok. Presnejšie, v článku 5 ods. 2 sa uvádza, že úverové subvencie týkajúce sa pôžičiek získaných v zmysle uvedeného článku 15 ods. 16 na opatrenia spojené s rozvojom a konsolidáciou záväzkov zostanú platné aj v prípade čiastočnej realizácie integrovaného projektu schváleného v zmysle článku 1 zákona č. 87/90, zmeneného a doplneného článkom 1 zákona č. 252/91, pod podmienkou, že sa integrovaný projekt subjektu, ktorý je príjemcom pôžičky, ukončil. V článku 5 ods. 3 sa stanovuje, že úverové subvencie týkajúce sa pôžičiek poskytnutých iba na konsolidáciu záväzkov zostanú platné aj v prípade nezrealizovania alebo čiastočného realizovania, integrovaného projektu, pod podmienkou, že príjemca pôžičky predloží vlastný investičný projekt, ktorý sa má realizovať z časti aj z pôžičky. V odseku 4 sa okrem toho stanovuje, že podniky, ktoré sa spojili s cieľom realizácie integrovaného rozvojového projektu vnútroštátneho významu v sektore živočíšnej výroby, už oprávnené na financovanie v zmysle článku 1 zákona č. 87/90, zmeneného a doplneného článkom 1 zákona č. 252/91, si zachovajú oprávnenie na zvýhodnené financovanie a jeho účel aj v prípade nezrealizovania pôvodného integrovaného projektu, ak ukončia svoju časť projektu. |
| --- | --- |

(27)

V článku 5 oznámeného zákona sa stanovujú prípady, keď úverové subvencie na pôžičky získané v zmysle článku 1 ods. 16 zákona č. 67/88 zostanú platné aj v prípade nedodržania niektorých pôvodne stanovených podmienok. Presnejšie, v článku 5 ods. 2 sa uvádza, že úverové subvencie týkajúce sa pôžičiek získaných v zmysle uvedeného článku 15 ods. 16 na opatrenia spojené s rozvojom a konsolidáciou záväzkov zostanú platné aj v prípade čiastočnej realizácie integrovaného projektu schváleného v zmysle článku 1 zákona č. 87/90, zmeneného a doplneného článkom 1 zákona č. 252/91, pod podmienkou, že sa integrovaný projekt subjektu, ktorý je príjemcom pôžičky, ukončil. V článku 5 ods. 3 sa stanovuje, že úverové subvencie týkajúce sa pôžičiek poskytnutých iba na konsolidáciu záväzkov zostanú platné aj v prípade nezrealizovania alebo čiastočného realizovania, integrovaného projektu, pod podmienkou, že príjemca pôžičky predloží vlastný investičný projekt, ktorý sa má realizovať z časti aj z pôžičky. V odseku 4 sa okrem toho stanovuje, že podniky, ktoré sa spojili s cieľom realizácie integrovaného rozvojového projektu vnútroštátneho významu v sektore živočíšnej výroby, už oprávnené na financovanie v zmysle článku 1 zákona č. 87/90, zmeneného a doplneného článkom 1 zákona č. 252/91, si zachovajú oprávnenie na zvýhodnené financovanie a jeho účel aj v prípade nezrealizovania pôvodného integrovaného projektu, ak ukončia svoju časť projektu.

| (28) | V článku 4 sa stanovujú opatrenia zamerané na zvýhodnenie úverových operácií pre poľnohospodárov. V tomto článku sa predovšetkým predlžuje splátkové obdobie pri úverových operáciách pre poľnohospodárov, na prevádzku a vylepšenia, splatných do 31. marca 1998, až o 12 mesiacov. Príjemcami sú poľnohospodárske podniky v regiónoch Puglia, Kalábria a Sicília, ktoré sa v prvom rade zaoberajú pestovaním olív, riadené priamo pestovateľmi a poľnohospodárskymi podnikateľmi, ako aj družstvá pestujúce olivy, poškodené vážnou krízou na trhu s olivami a olivovým olejom. Rovnaké intervencie, s tými istými postupmi a podmienkami, sa uplatňujú aj v prospech poľnohospodárskych podnikov a družstiev pestujúcich olivy v iných regiónoch s oblasťami pestovania olív, v ktorých vznikla vážna kríza na trhu s olivami a olivovým olejom. V článku sa definujú poľnohospodárske podniky a družstvá zaoberajúce sa prevažne pestovaním olív ako subjekty, ktorých aspoň 50 % hrubej výroby pochádza z produkcie olív. |
| --- | --- |

(28)

V článku 4 sa stanovujú opatrenia zamerané na zvýhodnenie úverových operácií pre poľnohospodárov. V tomto článku sa predovšetkým predlžuje splátkové obdobie pri úverových operáciách pre poľnohospodárov, na prevádzku a vylepšenia, splatných do 31. marca 1998, až o 12 mesiacov. Príjemcami sú poľnohospodárske podniky v regiónoch Puglia, Kalábria a Sicília, ktoré sa v prvom rade zaoberajú pestovaním olív, riadené priamo pestovateľmi a poľnohospodárskymi podnikateľmi, ako aj družstvá pestujúce olivy, poškodené vážnou krízou na trhu s olivami a olivovým olejom. Rovnaké intervencie, s tými istými postupmi a podmienkami, sa uplatňujú aj v prospech poľnohospodárskych podnikov a družstiev pestujúcich olivy v iných regiónoch s oblasťami pestovania olív, v ktorých vznikla vážna kríza na trhu s olivami a olivovým olejom. V článku sa definujú poľnohospodárske podniky a družstvá zaoberajúce sa prevažne pestovaním olív ako subjekty, ktorých aspoň 50 % hrubej výroby pochádza z produkcie olív.

| (29) | Komisia prijala 3. apríla 2002 (8) zamietavé konečné rozhodnutie k pomoci ustanovenej článkom 4 zákona č. 290/99. Toto rozhodnutie, ako jasne vyplýva z jeho znenia, sa netýka ani nemá vplyv na úverové operácie pre poľnohospodárov, na prevádzku a vylepšenia, splatné do 31. marca 1998, na ktoré sa v článku 4 zákona č. 290/99 stanovilo predĺženie. Tieto operácie sa preto ešte musia prehodnotiť. |
| --- | --- |

(29)

Komisia prijala 3. apríla 2002 (8) zamietavé konečné rozhodnutie k pomoci ustanovenej článkom 4 zákona č. 290/99. Toto rozhodnutie, ako jasne vyplýva z jeho znenia, sa netýka ani nemá vplyv na úverové operácie pre poľnohospodárov, na prevádzku a vylepšenia, splatné do 31. marca 1998, na ktoré sa v článku 4 zákona č. 290/99 stanovilo predĺženie. Tieto operácie sa preto ešte musia prehodnotiť.

| (30) | Ďalší zákon, označený v článku 5 ako právny základ na poskytovanie rôznych foriem pomoci, je zákon č. 252/91, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 87/90 o naliehavé intervencie v oblasti živočíšnej výroby. Zákonom sa prostredníctvom vyčlenenia rozpočtových prostriedkov podporujú rôzne výnimočné opatrenia v oblasti živočíšnej výroby, realizované formou integrovaných projektov vnútroštátneho významu. V zákone sa okrem toho podnecuje vytvorenie akciovej spoločnosti, v ktorej je aspoň 51 % kapitálu upísaných ministerstvom pre poľnohospodárstvo a lesníctvo, poverenej týmito úlohami:






  a) | poskytovať právne záruky na úverové operácie; |
| --- | --- | --- |

(30)

Ďalší zákon, označený v článku 5 ako právny základ na poskytovanie rôznych foriem pomoci, je zákon č. 252/91, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 87/90 o naliehavé intervencie v oblasti živočíšnej výroby. Zákonom sa prostredníctvom vyčlenenia rozpočtových prostriedkov podporujú rôzne výnimočné opatrenia v oblasti živočíšnej výroby, realizované formou integrovaných projektov vnútroštátneho významu. V zákone sa okrem toho podnecuje vytvorenie akciovej spoločnosti, v ktorej je aspoň 51 % kapitálu upísaných ministerstvom pre poľnohospodárstvo a lesníctvo, poverenej týmito úlohami:

a)

poskytovať právne záruky na úverové operácie;

| b) | zabezpečovať rezervy, ktoré sa majú prideliť k úverovým investičným operáciám; |
| --- | --- |

b)

zabezpečovať rezervy, ktoré sa majú prideliť k úverovým investičným operáciám;

| c) | poskytovať financovanie na intervencie spojené s ozdravením a likvidáciou spoločnosti; |
| --- | --- |

c)

poskytovať financovanie na intervencie spojené s ozdravením a likvidáciou spoločnosti;

| d) | nadobúdať majetkové podiely v spoločnostiach založených na realizáciu osobitných projektov. |
| --- | --- |

d)

nadobúdať majetkové podiely v spoločnostiach založených na realizáciu osobitných projektov.

II.4.   Príjemcovia

| (31) | Poľnohospodári v živočíšnej výrobe, ktorí sa zaoberajú výrobou, spracovaním a odbytom mäsových výrobkov. |
| --- | --- |

(31)

Poľnohospodári v živočíšnej výrobe, ktorí sa zaoberajú výrobou, spracovaním a odbytom mäsových výrobkov.

II.5.   Rozpočet

| (32) | Celkový, aktualizovaný, rozpočet určený na uskutočnenie integrovaných projektov je nasledovný: | zákon č. 252/91: 97 015 515 581 ITL (približne 50 mil. EUR); |
| --- | --- | --- |

(32)

Celkový, aktualizovaný, rozpočet určený na uskutočnenie integrovaných projektov je nasledovný:

zákon č. 252/91: 97 015 515 581 ITL (približne 50 mil. EUR);

| | zákon č. 67/88 (rozvojové pôžičky): 6 349 660 726 ITL (približne 3,280 mil. EUR); |
| --- | --- |

zákon č. 67/88 (rozvojové pôžičky): 6 349 660 726 ITL (približne 3,280 mil. EUR);

| | zákon č. 67/88 (konsolidačné pôžičky): 1 968 222 804 ITL (približne 1,016 mil. EUR). |
| --- | --- |

zákon č. 67/88 (konsolidačné pôžičky): 1 968 222 804 ITL (približne 1,016 mil. EUR).

III.   DÔVODY ROZHODNUTIA ZAČAŤ KONANIE

| (33) | V článku 5 zákona č. 290/99 sa stanovujú podmienky, za ktorých úverové subvencie na pôžičky získané na základe osobitných právnych predpisov, zostanú platné, aj v prípade nesplnenia pôvodne stanovených podmienok. V čase, keď sa Komisia rozhodla začať konanie podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES, neboli k dispozícii informácie o zákonoch, na ktoré sa odvoláva článok 5, ktoré úzko súvisia s hodnotením tohto článku. Talianske orgány predložili texty dvoch zákonov (zákon č. 252/91 a zákon č. 67/88) Komisii na jej výslovnú žiadosť. V čase, keď Komisia rozhodla začať konanie podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES, talianske orgány ešte neposkytli ďalšie informácie alebo dodatočné údaje o príslušných zákonoch alebo v nich obsiahnutých opatreniach pomoci. Komisia teda nemohla stanoviť, či sa článok 5 zákona č. 290/99 vzťahoval na pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES, keďže talianske orgány neposkytli presné informácie v tomto ohľade. Zdalo sa však, že opatrenie tým, že určitým poľnohospodárskym podnikom umožnilo naďalej prijímať osobitnú pomoc, aj v prípadoch, keď neboli schopné splniť všetky povinnosti pôvodne stanovené pre oprávnenosť na takéto výhody, zvýhodňuje tieto podniky voči iným podnikom, ktoré za rovnakých okolností preukázali, že sú schopné splniť všetky pôvodne stanovené povinnosti. Opatrenie, ustanovené v článku 5, preto viedlo k predpokladu o existencii pomoci, čo sa bez informácií zo strany talianskych orgánov mohlo objasniť iba začatím konania podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES. |
| --- | --- |

(33)

V článku 5 zákona č. 290/99 sa stanovujú podmienky, za ktorých úverové subvencie na pôžičky získané na základe osobitných právnych predpisov, zostanú platné, aj v prípade nesplnenia pôvodne stanovených podmienok. V čase, keď sa Komisia rozhodla začať konanie podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES, neboli k dispozícii informácie o zákonoch, na ktoré sa odvoláva článok 5, ktoré úzko súvisia s hodnotením tohto článku. Talianske orgány predložili texty dvoch zákonov (zákon č. 252/91 a zákon č. 67/88) Komisii na jej výslovnú žiadosť. V čase, keď Komisia rozhodla začať konanie podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES, talianske orgány ešte neposkytli ďalšie informácie alebo dodatočné údaje o príslušných zákonoch alebo v nich obsiahnutých opatreniach pomoci. Komisia teda nemohla stanoviť, či sa článok 5 zákona č. 290/99 vzťahoval na pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES, keďže talianske orgány neposkytli presné informácie v tomto ohľade. Zdalo sa však, že opatrenie tým, že určitým poľnohospodárskym podnikom umožnilo naďalej prijímať osobitnú pomoc, aj v prípadoch, keď neboli schopné splniť všetky povinnosti pôvodne stanovené pre oprávnenosť na takéto výhody, zvýhodňuje tieto podniky voči iným podnikom, ktoré za rovnakých okolností preukázali, že sú schopné splniť všetky pôvodne stanovené povinnosti. Opatrenie, ustanovené v článku 5, preto viedlo k predpokladu o existencii pomoci, čo sa bez informácií zo strany talianskych orgánov mohlo objasniť iba začatím konania podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES.

| (34) | Článok 5 zákona č. 290/99 sa okrem toho nemohol posudzovať bez prihliadnutia na právne predpisy, ktoré tvorili právny základ na poskytovanie osobitných výhod (úverové subvencie a financovanie), na ktoré sa článok odvoláva: a to článok 15 ods. 16 zákona č. 67/88 a zákon č. 252/91. Texty týchto zákonov zaslali talianske orgány Komisii na jej výslovnú žiadosť. V obidvoch týchto právnych predpisoch sa jasne stanovuje štátna pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES. Presnejšie, v článku 15 ods. 16 zákona č. 67/88 sa stanovuje poskytovanie zvýhodnených pôžičiek poľnohospodárskym družstvám a združeniam, ktorým možno poskytnúť subvenciu na úroky až do maximálnej výšky 10 %. Takéto zvýhodnenie pre prijímateľské poľnohospodárske podniky znamená odstránenie nákladov súvisiacich s platením úrokovej sadzby platnej na trhu v čase poskytnutia pôžičky, ktorú by inak musel zaplatiť akýkoľvek iný poľnohospodársky podnik, ktorý nie je na takúto výhodu oprávnený. Dané zvýhodnenie by sa v tomto prípade rovnalo rozdielu medzi trhovou úrokovou sadzbou (9), platnou v čase poskytnutia pôžičky a úrokovou sadzbou (nižšou), ktorú príjemcovia skutočne zaplatili vďaka verejnému príspevku. V zákone č. 252/91 sa naopak povoľuje uvoľnenie verejných zdrojov na realizáciu rôznych typov projektov v sektore živočíšnej výroby, a tým sa zvýhodňujú príjemcovia týchto zdrojov voči iným poľnohospodárskym podnikom, ktoré musia podobné projekty realizovať výhradne z vlastných finančných zdrojov. Zdalo sa, že na obidve uvedené opatrenia sa vzťahuje článok 87 ods. 1 Zmluvy o ES. |
| --- | --- |

(34)

Článok 5 zákona č. 290/99 sa okrem toho nemohol posudzovať bez prihliadnutia na právne predpisy, ktoré tvorili právny základ na poskytovanie osobitných výhod (úverové subvencie a financovanie), na ktoré sa článok odvoláva: a to článok 15 ods. 16 zákona č. 67/88 a zákon č. 252/91. Texty týchto zákonov zaslali talianske orgány Komisii na jej výslovnú žiadosť. V obidvoch týchto právnych predpisoch sa jasne stanovuje štátna pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES. Presnejšie, v článku 15 ods. 16 zákona č. 67/88 sa stanovuje poskytovanie zvýhodnených pôžičiek poľnohospodárskym družstvám a združeniam, ktorým možno poskytnúť subvenciu na úroky až do maximálnej výšky 10 %. Takéto zvýhodnenie pre prijímateľské poľnohospodárske podniky znamená odstránenie nákladov súvisiacich s platením úrokovej sadzby platnej na trhu v čase poskytnutia pôžičky, ktorú by inak musel zaplatiť akýkoľvek iný poľnohospodársky podnik, ktorý nie je na takúto výhodu oprávnený. Dané zvýhodnenie by sa v tomto prípade rovnalo rozdielu medzi trhovou úrokovou sadzbou (9), platnou v čase poskytnutia pôžičky a úrokovou sadzbou (nižšou), ktorú príjemcovia skutočne zaplatili vďaka verejnému príspevku. V zákone č. 252/91 sa naopak povoľuje uvoľnenie verejných zdrojov na realizáciu rôznych typov projektov v sektore živočíšnej výroby, a tým sa zvýhodňujú príjemcovia týchto zdrojov voči iným poľnohospodárskym podnikom, ktoré musia podobné projekty realizovať výhradne z vlastných finančných zdrojov. Zdalo sa, že na obidve uvedené opatrenia sa vzťahuje článok 87 ods. 1 Zmluvy o ES.

| (35) | Komisia nemohla v čase začatia konania stanoviť zákonnosť týchto opatrení pomoci. Talianske orgány Komisii napriek opakovaným žiadostiam v tomto ohľade (10) v skutočnosti neobjasnili, či tieto právne predpisy boli oznámené v zmysle článku 88 ods. 3 Zmluvy o ES, a teda, či opatrenia v nich obsiahnuté boli súčasťou existujúcich schém pomoci posúdených Komisiou v zmysle článkov 87, 88 a 89 Zmluvy o ES alebo či sa Komisii nikdy neoznámili. |
| --- | --- |

(35)

Komisia nemohla v čase začatia konania stanoviť zákonnosť týchto opatrení pomoci. Talianske orgány Komisii napriek opakovaným žiadostiam v tomto ohľade (10) v skutočnosti neobjasnili, či tieto právne predpisy boli oznámené v zmysle článku 88 ods. 3 Zmluvy o ES, a teda, či opatrenia v nich obsiahnuté boli súčasťou existujúcich schém pomoci posúdených Komisiou v zmysle článkov 87, 88 a 89 Zmluvy o ES alebo či sa Komisii nikdy neoznámili.

| (36) | Komisia mala v skutočnosti pochybnosti o zlučiteľnosti niektorých prvkov schém pomoci stanovených v týchto právnych predpisoch so spoločným trhom. Niektoré opatrenia obsiahnuté v článku 15 ods. 16 zákona č. 67/88 a v zákone č. 252/91 mohli na základe informácií dostupných v tom čase, získaných analýzou textov predložených Komisii, skutočne predstavovať prevádzkovú pomoc. Komisia, keďže nemala presnejšie a podrobnejšie informácie, ktoré mohli vyvrátiť toto predbežné hodnotenie, mohla k tejto pomoci prijať iba zamietavé stanovisko. |
| --- | --- |

(36)

Komisia mala v skutočnosti pochybnosti o zlučiteľnosti niektorých prvkov schém pomoci stanovených v týchto právnych predpisoch so spoločným trhom. Niektoré opatrenia obsiahnuté v článku 15 ods. 16 zákona č. 67/88 a v zákone č. 252/91 mohli na základe informácií dostupných v tom čase, získaných analýzou textov predložených Komisii, skutočne predstavovať prevádzkovú pomoc. Komisia, keďže nemala presnejšie a podrobnejšie informácie, ktoré mohli vyvrátiť toto predbežné hodnotenie, mohla k tejto pomoci prijať iba zamietavé stanovisko.

| (37) | Pokiaľ ide o článok 4 zákona č. 290/99, Komisia vo svojom rozhodnutí začať konanie podľa článku 88 ods. 2 zmluvy vyzvala Taliansko, aby predložilo všetky dostupné informácie o podmienkach (úrokové sadzby, prípadné záruky...), za ktorých sa pôvodne poskytli pôžičky, pre ktoré sa na základe článku 4 zákona č. 290/99 stanovilo predĺženie a celkovej výške poskytnutých pôžičiek, a aby uviedlo, či sa na dané pomoci vzťahujú už existujúcej schémy pomoci (a ak áno, uviesť aké). Keďže sa konečné rozhodnutie týkajúce sa článku 4 zákona č. 290/99 nevzťahovalo ani nemalo vplyv na úverové operácie pre poľnohospodárov, na prevádzku a vylepšenia, splatné do 31. marca 1998, pre ktoré sa článkom 4 zákona č. 290/99 stanovilo predĺženie, tieto pôžičky sa museli ešte preskúmať s cieľom zistiť, či sa daná pomoc poskytla za trhových podmienok (v takom prípade by bolo potrebné určiť takéto podmienky) alebo či sa na ne vzťahujú už existujúce schémy pomoci schválené Komisiou (v takom prípade by bolo potrebné určiť tieto schémy). |
| --- | --- |

(37)

Pokiaľ ide o článok 4 zákona č. 290/99, Komisia vo svojom rozhodnutí začať konanie podľa článku 88 ods. 2 zmluvy vyzvala Taliansko, aby predložilo všetky dostupné informácie o podmienkach (úrokové sadzby, prípadné záruky...), za ktorých sa pôvodne poskytli pôžičky, pre ktoré sa na základe článku 4 zákona č. 290/99 stanovilo predĺženie a celkovej výške poskytnutých pôžičiek, a aby uviedlo, či sa na dané pomoci vzťahujú už existujúcej schémy pomoci (a ak áno, uviesť aké). Keďže sa konečné rozhodnutie týkajúce sa článku 4 zákona č. 290/99 nevzťahovalo ani nemalo vplyv na úverové operácie pre poľnohospodárov, na prevádzku a vylepšenia, splatné do 31. marca 1998, pre ktoré sa článkom 4 zákona č. 290/99 stanovilo predĺženie, tieto pôžičky sa museli ešte preskúmať s cieľom zistiť, či sa daná pomoc poskytla za trhových podmienok (v takom prípade by bolo potrebné určiť takéto podmienky) alebo či sa na ne vzťahujú už existujúce schémy pomoci schválené Komisiou (v takom prípade by bolo potrebné určiť tieto schémy).

IV.   INFORMÁCIE, KTORÉ TALIANSKO POSKYTLO PO ZAČATÍ KONANIA

| (38) | Talianske orgány po začatí konania a odpovedajúc na osobitné žiadosti Komisie poskytli podrobné informácie listom z 18. mája 2000, listom z 13. októbra 2000, listom z 5. júla 2001, listom z 27. februára 2003 a listom z 29. októbra 2004, zaevidovaným 3. novembra 2004. Informácie poskytnuté v týchto listoch sa musia chápať v celistvosti, lebo talianske orgány po hĺbkovom prieskume prekontrolovali niektoré pôvodne poskytnuté informácie, najmä pokiaľ ide o agregované finančné údaje. V dôsledku toho sa predložené informácie zrekapitulovali v časti III.3, kde sa uvádza odkaz na príslušný list. |
| --- | --- |

(38)

Talianske orgány po začatí konania a odpovedajúc na osobitné žiadosti Komisie poskytli podrobné informácie listom z 18. mája 2000, listom z 13. októbra 2000, listom z 5. júla 2001, listom z 27. februára 2003 a listom z 29. októbra 2004, zaevidovaným 3. novembra 2004. Informácie poskytnuté v týchto listoch sa musia chápať v celistvosti, lebo talianske orgány po hĺbkovom prieskume prekontrolovali niektoré pôvodne poskytnuté informácie, najmä pokiaľ ide o agregované finančné údaje. V dôsledku toho sa predložené informácie zrekapitulovali v časti III.3, kde sa uvádza odkaz na príslušný list.

V.   PRIPOMIENKY ZAINTERESOVANÝCH STRÁN

| (39) | Komisia dostala od zainteresovaných strán iba jeden list. Tento list z 30. júna 2000 poslala spoločnosť CONAZO, ako vedúca spoločnosť skupiny podnikov, ktorá bola príjemcom finančných prostriedkov poskytovaných talianskymi orgánmi na základe zákonov č. 252/91 a č. 67/88, ktoré sú predmetom konania Komisie. |
| --- | --- |

(39)

Komisia dostala od zainteresovaných strán iba jeden list. Tento list z 30. júna 2000 poslala spoločnosť CONAZO, ako vedúca spoločnosť skupiny podnikov, ktorá bola príjemcom finančných prostriedkov poskytovaných talianskymi orgánmi na základe zákonov č. 252/91 a č. 67/88, ktoré sú predmetom konania Komisie.

| (40) | CONAZO vo svojom liste vyjadrila predovšetkým vlastné prekvapenie nad skutočnosťou, že Komisia pri začatí konania výslovne vyhlásila, že nebola informovaná o existencii zákona č. 252/91 a zákona č. 67/88, a teda nad skutočnosťou, že talianske orgány poskytovali pomoc na základe týchto zákonov. |
| --- | --- |

(40)

CONAZO vo svojom liste vyjadrila predovšetkým vlastné prekvapenie nad skutočnosťou, že Komisia pri začatí konania výslovne vyhlásila, že nebola informovaná o existencii zákona č. 252/91 a zákona č. 67/88, a teda nad skutočnosťou, že talianske orgány poskytovali pomoc na základe týchto zákonov.

| (41) | Podľa tohto družstva Komisia nemohla byť neinformovaná o drastickom programe reorganizácie sektora živočíšnej výroby a sektora porážania zvierat, ktorý talianske orgány začali už v roku 1986. CONAZO v tomto liste poukazuje na široký program reštrukturalizácie obidvoch uvedených sektorov, ktorý navrhol taliansky medziodborový výbor pre hospodárske plánovanie (CIPE) v roku 1991. Spoločnosť okrem toho uvádza, že drastické opatrenia prijaté v sektore porážania zvierat viedli k značnému poklesu počtu bitúnkov, ktorý sa znížil z viac ako 8 500 v 80. rokoch na súčasných 3 000. |
| --- | --- |

(41)

Podľa tohto družstva Komisia nemohla byť neinformovaná o drastickom programe reorganizácie sektora živočíšnej výroby a sektora porážania zvierat, ktorý talianske orgány začali už v roku 1986. CONAZO v tomto liste poukazuje na široký program reštrukturalizácie obidvoch uvedených sektorov, ktorý navrhol taliansky medziodborový výbor pre hospodárske plánovanie (CIPE) v roku 1991. Spoločnosť okrem toho uvádza, že drastické opatrenia prijaté v sektore porážania zvierat viedli k značnému poklesu počtu bitúnkov, ktorý sa znížil z viac ako 8 500 v 80. rokoch na súčasných 3 000.

VI.   HODNOTENIE

| (42) | V zmysle článku 87 ods. 1 zmluvy pomoc poskytovaná štátmi alebo akoukoľvek formou zo štátnych zdrojov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určité podniky alebo výrobu, nie je zlučiteľná so spoločným trhom, v rozsahu, v ktorom ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(42)

V zmysle článku 87 ods. 1 zmluvy pomoc poskytovaná štátmi alebo akoukoľvek formou zo štátnych zdrojov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určité podniky alebo výrobu, nie je zlučiteľná so spoločným trhom, v rozsahu, v ktorom ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi.

| (43) | Články 87 a 88 zmluvy sa uplatňujú na výrobu a obchodovanie s výrobkami, v prospech ktorých sa talianske orgány rozhodli poskytnúť pomoc. V článku 40 nariadenia Rady (ES) č. 1254/1999 zo 17. mája 1999 o spoločnej organizácii trhu s hovädzím a teľacím mäsom (11) sa v uvádza, že pokiaľ sa v tomto nariadení neustanovuje inak, články 87, 88 a 89 zmluvy sa uplatňujú na výrobu a obchodovania s výrobkami sektora hovädzieho a teľacieho mäsa. Podobné ustanovenia sa nachádzajú v článku 21 nariadenia Rady (EHS) č. 2759/75 z 29. októbra 1975 o spoločnej organizácii trhu s bravčovým mäsom (12) a v článku 23 nariadenia Rady (ES) č. 2529/2001 z 19. decembra 2001 o spoločnej organizácii trhu s ovčím a kozím mäsom (13). |
| --- | --- |

(43)

Články 87 a 88 zmluvy sa uplatňujú na výrobu a obchodovanie s výrobkami, v prospech ktorých sa talianske orgány rozhodli poskytnúť pomoc. V článku 40 nariadenia Rady (ES) č. 1254/1999 zo 17. mája 1999 o spoločnej organizácii trhu s hovädzím a teľacím mäsom (11) sa v uvádza, že pokiaľ sa v tomto nariadení neustanovuje inak, články 87, 88 a 89 zmluvy sa uplatňujú na výrobu a obchodovania s výrobkami sektora hovädzieho a teľacieho mäsa. Podobné ustanovenia sa nachádzajú v článku 21 nariadenia Rady (EHS) č. 2759/75 z 29. októbra 1975 o spoločnej organizácii trhu s bravčovým mäsom (12) a v článku 23 nariadenia Rady (ES) č. 2529/2001 z 19. decembra 2001 o spoločnej organizácii trhu s ovčím a kozím mäsom (13).

VI.1.   Existencia pomoci

| (44) | V článku 5 zákona č. 290/99 sa stanovujú prípady, v ktorých úverové subvencie na pôžičky získané v zmysle určitých právnych predpisov, zostanú platné aj v prípade nesplnenia pôvodne stanovených podmienok. Zdalo sa však, že opatrenie tým, že určitým poľnohospodárskym podnikom umožnilo naďalej prijímať osobitnú pomoc, aj v prípadoch, keď neboli schopné splniť všetky povinnosti pôvodne stanovené pre oprávnenosť na takéto výhody, zvýhodňuje tieto podniky voči iným podnikom, ktoré za rovnakých okolností preukázali, že sú schopné splniť všetky pôvodne stanovené povinnosti. |
| --- | --- |

(44)

V článku 5 zákona č. 290/99 sa stanovujú prípady, v ktorých úverové subvencie na pôžičky získané v zmysle určitých právnych predpisov, zostanú platné aj v prípade nesplnenia pôvodne stanovených podmienok. Zdalo sa však, že opatrenie tým, že určitým poľnohospodárskym podnikom umožnilo naďalej prijímať osobitnú pomoc, aj v prípadoch, keď neboli schopné splniť všetky povinnosti pôvodne stanovené pre oprávnenosť na takéto výhody, zvýhodňuje tieto podniky voči iným podnikom, ktoré za rovnakých okolností preukázali, že sú schopné splniť všetky pôvodne stanovené povinnosti.

| (45) | Tento článok okrem toho nemožno posudzovať samostatne, bez zohľadnenia právnych predpisov, ktoré tvoria právny základ na poskytovanie osobitných výhod (úverové subvencie a financovanie), na ktoré sa tento článok odvoláva: t. j. článok 15 ods. 16 zákona č. 67/88 a zákon č. 252/91. Ako sa už uviedlo v bodoch 37 až 39, v obidvoch právnych predpisoch sa zjavne stanovuje štátna pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES. Presnejšie, v článku 15 ods. 16 zákona č. 67/88 sa stanovuje poskytovanie zvýhodnených pôžičiek poľnohospodárskym družstvám a združeniam, ktorým možno poskytnúť subvenciu na úroky až do maximálnej výšky 10 %. To znamená, že štát tak prijímateľské poľnohospodárske podniky oslobodí od nákladov spojených s platením plnej úrokovej sadzby, platnej na trhu v čase poskytnutia pôžičky, ktorú by inak musel zaplatiť akýkoľvek iný poľnohospodársky podnik, ktorý nie je na rovnakú výhodu oprávnený. Zvýhodnenie sa v tomto prípade rovná rozdielu medzi trhovou úrokovou sadzbou platnou v čase poskytnutia pôžičky a úrokovou sadzbou, ktorú príjemcovia skutočne zaplatili vďaka verejnému príspevku. |
| --- | --- |

(45)

Tento článok okrem toho nemožno posudzovať samostatne, bez zohľadnenia právnych predpisov, ktoré tvoria právny základ na poskytovanie osobitných výhod (úverové subvencie a financovanie), na ktoré sa tento článok odvoláva: t. j. článok 15 ods. 16 zákona č. 67/88 a zákon č. 252/91. Ako sa už uviedlo v bodoch 37 až 39, v obidvoch právnych predpisoch sa zjavne stanovuje štátna pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES. Presnejšie, v článku 15 ods. 16 zákona č. 67/88 sa stanovuje poskytovanie zvýhodnených pôžičiek poľnohospodárskym družstvám a združeniam, ktorým možno poskytnúť subvenciu na úroky až do maximálnej výšky 10 %. To znamená, že štát tak prijímateľské poľnohospodárske podniky oslobodí od nákladov spojených s platením plnej úrokovej sadzby, platnej na trhu v čase poskytnutia pôžičky, ktorú by inak musel zaplatiť akýkoľvek iný poľnohospodársky podnik, ktorý nie je na rovnakú výhodu oprávnený. Zvýhodnenie sa v tomto prípade rovná rozdielu medzi trhovou úrokovou sadzbou platnou v čase poskytnutia pôžičky a úrokovou sadzbou, ktorú príjemcovia skutočne zaplatili vďaka verejnému príspevku.

| (46) | Zákonom č. 252/91 sa povoľuje uvoľnenie verejných prostriedkov na realizáciu rôznych druhov projektov v sektore živočíšnej výroby, čím sa príjemcovia týchto prostriedkov zvýhodňujú oproti iným poľnohospodárskym podnikom, ktoré musia podobné projekty financovať iba zo svojich vlastných finančných zdrojov. Podľa judikatúry Súdneho dvora vedie zlepšenie konkurenčného postavenia podniku v dôsledku finančnej pomoci štátu k možnému narušeniu hospodárskej súťaže voči iným konkurenčným podnikom, ktoré takúto pomoc nedostávajú. V sektore živočíšnej výroby (14) okrem toho existuje nadmerný objem obchodu v rámci Spoločenstva, opatrenie teda môže narušiť hospodársku súťaž a ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(46)

Zákonom č. 252/91 sa povoľuje uvoľnenie verejných prostriedkov na realizáciu rôznych druhov projektov v sektore živočíšnej výroby, čím sa príjemcovia týchto prostriedkov zvýhodňujú oproti iným poľnohospodárskym podnikom, ktoré musia podobné projekty financovať iba zo svojich vlastných finančných zdrojov. Podľa judikatúry Súdneho dvora vedie zlepšenie konkurenčného postavenia podniku v dôsledku finančnej pomoci štátu k možnému narušeniu hospodárskej súťaže voči iným konkurenčným podnikom, ktoré takúto pomoc nedostávajú. V sektore živočíšnej výroby (14) okrem toho existuje nadmerný objem obchodu v rámci Spoločenstva, opatrenie teda môže narušiť hospodársku súťaž a ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi.

| (47) | Komisia preto konštatuje, že na uvedené opatrenie sa vzťahuje zákaz ustanovený v článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES. |
| --- | --- |

(47)

Komisia preto konštatuje, že na uvedené opatrenie sa vzťahuje zákaz ustanovený v článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES.

VI.1.a)   Zlučiteľnosť pomoci

| (48) | Na zákaz v článku 87 ods. 1 nadväzujú výnimky stanovené v článku 87 ods. 2 a 3. |
| --- | --- |

(48)

Na zákaz v článku 87 ods. 1 nadväzujú výnimky stanovené v článku 87 ods. 2 a 3.

| (49) | Výnimky stanovené v článku 87 ods. 2 zjavne nemožno vzhľadom na charakter danej pomoci a jej ciele uplatniť. Taliansko okrem toho netvrdilo, že sa uplatňuje článok 87 ods. 2 |
| --- | --- |

(49)

Výnimky stanovené v článku 87 ods. 2 zjavne nemožno vzhľadom na charakter danej pomoci a jej ciele uplatniť. Taliansko okrem toho netvrdilo, že sa uplatňuje článok 87 ods. 2

| (50) | V článku 87 ods. 3 sa uvádzajú okolnosti, za ktorých sa štátna pomoc môže považovať za zlučiteľnú so spoločným trhom. Zlučiteľnosť so spoločným trhom sa musí posúdiť z hľadiska Spoločenstva, nie z hľadiska jednotlivého členského štátu. |
| --- | --- |

(50)

V článku 87 ods. 3 sa uvádzajú okolnosti, za ktorých sa štátna pomoc môže považovať za zlučiteľnú so spoločným trhom. Zlučiteľnosť so spoločným trhom sa musí posúdiť z hľadiska Spoločenstva, nie z hľadiska jednotlivého členského štátu.

| (51) | Článok 87 ods. 3 písm. a) sa zjavne nemôže uplatniť, keďže pomoc nie je určená na podporu hospodárskeho rozvoja regiónov, v ktorých je veľmi nízka životná úroveň alebo veľmi vysoká miera nezamestnanosti. |
| --- | --- |

(51)

Článok 87 ods. 3 písm. a) sa zjavne nemôže uplatniť, keďže pomoc nie je určená na podporu hospodárskeho rozvoja regiónov, v ktorých je veľmi nízka životná úroveň alebo veľmi vysoká miera nezamestnanosti.

| (52) | Pokiaľ ide o článok 87 ods. 3 písm. b), príslušná pomoc nie je určená na podporu realizácie významného projektu spoločného európskeho záujmu alebo nápravu vážneho narušenia hospodárstva v Taliansku. |
| --- | --- |

(52)

Pokiaľ ide o článok 87 ods. 3 písm. b), príslušná pomoc nie je určená na podporu realizácie významného projektu spoločného európskeho záujmu alebo nápravu vážneho narušenia hospodárstva v Taliansku.

| (53) | Pomoc nie je určená ani vhodná na podporu cieľov uvedených v článku 87 ods. 3 písm. d). |
| --- | --- |

(53)

Pomoc nie je určená ani vhodná na podporu cieľov uvedených v článku 87 ods. 3 písm. d).

| (54) | V zmysle článku 87 ods. 3 písm. c) zmluvy možno pomoc, určenú na uľahčenie rozvoja určitých činností alebo určitých hospodárskych regiónov, považovať za zlučiteľnú so spoločným trhom len vtedy, ak nemení podmienky obchodu v rozsahu, ktorý je v rozpore so spoločným záujmom. Oznámená schéma pomoci sa preto musí posúdiť v zmysle tohto článku a osobitných ustanovení uplatniteľných na tento prípad. |
| --- | --- |

(54)

V zmysle článku 87 ods. 3 písm. c) zmluvy možno pomoc, určenú na uľahčenie rozvoja určitých činností alebo určitých hospodárskych regiónov, považovať za zlučiteľnú so spoločným trhom len vtedy, ak nemení podmienky obchodu v rozsahu, ktorý je v rozpore so spoločným záujmom. Oznámená schéma pomoci sa preto musí posúdiť v zmysle tohto článku a osobitných ustanovení uplatniteľných na tento prípad.

| (55) | Všetky integrované projekty, na ktoré sa poskytla pomoc stanovená zákonom č. 67/88 a zákonom č. 252/91, boli schválené pred 31. decembrom 1992 (15). Súvisiace finančné záväzky boli schválené pred tým istým dátumom. Táto pomoc sa nikdy neoznámila Komisii, a preto je v zmysle článku 1 písm. f) nariadenia (ES) č. 659/1999, nezákonná. Podľa bodu 23.3 usmernení Spoločenstva pre štátnu pomoc v sektore poľnohospodárstva (16) sa nezákonná pomoc v zmysle článku 1 písm. f) nariadenia (ES) č. 659/1999 musí hodnotiť podľa pravidiel a usmernení platných v deň jej poskytnutia. |
| --- | --- |

(55)

Všetky integrované projekty, na ktoré sa poskytla pomoc stanovená zákonom č. 67/88 a zákonom č. 252/91, boli schválené pred 31. decembrom 1992 (15). Súvisiace finančné záväzky boli schválené pred tým istým dátumom. Táto pomoc sa nikdy neoznámila Komisii, a preto je v zmysle článku 1 písm. f) nariadenia (ES) č. 659/1999, nezákonná. Podľa bodu 23.3 usmernení Spoločenstva pre štátnu pomoc v sektore poľnohospodárstva (16) sa nezákonná pomoc v zmysle článku 1 písm. f) nariadenia (ES) č. 659/1999 musí hodnotiť podľa pravidiel a usmernení platných v deň jej poskytnutia.

| (56) | Podľa talianskych orgánov sa všetka pridelená pomoc poskytla na investície uskutočnené v rámci piatich schválených integrovaných projektov (17). Investície sa uskutočnili buď na úrovni prvovýroby (v živočíšnej výrobe) alebo na úrovni spracovania a odbytu poľnohospodárskych výrobkov. |
| --- | --- |

(56)

Podľa talianskych orgánov sa všetka pridelená pomoc poskytla na investície uskutočnené v rámci piatich schválených integrovaných projektov (17). Investície sa uskutočnili buď na úrovni prvovýroby (v živočíšnej výrobe) alebo na úrovni spracovania a odbytu poľnohospodárskych výrobkov.

| (57) | Investície považované za oprávnené na pomoc sa týkali najmä: modernizácie technológií a sanitárneho vybavenia, stabilizácie bitúnkov, odstránenia a využívania vedľajších výrobkov, liniek na spracovanie a balenie mäsa, prispôsobenia priestorov a zariadení na lepšiu prezentáciu výrobkov, kúpy výrobných zariadení a zariadení na spracovanie a odbyt s cieľom zlepšiť výrobnú technológiu, nákup zariadení určených na podporu vývoja kvalitatívnych postupov. Pri hodnotení celkových projektov sa vzali do úvahy aj investície do nehmotných aktív, ako sú marketing a patenty, tieto investície sa však nikdy nefinancovali. |
| --- | --- |

(57)

Investície považované za oprávnené na pomoc sa týkali najmä: modernizácie technológií a sanitárneho vybavenia, stabilizácie bitúnkov, odstránenia a využívania vedľajších výrobkov, liniek na spracovanie a balenie mäsa, prispôsobenia priestorov a zariadení na lepšiu prezentáciu výrobkov, kúpy výrobných zariadení a zariadení na spracovanie a odbyt s cieľom zlepšiť výrobnú technológiu, nákup zariadení určených na podporu vývoja kvalitatívnych postupov. Pri hodnotení celkových projektov sa vzali do úvahy aj investície do nehmotných aktív, ako sú marketing a patenty, tieto investície sa však nikdy nefinancovali.

| (58) | Tieto druhy výdavkov sa nepovažovali za oprávnené na pomoc:






  — | propagačné a reklamné činnosti, |
| --- | --- | --- |

(58)

Tieto druhy výdavkov sa nepovažovali za oprávnené na pomoc:

—

propagačné a reklamné činnosti,

| — | nehmotné investície, ako obchodné známky, |
| --- | --- |

—

nehmotné investície, ako obchodné známky,

| — | projektové a stavebné náklady, |
| --- | --- |

—

projektové a stavebné náklady,

| — | právne, administratívne a daňové výdavky. |
| --- | --- |

—

právne, administratívne a daňové výdavky.

VI.1.a) 1.   Investície spojené so spracovaním a odbytom poľnohospodárskych výrobkov

| (59) | V čase schválenia projektov a súvisiacich záväzkov Komisia považovala za zlučiteľné so spoločným trhom všetky investície, pri ktorých úroveň pomoci nepresahovala maximálne úrovne pomoci, ktoré Komisia prijala pre sektor, a to 55 % (75 % v regiónoch cieľa 1 v prípade projektov, ktoré sú v súlade so sektorovými programami alebo všeobecnými kritériami stanovenými v nariadení (EHS) č. 866/90 (18) a 35 % (50 % v regiónoch cieľa 1 v prípade všetkých ostatných projektov pod podmienkou, že neboli vylúčené na základe výberových kritérií stanovených v prílohe k rozhodnutiu Komisie zo 7. júna 1990 o investíciách, ktoré by sa mohli financovať na základe nariadení (EHS) č. 866/90 a (EHS) č. 867/90, ktoré sa s potrebnými úpravami používajú pri uplatňovaní článku 87 zmluvy. |
| --- | --- |

(59)

V čase schválenia projektov a súvisiacich záväzkov Komisia považovala za zlučiteľné so spoločným trhom všetky investície, pri ktorých úroveň pomoci nepresahovala maximálne úrovne pomoci, ktoré Komisia prijala pre sektor, a to 55 % (75 % v regiónoch cieľa 1 v prípade projektov, ktoré sú v súlade so sektorovými programami alebo všeobecnými kritériami stanovenými v nariadení (EHS) č. 866/90 (18) a 35 % (50 % v regiónoch cieľa 1 v prípade všetkých ostatných projektov pod podmienkou, že neboli vylúčené na základe výberových kritérií stanovených v prílohe k rozhodnutiu Komisie zo 7. júna 1990 o investíciách, ktoré by sa mohli financovať na základe nariadení (EHS) č. 866/90 a (EHS) č. 867/90, ktoré sa s potrebnými úpravami používajú pri uplatňovaní článku 87 zmluvy.

| (60) | Je preto potrebné objasniť, či investície, na ktoré sa poskytla pomoc, naozaj spĺňali požiadavky uvedené v nariadení (EHS) č. 866/90, ako aj sektorové obmedzenia, stanovené v rozhodnutí Komisie zo 7. júna 1990. V bode 2.10 prílohy k tomuto rozhodnutiu, ktorý sa vzťahuje výslovne na sektor mäsa a vajec, sa stanovujú prioritné investície, t. j. investície, ktoré Komisia posudzuje obzvlášť priaznivo, lebo sa domnieva, že uľahčia rozvoj konkrétneho sektora viac ako iné. |
| --- | --- |

(60)

Je preto potrebné objasniť, či investície, na ktoré sa poskytla pomoc, naozaj spĺňali požiadavky uvedené v nariadení (EHS) č. 866/90, ako aj sektorové obmedzenia, stanovené v rozhodnutí Komisie zo 7. júna 1990. V bode 2.10 prílohy k tomuto rozhodnutiu, ktorý sa vzťahuje výslovne na sektor mäsa a vajec, sa stanovujú prioritné investície, t. j. investície, ktoré Komisia posudzuje obzvlášť priaznivo, lebo sa domnieva, že uľahčia rozvoj konkrétneho sektora viac ako iné.

| (61) | Pokiaľ ide o prioritné investície, Komisia uprednostňuje zakladanie rozrábkární pripojených k bitúnkom, najmä vo výrobných oblastiach, kde tieto typy zariadení neexistujú. V tom istom bode sa na druhej strane vylučujú všetky investície, ktoré vedú k nárastu kapacity porážky ošípaných, hovädzieho dobytka, oviec a domácej hydiny, pokiaľ daný alebo iný podnik neprestane využívať zariadenie so zodpovedajúcou kapacitou alebo v prípade ošípaných, hovädzieho dobytka, oviec a domácej hydiny, inej ako sliepok, úroveň výroby v regióne nenaznačuje zníženie výrobnej kapacity. |
| --- | --- |

(61)

Pokiaľ ide o prioritné investície, Komisia uprednostňuje zakladanie rozrábkární pripojených k bitúnkom, najmä vo výrobných oblastiach, kde tieto typy zariadení neexistujú. V tom istom bode sa na druhej strane vylučujú všetky investície, ktoré vedú k nárastu kapacity porážky ošípaných, hovädzieho dobytka, oviec a domácej hydiny, pokiaľ daný alebo iný podnik neprestane využívať zariadenie so zodpovedajúcou kapacitou alebo v prípade ošípaných, hovädzieho dobytka, oviec a domácej hydiny, inej ako sliepok, úroveň výroby v regióne nenaznačuje zníženie výrobnej kapacity.

| (62) | Ako uviedli talianske orgány, iba niektoré nimi realizované investície sa vzťahovali na zakladanie rozrábkární. Keďže talianske orgány neboli schopné spresniť podiel investícií určených na rozrábkárne, je potrebné zistiť, či príslušné investície patria do druhu investícií, ktoré sa výslovne vylučujú z bodu 2.10, hlavne či vďaka nim došlo k nárastu porážkovej kapacity, pokiaľ sa zodpovedajúca kapacita poskytla tomu istému alebo inému podniku (19). |
| --- | --- |

(62)

Ako uviedli talianske orgány, iba niektoré nimi realizované investície sa vzťahovali na zakladanie rozrábkární. Keďže talianske orgány neboli schopné spresniť podiel investícií určených na rozrábkárne, je potrebné zistiť, či príslušné investície patria do druhu investícií, ktoré sa výslovne vylučujú z bodu 2.10, hlavne či vďaka nim došlo k nárastu porážkovej kapacity, pokiaľ sa zodpovedajúca kapacita poskytla tomu istému alebo inému podniku (19).

| (63) | Talianske orgány v liste z 12. júla 2001 zdôraznili, že investície v sektore porážania, spracovania a odbytu poľnohospodárskych výrobkov sa realizovali v rámci siedmich projektov. Predložili údaje, ktoré dokazujú, že v každom podniku, ktorý sa zúčastnil na projekte, je výsledná kapacita porážky celkovo nižšia ako kapacita v minulosti, a to 30 ks/h. Požiadavka, uvedená v bode 2.10 prílohy k rozhodnutiu 90/342/EHS, sa teda dodržala. |
| --- | --- |

(63)

Talianske orgány v liste z 12. júla 2001 zdôraznili, že investície v sektore porážania, spracovania a odbytu poľnohospodárskych výrobkov sa realizovali v rámci siedmich projektov. Predložili údaje, ktoré dokazujú, že v každom podniku, ktorý sa zúčastnil na projekte, je výsledná kapacita porážky celkovo nižšia ako kapacita v minulosti, a to 30 ks/h. Požiadavka, uvedená v bode 2.10 prílohy k rozhodnutiu 90/342/EHS, sa teda dodržala.

| (64) | Úrovne pomoci, vyjadrené ako ekvivalent hrubej grantovej pomoci, na základe metódy uvedenej v usmerneniach o štátnej pomoci s regionálnym zameraním (20) a pri zahrnutí všetkých foriem verejnej pomoci poskytnutej v zmysle zákonov č. 252/91 a č. 67/88 (zákonom č. 290/1999 sa nezmenili úrovne pomoci, objem pomoci ani príjemcovia pomoci podľa zákonov č. 252/91 a č. 67/88), neprevyšovali mieru pomoci 75 % (pre investície v regiónoch cieľa 1) a mieru pomoci 55 %, v tom čase povolenú v prípade investícií spojených so spracovaním a odbytom poľnohospodárskych výrobkov v oblastiach, ktoré sa nachádzajú mimo cieľa 1. Nezávisle od zemepisnej polohy investícií sa pri všetkých týchto investíciách dodržali maximálne úrovne pomoci, povolené právnymi predpismi Spoločenstva platnými v tom čase, ako sa uvádza v tabuľke 1.
  Tabuľka 1
  Investície v sektore spracovania a odbytu | | Oprávnené náklady (ITL) | Celkový príspevok (ITL) | % |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CONAZO | Investície v znevýhodnených oblastiach | 4 972 623 097 | 3 729 467 323 | 75,00 % |
| | Investície v ostatných oblastiach | 48 753 248 149 | 26 480 183 539 | 54,31 % |
| FIORUCCI | Investície | 39 831 488 798 | 14 170 000 000 | 35,57 % |
| GUARDAMIGLIO | Investície | 15 296 548 104 | 5 477 000 000 | 35,81 % |
| INALCA | Investície | 139 597 581 320 | 42 502 000 000 | 30,45 % |
| PRUNOTTO | Investície | 4 243 327 136 | 1 930 000 000 | 45,48 % |
| CAMALLEVAMENTI | Investície | 4 667 623 201 | 2 567 192 000 | 55,00 % |
| C.L.S.M. | Investície | 6 067 000 000 | 3 260 533 100 | 53,74 % |

(64)

Úrovne pomoci, vyjadrené ako ekvivalent hrubej grantovej pomoci, na základe metódy uvedenej v usmerneniach o štátnej pomoci s regionálnym zameraním (20) a pri zahrnutí všetkých foriem verejnej pomoci poskytnutej v zmysle zákonov č. 252/91 a č. 67/88 (zákonom č. 290/1999 sa nezmenili úrovne pomoci, objem pomoci ani príjemcovia pomoci podľa zákonov č. 252/91 a č. 67/88), neprevyšovali mieru pomoci 75 % (pre investície v regiónoch cieľa 1) a mieru pomoci 55 %, v tom čase povolenú v prípade investícií spojených so spracovaním a odbytom poľnohospodárskych výrobkov v oblastiach, ktoré sa nachádzajú mimo cieľa 1. Nezávisle od zemepisnej polohy investícií sa pri všetkých týchto investíciách dodržali maximálne úrovne pomoci, povolené právnymi predpismi Spoločenstva platnými v tom čase, ako sa uvádza v tabuľke 1.

Tabuľka 1

Investície v sektore spracovania a odbytu

Oprávnené náklady (ITL)

Celkový príspevok (ITL)

%

CONAZO

Investície v znevýhodnených oblastiach

4 972 623 097

3 729 467 323

75,00 %

Investície v ostatných oblastiach

48 753 248 149

26 480 183 539

54,31 %

FIORUCCI

Investície

39 831 488 798

14 170 000 000

35,57 %

GUARDAMIGLIO

Investície

15 296 548 104

5 477 000 000

35,81 %

INALCA

Investície

139 597 581 320

42 502 000 000

30,45 %

PRUNOTTO

Investície

4 243 327 136

1 930 000 000

45,48 %

CAMALLEVAMENTI

Investície

4 667 623 201

2 567 192 000

55,00 %

C.L.S.M.

Investície

6 067 000 000

3 260 533 100

53,74 %

| (65) | V súlade s článkom 11 nariadenia (EHS) č. 866/90 sú príslušné opatrenia určené na racionalizáciu a rozvoj prípravy, konzervácie, ošetrovania a spracovania poľnohospodárskych výrobkov a recyklácie vedľajších výrobkov alebo výrobných odpadov, zlepšenie uvádzania na trh, vrátane zlepšenia transparentnosti tvorby cien, pri uplatnení nových techník spracovania, vrátane vývoja nových výrobkov a vedľajších výrobkov alebo otvárania nových trhov, ako aj inovačné investície a zlepšenie kvality výrobkov. |
| --- | --- |

(65)

V súlade s článkom 11 nariadenia (EHS) č. 866/90 sú príslušné opatrenia určené na racionalizáciu a rozvoj prípravy, konzervácie, ošetrovania a spracovania poľnohospodárskych výrobkov a recyklácie vedľajších výrobkov alebo výrobných odpadov, zlepšenie uvádzania na trh, vrátane zlepšenia transparentnosti tvorby cien, pri uplatnení nových techník spracovania, vrátane vývoja nových výrobkov a vedľajších výrobkov alebo otvárania nových trhov, ako aj inovačné investície a zlepšenie kvality výrobkov.

| (66) | Náklady oprávnené v súlade s článkom 11 ods. 3 nariadenia (EHS) č. 866/90 sa obmedzujú na:






  — | kúpu nehmotného majetku s výnimkou kúpy pozemkov, |
| --- | --- | --- |

(66)

Náklady oprávnené v súlade s článkom 11 ods. 3 nariadenia (EHS) č. 866/90 sa obmedzujú na:

—

kúpu nehmotného majetku s výnimkou kúpy pozemkov,

| — | nákup nových strojov a zariadení, vrátane informačných programov a softvéru, |
| --- | --- |

—

nákup nových strojov a zariadení, vrátane informačných programov a softvéru,

| — | všeobecné náklady, najmä honoráre architektov, inžinierov, poradcov, výdavky na štúdie realizovateľnosti v rozsahu 12 % uvedených nákladov. |
| --- | --- |

—

všeobecné náklady, najmä honoráre architektov, inžinierov, poradcov, výdavky na štúdie realizovateľnosti v rozsahu 12 % uvedených nákladov.

| (67) | Ako bude objasnené v ďalšom texte (pozri odôvodnenia 80 – 98), potreby znovunastolenia finančnej rovnováhy sa vylúčili z oprávnených nákladov, ktoré sa prepočítali iba na základe nákladov priamo spojených s investíciami a nákladov oprávnených na pomoc. Program CIPE sa okrem toho zameriaval výhradne na zabezpečenie súladu a dodržiavanie pravidiel SOT. |
| --- | --- |

(67)

Ako bude objasnené v ďalšom texte (pozri odôvodnenia 80 – 98), potreby znovunastolenia finančnej rovnováhy sa vylúčili z oprávnených nákladov, ktoré sa prepočítali iba na základe nákladov priamo spojených s investíciami a nákladov oprávnených na pomoc. Program CIPE sa okrem toho zameriaval výhradne na zabezpečenie súladu a dodržiavanie pravidiel SOT.

| (68) | Na základe uvedeného je pomoc, ktorú poskytli talianske orgány, určená na realizáciu investícií stanovených v rámci už opísaných integrovaných projektov, zlučiteľná so spoločným trhom v zmysle článku 87 ods. 3 písm. c) Zmluvy o ES. To sa však vzťahuje iba na pomoc poskytnutú na realizáciu investícií, s výnimkou prípadnej pomoci poskytnutej na znovunastolenie finančnej rovnováhy v zainteresovaných spoločnostiach a pomoci spojenej s pôžičkami na konsolidáciu, ktoré sa posúdia v ďalších bodoch. |
| --- | --- |

(68)

Na základe uvedeného je pomoc, ktorú poskytli talianske orgány, určená na realizáciu investícií stanovených v rámci už opísaných integrovaných projektov, zlučiteľná so spoločným trhom v zmysle článku 87 ods. 3 písm. c) Zmluvy o ES. To sa však vzťahuje iba na pomoc poskytnutú na realizáciu investícií, s výnimkou prípadnej pomoci poskytnutej na znovunastolenie finančnej rovnováhy v zainteresovaných spoločnostiach a pomoci spojenej s pôžičkami na konsolidáciu, ktoré sa posúdia v ďalších bodoch.

VI.1.a) 2.   Investície do podnikov

| (69) | Ako sa už vysvetlilo, príslušná schéma okrem iného ustanovovala pomoc investíciám na úrovni prvovýroby, ktoré realizovali skupiny spoločností v súlade so základným cieľom celého projektu. |
| --- | --- |

(69)

Ako sa už vysvetlilo, príslušná schéma okrem iného ustanovovala pomoc investíciám na úrovni prvovýroby, ktoré realizovali skupiny spoločností v súlade so základným cieľom celého projektu.

| (70) | Pomoc sa poskytla spoločnostiam CONAZO, GEA a Val di Cesola (21). Oprávnené náklady a celková prijatá pomoc sa uvádzajú v tabuľke 2.
  Tabuľka 2
  Investície vo výrobnom sektore | Oprávnené náklady spolu ITL | Celkový príspevok ITL | % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CONAZO | 7 652 930 000 | 2 678 525 500 | 35,00 % |
| G E A | 2 368 708 000 | 558 831 181 | 23,59 % |
| Val di Cesola | 553 923 850 | 278 830 197 | 50,34 % |

(70)

Pomoc sa poskytla spoločnostiam CONAZO, GEA a Val di Cesola (21). Oprávnené náklady a celková prijatá pomoc sa uvádzajú v tabuľke 2.

Tabuľka 2

Investície vo výrobnom sektore

Oprávnené náklady spolu ITL

Celkový príspevok ITL

%

CONAZO

7 652 930 000

2 678 525 500

35,00 %

G E A

2 368 708 000

558 831 181

23,59 %

Val di Cesola

553 923 850

278 830 197

50,34 %

| (71) | V čase schválenia rôznych projektov a následného vyčlenenia príslušných zdrojov sa pomoc na investície v podnikoch hodnotila na základe ustanovení nariadenia Rady (ES) č. 2328/91 o zlepšení efektívnosti poľnohospodárskych štruktúr (22). Nariadenie, ktorým sa zaviedol systém čiastočného financovania určeného na zlepšenie efektívnosti poľnohospodárskych podnikov, sa uplatňovalo na jednotlivé podniky. Zaviedol sa ním spoločný akčný rámec, ktorý oprávňoval a zaväzoval členské štáty na realizáciu určitého počtu schém pomoci, ktoré sa čiastočne financovali na úrovni Spoločenstva. V nariadení sa zároveň zaviedlo pravidlo týkajúce sa poskytovania určitých druhov vnútroštátnej pomoci zo strany členských štátov. V článku 35 nariadenia (EHS) č. 2328/91 sa stanovili podmienky, za ktorých boli členské štáty oprávnené poskytovať štátu pomoc na dosiahnutie cieľov nariadenia. Presnejšie, v článku 35 sa uvádzalo, že nariadenie „neovplyvňuje možnosť členských štátov, aby v sektore, na ktorý sa nariadenie vzťahuje, s výnimkou sektora, ktorý sa riadi článkom 2, článkami 6 až 9, článkom 11, článkom 12 ods. 2, 3 a 4 a článkom 17, prijali dodatočné opatrenia pomoci, ktorých podmienky a spôsoby poskytnutia sa odchyľujú od tých, ktoré sú stanovené v týchto článkoch alebo ktorých výška presahuje maximálnu výšku, v nich uvedenú, za predpokladu, že tieto opatrenia sú prijaté v súlade s článkami, 92, 93 a 94 zmluvy“. V odseku 2 článku 35 sa uvádzalo, že „s výnimkou článku 92 ods. 2 zmluvy sa ustanovenia článkov 92, 93 a 94 zmluvy neuplatňujú na opatrenia pomoci, ktoré sa riadia článkom 2, článkami 6 až 9, článkom 11, článkom 12 ods. 2, 3 a 4 a článkom 17“. |
| --- | --- |

(71)

V čase schválenia rôznych projektov a následného vyčlenenia príslušných zdrojov sa pomoc na investície v podnikoch hodnotila na základe ustanovení nariadenia Rady (ES) č. 2328/91 o zlepšení efektívnosti poľnohospodárskych štruktúr (22). Nariadenie, ktorým sa zaviedol systém čiastočného financovania určeného na zlepšenie efektívnosti poľnohospodárskych podnikov, sa uplatňovalo na jednotlivé podniky. Zaviedol sa ním spoločný akčný rámec, ktorý oprávňoval a zaväzoval členské štáty na realizáciu určitého počtu schém pomoci, ktoré sa čiastočne financovali na úrovni Spoločenstva. V nariadení sa zároveň zaviedlo pravidlo týkajúce sa poskytovania určitých druhov vnútroštátnej pomoci zo strany členských štátov. V článku 35 nariadenia (EHS) č. 2328/91 sa stanovili podmienky, za ktorých boli členské štáty oprávnené poskytovať štátu pomoc na dosiahnutie cieľov nariadenia. Presnejšie, v článku 35 sa uvádzalo, že nariadenie „neovplyvňuje možnosť členských štátov, aby v sektore, na ktorý sa nariadenie vzťahuje, s výnimkou sektora, ktorý sa riadi článkom 2, článkami 6 až 9, článkom 11, článkom 12 ods. 2, 3 a 4 a článkom 17, prijali dodatočné opatrenia pomoci, ktorých podmienky a spôsoby poskytnutia sa odchyľujú od tých, ktoré sú stanovené v týchto článkoch alebo ktorých výška presahuje maximálnu výšku, v nich uvedenú, za predpokladu, že tieto opatrenia sú prijaté v súlade s článkami, 92, 93 a 94 zmluvy“. V odseku 2 článku 35 sa uvádzalo, že „s výnimkou článku 92 ods. 2 zmluvy sa ustanovenia článkov 92, 93 a 94 zmluvy neuplatňujú na opatrenia pomoci, ktoré sa riadia článkom 2, článkami 6 až 9, článkom 11, článkom 12 ods. 2, 3 a 4 a článkom 17“.

| (72) | Druhy pomoci, ktoré členské štáty mohli poskytovať, sa teda jasne vymedzili v ustanoveniach článku 35, ktorým sa obmedzil rozsah pôsobnosti členských štátov v oblasti čisto štátnej pomoci. Členské štáty museli v praxi Komisii oznámiť akékoľvek rozhodnutie o poskytnutí pomoci na iniciatívy, na ktoré sa vzťahuje nariadenie, postupom stanoveným v samotnom nariadení na poskytnutie spolufinancovania Spoločenstva alebo v prípade štátnej pomoci na základe článkov 87 a 88 zmluvy. Talianske orgány Komisii neoznámili túto pomoc na základe postupu stanoveného v nariadení (EHS) č. 2328/91 s cieľom získať spolufinancovanie Spoločenstva alebo poskytnúť pomoc v súlade s ustanoveniami článku 12 ods. 2, 3 a 4 tohto nariadenia. Táto pomoc sa teda musí hodnotiť na základe článkov 87, 88 a 89 zmluvy v rozsahu a za podmienok stanovených v nariadení. |
| --- | --- |

(72)

Druhy pomoci, ktoré členské štáty mohli poskytovať, sa teda jasne vymedzili v ustanoveniach článku 35, ktorým sa obmedzil rozsah pôsobnosti členských štátov v oblasti čisto štátnej pomoci. Členské štáty museli v praxi Komisii oznámiť akékoľvek rozhodnutie o poskytnutí pomoci na iniciatívy, na ktoré sa vzťahuje nariadenie, postupom stanoveným v samotnom nariadení na poskytnutie spolufinancovania Spoločenstva alebo v prípade štátnej pomoci na základe článkov 87 a 88 zmluvy. Talianske orgány Komisii neoznámili túto pomoc na základe postupu stanoveného v nariadení (EHS) č. 2328/91 s cieľom získať spolufinancovanie Spoločenstva alebo poskytnúť pomoc v súlade s ustanoveniami článku 12 ods. 2, 3 a 4 tohto nariadenia. Táto pomoc sa teda musí hodnotiť na základe článkov 87, 88 a 89 zmluvy v rozsahu a za podmienok stanovených v nariadení.

| (73) | V článku 12 nariadenia (EHS) č. 2328/91 sa uvádzajú druhy investícií, ktoré členské štáty mohli financovať výhradne z vlastných zdrojov. Ako sa uvádza v článku 35, články 87, 88 a 89 zmluvy sa neuplatňujú na odseky 2, 3 a 4 článku 12. Príslušnú pomoc teda možno hodnotiť iba na základe odsekov 1 a 5 článku 12 nariadenia (EHS) č. 2328/91. |
| --- | --- |

(73)

V článku 12 nariadenia (EHS) č. 2328/91 sa uvádzajú druhy investícií, ktoré členské štáty mohli financovať výhradne z vlastných zdrojov. Ako sa uvádza v článku 35, články 87, 88 a 89 zmluvy sa neuplatňujú na odseky 2, 3 a 4 článku 12. Príslušnú pomoc teda možno hodnotiť iba na základe odsekov 1 a 5 článku 12 nariadenia (EHS) č. 2328/91.

| (74) | Pomoc ustanovená článkom 12 ods. 1 predstavuje dodatočné opatrenia pomoci, ktoré môžu členské štáty, za presne vymedzených podmienok, poskytnúť dodatočne k schémam pomoci spolufinancovaných Spoločenstvom, poskytnutých v zmysle nariadenia (EHS) č. 2328/91. Takúto dodatočnú pomoc možno poskytnúť iba podnikom, ktoré spĺňajú všetky podmienky stanovené v nariadení (články 5 – 9), týkajúce sa oprávnenosti na pomoc Spoločenstva a iba na zlúčenie spolufinancovanej pomoci, predtým schválenej. Táto pomoc nepatrí do rozsahu pôsobnosti tohto odseku, keďže tento sa vzťahuje iba na pomoc určenú na spojenie spolufinancovanej pomoci, predtým schválenej. |
| --- | --- |

(74)

Pomoc ustanovená článkom 12 ods. 1 predstavuje dodatočné opatrenia pomoci, ktoré môžu členské štáty, za presne vymedzených podmienok, poskytnúť dodatočne k schémam pomoci spolufinancovaných Spoločenstvom, poskytnutých v zmysle nariadenia (EHS) č. 2328/91. Takúto dodatočnú pomoc možno poskytnúť iba podnikom, ktoré spĺňajú všetky podmienky stanovené v nariadení (články 5 – 9), týkajúce sa oprávnenosti na pomoc Spoločenstva a iba na zlúčenie spolufinancovanej pomoci, predtým schválenej. Táto pomoc nepatrí do rozsahu pôsobnosti tohto odseku, keďže tento sa vzťahuje iba na pomoc určenú na spojenie spolufinancovanej pomoci, predtým schválenej.

| (75) | V článku 12 ods. 5 sa spresnili druhy pomoci na investície, ktoré nepodliehali zákazom a obmedzeniam stanoveným v iných ustanoveniach článku a ktoré sa v zásade mohli schváliť:






  — | opatrenia pomoci na kúpu pozemkov, |
| --- | --- | --- |

(75)

V článku 12 ods. 5 sa spresnili druhy pomoci na investície, ktoré nepodliehali zákazom a obmedzeniam stanoveným v iných ustanoveniach článku a ktoré sa v zásade mohli schváliť:

—

opatrenia pomoci na kúpu pozemkov,

| — | zvýhodnené prevádzkové úvery na obdobie nie dlhšie ako jeden hospodársky rok, |
| --- | --- |

—

zvýhodnené prevádzkové úvery na obdobie nie dlhšie ako jeden hospodársky rok,

| — | opatrenia pomoci na kúpu samčieho plemenného materiálu, |
| --- | --- |

—

opatrenia pomoci na kúpu samčieho plemenného materiálu,

| — | záruky na prevzaté úvery, vrátane úrokov, |
| --- | --- |

—

záruky na prevzaté úvery, vrátane úrokov,

| — | opatrenia pomoci na investície týkajúce sa ochrany a zlepšenia životného prostredia, pod podmienkou, že nespôsobujú nárast výroby, |
| --- | --- |

—

opatrenia pomoci na investície týkajúce sa ochrany a zlepšenia životného prostredia, pod podmienkou, že nespôsobujú nárast výroby,

| — | investičné opatrenia zamerané na zlepšenie podmienok hygieny v chovoch, ako aj dodržiavanie noriem Spoločenstva v oblasti blaha zvierat alebo vnútroštátnych noriem v prípade, že sú prísnejšie ako normy Spoločenstva, pokiaľ tieto investície nespôsobia nárast výroby pod podmienkou, že sú v súlade s ustanoveniami článkov 87 a 88 (vtedy 92 a 93) zmluvy. |
| --- | --- |

—

investičné opatrenia zamerané na zlepšenie podmienok hygieny v chovoch, ako aj dodržiavanie noriem Spoločenstva v oblasti blaha zvierat alebo vnútroštátnych noriem v prípade, že sú prísnejšie ako normy Spoločenstva, pokiaľ tieto investície nespôsobia nárast výroby pod podmienkou, že sú v súlade s ustanoveniami článkov 87 a 88 (vtedy 92 a 93) zmluvy.

| (76) | Talianske orgány listom z 13. októbra 2000 vyhlásili, že v zmysle zákona č. 252/91 sa poskytla pomoc na investície do prvovýroby iba na tri projekty. Tieto investície sa zameriavali na reštrukturalizáciu a zlepšenie reprodukčných centier s cieľom znížiť výrobné náklady, zlepšiť kvalitu a zvýšiť hygienu a starostlivosť o zvieratá. Investície celkovo umožnili zlepšiť vetranie priestorov, znížiť hustotu zvierat, zlepšiť osvetlenie, zásobovanie vodou atď. Talianske orgány ubezpečili, že pomoc sa poskytla na realizáciu investícií, ktoré zachádzali mimo bežných noriem v oblasti hygieny a starostlivosti o zvieratá, stanovených v smernici 91/629/EHS (23) a smernici 91/630/EHS (24). V liste z 24. novembra 2004, zaevidovanom 3. decembra 2004, predložili zoznam investícií, aby dokázali, že tieto investície boli určené na zlepšenie hygieny a starostlivosti o zvieratá a presahovali vtedy platné normy v oblasti hygieny a starostlivosti o zvieratá. Každý financovaný projekt podliehal kontrole zo strany inšpekčnej komisie ministerstva a príslušného regiónu s cieľom zistiť, či sa dosiahli ciele projektov. |
| --- | --- |

(76)

Talianske orgány listom z 13. októbra 2000 vyhlásili, že v zmysle zákona č. 252/91 sa poskytla pomoc na investície do prvovýroby iba na tri projekty. Tieto investície sa zameriavali na reštrukturalizáciu a zlepšenie reprodukčných centier s cieľom znížiť výrobné náklady, zlepšiť kvalitu a zvýšiť hygienu a starostlivosť o zvieratá. Investície celkovo umožnili zlepšiť vetranie priestorov, znížiť hustotu zvierat, zlepšiť osvetlenie, zásobovanie vodou atď. Talianske orgány ubezpečili, že pomoc sa poskytla na realizáciu investícií, ktoré zachádzali mimo bežných noriem v oblasti hygieny a starostlivosti o zvieratá, stanovených v smernici 91/629/EHS (23) a smernici 91/630/EHS (24). V liste z 24. novembra 2004, zaevidovanom 3. decembra 2004, predložili zoznam investícií, aby dokázali, že tieto investície boli určené na zlepšenie hygieny a starostlivosti o zvieratá a presahovali vtedy platné normy v oblasti hygieny a starostlivosti o zvieratá. Každý financovaný projekt podliehal kontrole zo strany inšpekčnej komisie ministerstva a príslušného regiónu s cieľom zistiť, či sa dosiahli ciele projektov.

| (77) | Maximálna úroveň pomoci stanovená v nariadení (35 % a 75 % v znevýhodnených oblastiach), vrátane všetkých verejných zdrojov pomoci vyčlenených na dané investície, nebola prekročená. |
| --- | --- |

(77)

Maximálna úroveň pomoci stanovená v nariadení (35 % a 75 % v znevýhodnených oblastiach), vrátane všetkých verejných zdrojov pomoci vyčlenených na dané investície, nebola prekročená.

| (78) | Talianske orgány okrem toho ubezpečili, že celkový počet zvierat sa v dôsledku realizácie investícií nezvýšil a že všetky investície sa uskutočnili v súlade s ustanoveniami článku 6 nariadenia (EHS) č. 2328/91. |
| --- | --- |

(78)

Talianske orgány okrem toho ubezpečili, že celkový počet zvierat sa v dôsledku realizácie investícií nezvýšil a že všetky investície sa uskutočnili v súlade s ustanoveniami článku 6 nariadenia (EHS) č. 2328/91.

| (79) | Ako bude objasnené v oddiele VI.1.a) 3, oprávnené náklady nezahŕňajú takzvané potreby znovunastolenia finančnej rovnováhy ani pôžičky na konsolidáciu záväzkov. |
| --- | --- |

(79)

Ako bude objasnené v oddiele VI.1.a) 3, oprávnené náklady nezahŕňajú takzvané potreby znovunastolenia finančnej rovnováhy ani pôžičky na konsolidáciu záväzkov.

| (80) | V zmysle uvedeného je pomoc, ktorú poskytli talianske orgány na uvedené investície do prvovýroby, zlučiteľná so spoločným trhom v zmysle článku 87 ods. 3 písm. c) Zmluvy o ES. |
| --- | --- |

(80)

V zmysle uvedeného je pomoc, ktorú poskytli talianske orgány na uvedené investície do prvovýroby, zlučiteľná so spoločným trhom v zmysle článku 87 ods. 3 písm. c) Zmluvy o ES.

VI.1.a) 3.   Pomoc na znovunastolenie finančnej rovnováhy spoločností a konsolidáciu záväzkov

| (81) | Ako sa uviedlo v predchádzajúcom oddiele, v článku 5 ods. 2 zákona č. 290/99 sa stanovuje, že úverové subvencie na pôžičky získané v zmysle článku 15 ods. 16 zákona č. 67/88 na opatrenia spojené s rozvojom a konsolidáciou záväzkov, zostávajú v platnosti aj v prípade čiastočnej realizácie integrovaného projektu, schváleného v zmysle článku 1 zákona č. 87/90, zmeneného a doplneného článkom 1 zákona č. 252/91, len ak sa integrovaný projekt subjektu, ktorý je príjemcom pôžičky, ukončil. V odseku 3 článku 5 sa stanovuje, že úverové subvencie týkajúce sa pôžičiek získaných v zmysle uvedeného zákona iba na konsolidáciu záväzkov, zostávajú v platnosti aj v prípade nezrealizovania alebo čiastočného realizovania integrovaného projektu, pod podmienkou, že príjemca pôžičky predloží vlastný investičný projekt, ktorý sa má z časti realizovať z poskytnutej pôžičky. |
| --- | --- |

(81)

Ako sa uviedlo v predchádzajúcom oddiele, v článku 5 ods. 2 zákona č. 290/99 sa stanovuje, že úverové subvencie na pôžičky získané v zmysle článku 15 ods. 16 zákona č. 67/88 na opatrenia spojené s rozvojom a konsolidáciou záväzkov, zostávajú v platnosti aj v prípade čiastočnej realizácie integrovaného projektu, schváleného v zmysle článku 1 zákona č. 87/90, zmeneného a doplneného článkom 1 zákona č. 252/91, len ak sa integrovaný projekt subjektu, ktorý je príjemcom pôžičky, ukončil. V odseku 3 článku 5 sa stanovuje, že úverové subvencie týkajúce sa pôžičiek získaných v zmysle uvedeného zákona iba na konsolidáciu záväzkov, zostávajú v platnosti aj v prípade nezrealizovania alebo čiastočného realizovania integrovaného projektu, pod podmienkou, že príjemca pôžičky predloží vlastný investičný projekt, ktorý sa má z časti realizovať z poskytnutej pôžičky.

| (82) | Úverové subvencie podľa článku 5 zákona č. 290/99, ktoré sú predmetom počiatočného hodnotenia Komisie, sa stanovili zákonom č. 67/88. V článku 15 ods. 16 tohto zákona, voči ktorému Komisia rozhodla začať konanie, sa stanovuje, že družstvá a ich združenia, môžu získať pôžičky v celkovej maximálnej výške 700 miliárd ITL na výstavbu, rekonštrukciu a rozšírenie bitúnkov. Okrem toho sa v ňom stanovuje, že tieto pôžičky možno v rozsahu 100 miliárd ITL v roku 1988 a 50 miliárd ITL v roku 1989 použiť aj na konsolidáciu záväzkov, ktoré existujú voči subjektov a v súvislosti s uvedenými budovami a zariadeniami. |
| --- | --- |

(82)

Úverové subvencie podľa článku 5 zákona č. 290/99, ktoré sú predmetom počiatočného hodnotenia Komisie, sa stanovili zákonom č. 67/88. V článku 15 ods. 16 tohto zákona, voči ktorému Komisia rozhodla začať konanie, sa stanovuje, že družstvá a ich združenia, môžu získať pôžičky v celkovej maximálnej výške 700 miliárd ITL na výstavbu, rekonštrukciu a rozšírenie bitúnkov. Okrem toho sa v ňom stanovuje, že tieto pôžičky možno v rozsahu 100 miliárd ITL v roku 1988 a 50 miliárd ITL v roku 1989 použiť aj na konsolidáciu záväzkov, ktoré existujú voči subjektov a v súvislosti s uvedenými budovami a zariadeniami.

| (83) | V článku 5 zákona č. 290/99, ako aj v článku 15 ods. 16 zákona č. 67/88, sa tak poskytuje možnosť využiť vyčlenené finančné prostriedky aj na účely konsolidácie záväzkov. |
| --- | --- |

(83)

V článku 5 zákona č. 290/99, ako aj v článku 15 ods. 16 zákona č. 67/88, sa tak poskytuje možnosť využiť vyčlenené finančné prostriedky aj na účely konsolidácie záväzkov.

| (84) | Na základe informácií, ktoré predložili talianske orgány v liste, ktorým reagujú na začatie konania zo strany Komisie (25), štát v zákone č. 252/91 zohľadnil aj to, čo sa definuje ako „potreby znovunastolenia finančnej rovnováhy“. Podľa týchto orgánov si realizácia projektu vyžadovala veľký finančný záväzok, jednak na samotné uskutočnenie „rozvojového projektu“, ako aj na vyrovnanie finančného záväzku, z neho vyplývajúceho (26). Potreby „znovunastolenia finančnej rovnováhy“ sa považovali za dodatočný prvok k investíciám, keďže boli úzko spojené s finančnou sumou vytvorenou týmito investíciami. |
| --- | --- |

(84)

Na základe informácií, ktoré predložili talianske orgány v liste, ktorým reagujú na začatie konania zo strany Komisie (25), štát v zákone č. 252/91 zohľadnil aj to, čo sa definuje ako „potreby znovunastolenia finančnej rovnováhy“. Podľa týchto orgánov si realizácia projektu vyžadovala veľký finančný záväzok, jednak na samotné uskutočnenie „rozvojového projektu“, ako aj na vyrovnanie finančného záväzku, z neho vyplývajúceho (26). Potreby „znovunastolenia finančnej rovnováhy“ sa považovali za dodatočný prvok k investíciám, keďže boli úzko spojené s finančnou sumou vytvorenou týmito investíciami.

| (85) | Z uvedeného vyplýva, že časť vyčlenených finančných prostriedkov, ktoré talianske orgány poskytli spoločnostiam na príslušné projekty, bola v skutočnosti určená na to, aby sa týmto spoločnostiam umožnilo uhradiť finančné náklady vzniknuté v dôsledku príslušných investícií, nie však úzko s nimi spojenými. |
| --- | --- |

(85)

Z uvedeného vyplýva, že časť vyčlenených finančných prostriedkov, ktoré talianske orgány poskytli spoločnostiam na príslušné projekty, bola v skutočnosti určená na to, aby sa týmto spoločnostiam umožnilo uhradiť finančné náklady vzniknuté v dôsledku príslušných investícií, nie však úzko s nimi spojenými.

| (86) | Komisia stále vyjadrovala pochybnosti o zlučiteľnosti pomoci na konsolidáciu záväzkov stanovenej v zákone č. 67/88 a pomoci určenej na znovunastolenie finančnej rovnováhy poskytovanej na základe zákona č. 252/91 so spoločným trhom. Talianske orgány vo svojom liste z 18. mája 2000, ktorým reagovali na začatie konania, tvrdili, že obidve tieto pomoci sa poskytovali v súvislosti s investíciami, ktoré sa realizovali v rámci stanovených integrovaných projektov. Talianske orgány v skutočnosti vyhlásili, že v samotnom zákone č. 67/88 sa spojilo uznanie konsolidácie záväzkov so skutočným dokončením investičných projektov. Podľa ich mienky bola konsolidačná pôžička jednoducho určená na opätovné poskytnutie likvidity družstvám, a tak zohrávala rovnakú úlohu ako subvencia. Takáto pôžička bola finančnou operáciou, ktorá sa vždy spájala s investičným projektom. |
| --- | --- |

(86)

Komisia stále vyjadrovala pochybnosti o zlučiteľnosti pomoci na konsolidáciu záväzkov stanovenej v zákone č. 67/88 a pomoci určenej na znovunastolenie finančnej rovnováhy poskytovanej na základe zákona č. 252/91 so spoločným trhom. Talianske orgány vo svojom liste z 18. mája 2000, ktorým reagovali na začatie konania, tvrdili, že obidve tieto pomoci sa poskytovali v súvislosti s investíciami, ktoré sa realizovali v rámci stanovených integrovaných projektov. Talianske orgány v skutočnosti vyhlásili, že v samotnom zákone č. 67/88 sa spojilo uznanie konsolidácie záväzkov so skutočným dokončením investičných projektov. Podľa ich mienky bola konsolidačná pôžička jednoducho určená na opätovné poskytnutie likvidity družstvám, a tak zohrávala rovnakú úlohu ako subvencia. Takáto pôžička bola finančnou operáciou, ktorá sa vždy spájala s investičným projektom.

| (87) | Napriek týmto tvrdeniam Komisia vyslovila pochybnosti o tejto pomoci a uviedla, že na rozdiel od toho, čo tvrdia talianske orgány, z poskytnutého opisu a textov zákonov sa zdalo, že pomoc je určená na to, aby sa príjemcovia vyrovnali s ich finančnými ťažkosťami bez akéhokoľvek spojenia so skutočnou realizáciou investícií. Komisia okrem toho v liste, v ktorom vyjadrila vlastné výhrady, vyzvala talianske orgány, aby spresnili, či príslušná pomoc bola v súlade s prípadnými ustanoveniami, ktoré sa uplatňovali v čase poskytnutia pomoci. |
| --- | --- |

(87)

Napriek týmto tvrdeniam Komisia vyslovila pochybnosti o tejto pomoci a uviedla, že na rozdiel od toho, čo tvrdia talianske orgány, z poskytnutého opisu a textov zákonov sa zdalo, že pomoc je určená na to, aby sa príjemcovia vyrovnali s ich finančnými ťažkosťami bez akéhokoľvek spojenia so skutočnou realizáciou investícií. Komisia okrem toho v liste, v ktorom vyjadrila vlastné výhrady, vyzvala talianske orgány, aby spresnili, či príslušná pomoc bola v súlade s prípadnými ustanoveniami, ktoré sa uplatňovali v čase poskytnutia pomoci.

| (88) | Talianske orgány v odpovedi na tento list (27) vyhlásili, že pokiaľ ide o znovunastolenie finančnej rovnováhy, pri stanovených finančných iniciatívach sa zohľadňovala celková finančná potreba každého integrovaného projektu. Táto celková finančná potreba pozostávala zo samotných investícií a finančnej rovnováhy, ktorá nemohla presiahnuť 50 % celkovej finančnej potreby. Znovunastolenie finančnej rovnováhy teda zaručovalo úhradu finančných nákladov spojených s vykonanými investíciami. |
| --- | --- |

(88)

Talianske orgány v odpovedi na tento list (27) vyhlásili, že pokiaľ ide o znovunastolenie finančnej rovnováhy, pri stanovených finančných iniciatívach sa zohľadňovala celková finančná potreba každého integrovaného projektu. Táto celková finančná potreba pozostávala zo samotných investícií a finančnej rovnováhy, ktorá nemohla presiahnuť 50 % celkovej finančnej potreby. Znovunastolenie finančnej rovnováhy teda zaručovalo úhradu finančných nákladov spojených s vykonanými investíciami.

| (89) | Talianske orgány na základe pripomienok Komisie k tomuto konkrétnemu bodu stanovili v liste z 29. októbra 2004, zaevidovanom 3. novembra 2004, vylúčenie potreby znovunastolenia finančnej rovnováhy z oprávnených nákladov. Potreby znovunastolenia finančnej rovnováhy spoločností, pôvodne zahrnuté do oprávnených nákladov spojených s investíciami, sa odpočítali. To znamená, že oprávnené náklady, ktoré sa vzali do úvahy pri vyčlenení finančných prostriedkov, sú iba tie, ktoré sú priamo spojené s realizáciou investícií, na ktoré sa poskytlo financovanie za uvedených podmienok. Znovunastolenie finančnej rovnováhy v skutočnosti nikdy neviedlo k dodatočným presunom finančných zdrojov zo štátu spoločnostiam, ktoré realizovali integrované projekty, pridalo sa hneď na začiatku k oprávneným nákladom. |
| --- | --- |

(89)

Talianske orgány na základe pripomienok Komisie k tomuto konkrétnemu bodu stanovili v liste z 29. októbra 2004, zaevidovanom 3. novembra 2004, vylúčenie potreby znovunastolenia finančnej rovnováhy z oprávnených nákladov. Potreby znovunastolenia finančnej rovnováhy spoločností, pôvodne zahrnuté do oprávnených nákladov spojených s investíciami, sa odpočítali. To znamená, že oprávnené náklady, ktoré sa vzali do úvahy pri vyčlenení finančných prostriedkov, sú iba tie, ktoré sú priamo spojené s realizáciou investícií, na ktoré sa poskytlo financovanie za uvedených podmienok. Znovunastolenie finančnej rovnováhy v skutočnosti nikdy neviedlo k dodatočným presunom finančných zdrojov zo štátu spoločnostiam, ktoré realizovali integrované projekty, pridalo sa hneď na začiatku k oprávneným nákladom.

| (90) | Podľa nového výpočtu (ktorý vylučuje potreby znovunastolenia finančnej rovnováhy z oprávnených nákladov) je úroveň pomoci dvoch družstiev, ktoré boli jej príjemcami (CONAZO a Consorzio latterie sociali mantovane), stále obmedzená na 35 % v prípade prvovýroby, v sektore spracovania a odbytu v normálnych oblastiach je nižšia ako 55 % a v znevýhodnených oblastiach obmedzená na 75 %, ako naznačuje táto tabuľka.
  Tabuľka 3
  Znovunastolenie finančnej rovnováhy | Oprávnené náklady ITL | Verejný príspevok (zákon č. 252/91) | % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CONAZO |
| Výroba | 7 652 930 000 | 2 678 525 500 | 35,00 |
| Spracovanie v znevýhodnených oblastiach | 4 972 623 097 | 3 729 467 323 | 75,00 |
| Spracovanie | 48 753 248 149 | 20 700 797 658 | 42,46 |
| CONAZO spolu | 61 378 801 246 | 27 108 790 481 | 44,16 |
| Consorzio Latterie Sociali Mantovane |
| Spracovanie v iných ako znevýhodnených oblastiach | 6 067 000 000 | 3 260 533 100 | 53,74 |

(90)

Podľa nového výpočtu (ktorý vylučuje potreby znovunastolenia finančnej rovnováhy z oprávnených nákladov) je úroveň pomoci dvoch družstiev, ktoré boli jej príjemcami (CONAZO a Consorzio latterie sociali mantovane), stále obmedzená na 35 % v prípade prvovýroby, v sektore spracovania a odbytu v normálnych oblastiach je nižšia ako 55 % a v znevýhodnených oblastiach obmedzená na 75 %, ako naznačuje táto tabuľka.

Tabuľka 3

Znovunastolenie finančnej rovnováhy

Oprávnené náklady ITL

Verejný príspevok (zákon č. 252/91)

%

CONAZO

Výroba

7 652 930 000

2 678 525 500

35,00

Spracovanie v znevýhodnených oblastiach

4 972 623 097

3 729 467 323

75,00

Spracovanie

48 753 248 149

20 700 797 658

42,46

CONAZO spolu

61 378 801 246

27 108 790 481

44,16

Consorzio Latterie Sociali Mantovane

Spracovanie v iných ako znevýhodnených oblastiach

6 067 000 000

3 260 533 100

53,74

| (91) | Pokiaľ ide o konsolidáciu záväzkov, talianske orgány spresnili, že takzvané financovanie konsolidácie záväzkov bolo určené na financovanie takzvaných „rozvojových pôžičiek“, t. j. pôžičiek spojených s realizáciou integrovaných projektov, pri ktorých sa prostriedky vyčlenené na základe zákona č. 252/91 preukázali za nedostatočné a „konsolidačných pôžičiek“ určených na financovanie predchádzajúcich investícií. |
| --- | --- |

(91)

Pokiaľ ide o konsolidáciu záväzkov, talianske orgány spresnili, že takzvané financovanie konsolidácie záväzkov bolo určené na financovanie takzvaných „rozvojových pôžičiek“, t. j. pôžičiek spojených s realizáciou integrovaných projektov, pri ktorých sa prostriedky vyčlenené na základe zákona č. 252/91 preukázali za nedostatočné a „konsolidačných pôžičiek“ určených na financovanie predchádzajúcich investícií.

| (92) | „Rozvojové pôžičky“ sa poskytujú v rámci integrovaných projektov financovaných na základe zákona č. 252/91 a za rovnakých podmienok. Tieto pôžičky sa poskytli spoločnostiam CONAZO, GEA a Val di Cesola. Ekvivalent hrubej pomoci pri týchto pôžičkách sa začlenil do celkovej úrovne pomoci, kým ekvivalent maximálnej pomoci týchto pôžičiek je odvodený od súhrnu pomoci formou subvencií v zmysle zákona č. 252/91 a formou rozvojových pôžičiek v zmysle zákona č. 67/88. Celkové úrovne pomoci boli v súlade s úrovňami vtedy povolenými Komisiou (ako sa uvádza v tabuľke 2). |
| --- | --- |

(92)

„Rozvojové pôžičky“ sa poskytujú v rámci integrovaných projektov financovaných na základe zákona č. 252/91 a za rovnakých podmienok. Tieto pôžičky sa poskytli spoločnostiam CONAZO, GEA a Val di Cesola. Ekvivalent hrubej pomoci pri týchto pôžičkách sa začlenil do celkovej úrovne pomoci, kým ekvivalent maximálnej pomoci týchto pôžičiek je odvodený od súhrnu pomoci formou subvencií v zmysle zákona č. 252/91 a formou rozvojových pôžičiek v zmysle zákona č. 67/88. Celkové úrovne pomoci boli v súlade s úrovňami vtedy povolenými Komisiou (ako sa uvádza v tabuľke 2).

| (93) | „Konsolidačné pôžičky“, ktoré sa týkajú iba spoločnosti CONAZO, sú naopak spojené s investíciami uskutočnenými v minulosti a sú určené na zníženie nákladov finančných pôžičiek získaných vo vzťahu k predchádzajúcim investíciám. Poskytujú sa za podmienok stanovených v liste Komisie zo 7. marca 1989 (28), t. j.:






  — | pomoc (napríklad prevzatie úrokov, ktoré sa majú uhradiť) musí byť určená na uľahčenie finančných nákladov už existujúcich pôžičiek prevzatých na finančné investície, |
| --- | --- | --- |

(93)

„Konsolidačné pôžičky“, ktoré sa týkajú iba spoločnosti CONAZO, sú naopak spojené s investíciami uskutočnenými v minulosti a sú určené na zníženie nákladov finančných pôžičiek získaných vo vzťahu k predchádzajúcim investíciám. Poskytujú sa za podmienok stanovených v liste Komisie zo 7. marca 1989 (28), t. j.:

—

pomoc (napríklad prevzatie úrokov, ktoré sa majú uhradiť) musí byť určená na uľahčenie finančných nákladov už existujúcich pôžičiek prevzatých na finančné investície,

| — | ekvivalent súhrnnej pomoci prípadnej už existujúcej pomoci, ktorá sa poskytla pri uzavretí pôžičiek, a novej pomoci nemôže prekročiť miery pomoci, ktoré Komisia vo všeobecnosti pripúšťa na investície na úrovni prvovýroby: 35 % alebo 75 % v znevýhodnených oblastiach v zmysle smernice 75/268/EHS a na investície na úrovni spracovania a odbytu: 55 % (75 % v oblastiach cieľa 1), |
| --- | --- |

—

ekvivalent súhrnnej pomoci prípadnej už existujúcej pomoci, ktorá sa poskytla pri uzavretí pôžičiek, a novej pomoci nemôže prekročiť miery pomoci, ktoré Komisia vo všeobecnosti pripúšťa na investície na úrovni prvovýroby: 35 % alebo 75 % v znevýhodnených oblastiach v zmysle smernice 75/268/EHS a na investície na úrovni spracovania a odbytu: 55 % (75 % v oblastiach cieľa 1),

| — | nová pomoc sa môže poskytovať po prispôsobení úrokových sadzieb na nové pôžičky vykonané z dôvodu zmien peňažných nákladov – výška pomoci musí byť nižšia alebo rovná zmene úrokových sadzieb na nové pôžičky – alebo je pre poľnohospodárske podniky, ktoré predložia záruky realizovateľnosti, najmä v prípadoch, ak finančné náklady vzniknuté pri predchádzajúcich pôžičkách sú také, že môžu ohroziť prežitie poľnohospodárskych podnikov s rizikom prípadného konkurzu. |
| --- | --- |

—

nová pomoc sa môže poskytovať po prispôsobení úrokových sadzieb na nové pôžičky vykonané z dôvodu zmien peňažných nákladov – výška pomoci musí byť nižšia alebo rovná zmene úrokových sadzieb na nové pôžičky – alebo je pre poľnohospodárske podniky, ktoré predložia záruky realizovateľnosti, najmä v prípadoch, ak finančné náklady vzniknuté pri predchádzajúcich pôžičkách sú také, že môžu ohroziť prežitie poľnohospodárskych podnikov s rizikom prípadného konkurzu.

| (94) | V tomto prípade talianske orgány listom z 12. júla 2001 a listom z 29. októbra 2004, zaevidovanom 3. novembra 2004, spresnili, že pôžičky na konsolidáciu záväzkov sa poskytli iba jednej spoločnosti, CONAZO, ktorá nebola vo finančných ťažkostiach. Pomoc poskytnutá na konsolidáciu záväzkov bola určená na vyrovnanie dlhov, ktoré jej vznikli pri realizácii predchádzajúcich investícií, s cieľom družstvu umožniť vykonanie nových investícií na modernizáciu v sektore živočíšnej výroby. Konsolidačné pôžičky sa poskytli na financovanie projektov realizovaných v období rokov 1986 a 1993, týkajúcich sa výstavby bitúnkov, výstavby budov, kúpy strojov a zariadení a reprodukčného centra, v celkovej výške 12 396 406 733 ITL (približne 6 mil. EUR). Hrubý ekvivalent pomoci tohto príspevku je vzhľadom na celkové oprávnené náklady približne 9 % (1 198 351 597 ITL), ako sa už uviedlo, neprekračuje úroveň pomoci povolenú Komisiou. |
| --- | --- |

(94)

V tomto prípade talianske orgány listom z 12. júla 2001 a listom z 29. októbra 2004, zaevidovanom 3. novembra 2004, spresnili, že pôžičky na konsolidáciu záväzkov sa poskytli iba jednej spoločnosti, CONAZO, ktorá nebola vo finančných ťažkostiach. Pomoc poskytnutá na konsolidáciu záväzkov bola určená na vyrovnanie dlhov, ktoré jej vznikli pri realizácii predchádzajúcich investícií, s cieľom družstvu umožniť vykonanie nových investícií na modernizáciu v sektore živočíšnej výroby. Konsolidačné pôžičky sa poskytli na financovanie projektov realizovaných v období rokov 1986 a 1993, týkajúcich sa výstavby bitúnkov, výstavby budov, kúpy strojov a zariadení a reprodukčného centra, v celkovej výške 12 396 406 733 ITL (približne 6 mil. EUR). Hrubý ekvivalent pomoci tohto príspevku je vzhľadom na celkové oprávnené náklady približne 9 % (1 198 351 597 ITL), ako sa už uviedlo, neprekračuje úroveň pomoci povolenú Komisiou.

| (95) | Pomoc sa poskytla družstvu, aby sa mohlo vyrovnať s ťažkosťami spôsobenými veľmi vysokými úrokovými sadzbami, od 17,80 % v roku 1986 po 14,75 % v roku 1993. Aj keď hospodárska situácia tohto družstva bola stabilná, vysoké úrokové sadzby požadované bankami, začali vážne poškodzovať finančnú situáciu. Družstvo okrem toho vykonalo nové investície v rámci integrovaných projektov financovaných v zmysle zákona č. 252/91. Družstvo, aby sa mohlo podieľať na takýchto projektoch, muselo dodržať podmienku sine qua non, že časť celkovej finančnej potreby, ktorú nefinancuje štátny príspevok, zaručia prijímateľské podniky dvoma spôsobmi:






  a) | zvýšením kapitálového vkladu spoločníkmi podniku alebo desaťročnou pôžičkou za trhové úrokové sadzby na pokrytie podielu rovnajúceho sa aspoň 20 %; |
| --- | --- | --- |

(95)

Pomoc sa poskytla družstvu, aby sa mohlo vyrovnať s ťažkosťami spôsobenými veľmi vysokými úrokovými sadzbami, od 17,80 % v roku 1986 po 14,75 % v roku 1993. Aj keď hospodárska situácia tohto družstva bola stabilná, vysoké úrokové sadzby požadované bankami, začali vážne poškodzovať finančnú situáciu. Družstvo okrem toho vykonalo nové investície v rámci integrovaných projektov financovaných v zmysle zákona č. 252/91. Družstvo, aby sa mohlo podieľať na takýchto projektoch, muselo dodržať podmienku sine qua non, že časť celkovej finančnej potreby, ktorú nefinancuje štátny príspevok, zaručia prijímateľské podniky dvoma spôsobmi:

a)

zvýšením kapitálového vkladu spoločníkmi podniku alebo desaťročnou pôžičkou za trhové úrokové sadzby na pokrytie podielu rovnajúceho sa aspoň 20 %;

| b) | zárukou, ktorá sa vzťahuje na celý projekt. Záruka musela byť okrem toho doplnená o klauzulu o celkovej zodpovednosti, na základe ktorej každý účastník integrovaného projektu zodpovedal za ostatných spoločníkov v prípade, že sa ktorákoľvek časť alebo celý projekt nezrealizuje. |
| --- | --- |

b)

zárukou, ktorá sa vzťahuje na celý projekt. Záruka musela byť okrem toho doplnená o klauzulu o celkovej zodpovednosti, na základe ktorej každý účastník integrovaného projektu zodpovedal za ostatných spoločníkov v prípade, že sa ktorákoľvek časť alebo celý projekt nezrealizuje.

| (96) | Podľa talianskych orgánov by pridanie nových finančných záväzkov k pôvodným (vzniknutým v dôsledku vysokých úrokových sadzieb na realizáciu predchádzajúcich investícií) malo vážne dôsledky aj pre finančne zdravé spoločnosti, ako bola spoločnosť, ktorej sa opatrenie týka. „Konsolidačné pôžičky“ sa okrem toho vždy spájali s rozvojovým plánom spoločnosti, v ktorom sa posúdila finančná situácia, vykonané investície a investície, ktoré sa majú realizovať, ako aj dodržiavanie podmienok uvedených v bode 94. |
| --- | --- |

(96)

Podľa talianskych orgánov by pridanie nových finančných záväzkov k pôvodným (vzniknutým v dôsledku vysokých úrokových sadzieb na realizáciu predchádzajúcich investícií) malo vážne dôsledky aj pre finančne zdravé spoločnosti, ako bola spoločnosť, ktorej sa opatrenie týka. „Konsolidačné pôžičky“ sa okrem toho vždy spájali s rozvojovým plánom spoločnosti, v ktorom sa posúdila finančná situácia, vykonané investície a investície, ktoré sa majú realizovať, ako aj dodržiavanie podmienok uvedených v bode 94.

| (97) | Investície, na ktoré sa poskytli pôžičky na konsolidáciu záväzkov, sú odlišné a úplne nezávislé od investícií financovaných v zmysle zákona č. 252/91 a verejný príspevok na konsolidáciu záväzkov (za uvedených podmienok) nemá vplyv na úrovne pomoci investícií financovaných v zmysle zákona č. 252/91. |
| --- | --- |

(97)

Investície, na ktoré sa poskytli pôžičky na konsolidáciu záväzkov, sú odlišné a úplne nezávislé od investícií financovaných v zmysle zákona č. 252/91 a verejný príspevok na konsolidáciu záväzkov (za uvedených podmienok) nemá vplyv na úrovne pomoci investícií financovaných v zmysle zákona č. 252/91.

| (98) | Talianske orgány okrem toho zdôraznili, že odsek 3 článku 5 zákona č. 290/99 (v ktorom sa stanovuje, že úverové subvencie na pôžičky získané v zmysle zákona č. 67/88 iba na konsolidáciu záväzkov, zostanú platné aj v prípade nezrealizovania, čiastočného alebo úplného, integrovaného projektu, pod podmienkou, že subjekt, ktorý je príjemcom pôžičky, predloží vlastný investičný projekt, ktorý sa má realizovať z časti zisku z pôžičky), sa nikdy neuplatnil. Na investície, ktoré sa nezrealizovali úplne, sa nikdy neposkytla pomoc (formou pôžičiek na konsolidáciu záväzkov). |
| --- | --- |

(98)

Talianske orgány okrem toho zdôraznili, že odsek 3 článku 5 zákona č. 290/99 (v ktorom sa stanovuje, že úverové subvencie na pôžičky získané v zmysle zákona č. 67/88 iba na konsolidáciu záväzkov, zostanú platné aj v prípade nezrealizovania, čiastočného alebo úplného, integrovaného projektu, pod podmienkou, že subjekt, ktorý je príjemcom pôžičky, predloží vlastný investičný projekt, ktorý sa má realizovať z časti zisku z pôžičky), sa nikdy neuplatnil. Na investície, ktoré sa nezrealizovali úplne, sa nikdy neposkytla pomoc (formou pôžičiek na konsolidáciu záväzkov).

| (99) | Komisia môže teda na základe informácií, ktoré predložili talianske orgány, konštatovať, že:






  — | pôžičky na konsolidáciu záväzkov, poskytnuté v zmysle zákona č. 67/88, sú zlučiteľné s pravidlami štátnej pomoci, ktoré sa uplatňovali v čase poskytnutia pomoci, |
| --- | --- | --- |

(99)

Komisia môže teda na základe informácií, ktoré predložili talianske orgány, konštatovať, že:

—

pôžičky na konsolidáciu záväzkov, poskytnuté v zmysle zákona č. 67/88, sú zlučiteľné s pravidlami štátnej pomoci, ktoré sa uplatňovali v čase poskytnutia pomoci,

| — | finančné zdroje, poskytnuté v zmysle zákona č. 67/88, na rozvojové pôžičky, boli začlenené do celkovej finančnej dotácie na každý projekt a hodnotili sa na základe pravidiel štátnej pomoci uplatňovaných na investície do prvovýroby alebo v sektore spracovania a odbytu [pozri kapitoly VI.1.a) 1 a VI.1. a) 2], |
| --- | --- |

—

finančné zdroje, poskytnuté v zmysle zákona č. 67/88, na rozvojové pôžičky, boli začlenené do celkovej finančnej dotácie na každý projekt a hodnotili sa na základe pravidiel štátnej pomoci uplatňovaných na investície do prvovýroby alebo v sektore spracovania a odbytu [pozri kapitoly VI.1.a) 1 a VI.1. a) 2],

| — | potreby znovunastolenia finančnej rovnováhy nikdy neviedli k prevodu verejných zdrojov a ich výška sa odpočítala od oprávnených nákladov. |
| --- | --- |

—

potreby znovunastolenia finančnej rovnováhy nikdy neviedli k prevodu verejných zdrojov a ich výška sa odpočítala od oprávnených nákladov.

VI.2.d)   Pokiaľ ide o pôžičky podľa článku 4 zákona č. 290/99

| (100) | Talianske orgány vo svojom liste z 27. februára 2003 jasne uviedli, že opatrenie stanovené v článku 4 zákona č. 290/99 sa nikdy nevykonalo, keďže nebolo možné stanoviť úverové operácie, ktoré sa mali financovať na základe zákona (hlavne úverové operácie pre poľnohospodárov, na prevádzku a na vylepšenie splatné do 31. marca 1998). Tieto úverové operácie v skutočnosti neexistovali a preto sa na základe článku 4 zákona č. 290/99 a opatrení s ním spojených neposkytla žiadna štátna pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 zmluvy. |
| --- | --- |

(100)

Talianske orgány vo svojom liste z 27. februára 2003 jasne uviedli, že opatrenie stanovené v článku 4 zákona č. 290/99 sa nikdy nevykonalo, keďže nebolo možné stanoviť úverové operácie, ktoré sa mali financovať na základe zákona (hlavne úverové operácie pre poľnohospodárov, na prevádzku a na vylepšenie splatné do 31. marca 1998). Tieto úverové operácie v skutočnosti neexistovali a preto sa na základe článku 4 zákona č. 290/99 a opatrení s ním spojených neposkytla žiadna štátna pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 zmluvy.

VI.3.   FINAGRA

VI.3.1.   Existencia pomoci

| (101) | Ako sa uvádza v predchádzajúcom odseku, v zákone č. 252/91 sa okrem iného ustanovuje aj založenie finančnej akciovej spoločnosti podľa súkromného práva s upísaným a splateným kapitálom vo výške 70,114 mil. ITL. Hlavným akcionárom je ministerstvo pre poľnohospodárstvo a lesníctvo, ktoré má v spoločnosti podiel 92,79 %. Zvyšných 7,21 % patrí 13 rôznym úverovým inštitúciám. |
| --- | --- |

(101)

Ako sa uvádza v predchádzajúcom odseku, v zákone č. 252/91 sa okrem iného ustanovuje aj založenie finančnej akciovej spoločnosti podľa súkromného práva s upísaným a splateným kapitálom vo výške 70,114 mil. ITL. Hlavným akcionárom je ministerstvo pre poľnohospodárstvo a lesníctvo, ktoré má v spoločnosti podiel 92,79 %. Zvyšných 7,21 % patrí 13 rôznym úverovým inštitúciám.

| (102) | Základné úlohy spoločnosti sú: pomoc pri príprave hospodársko-finančných programov reštrukturalizácie a rozvoja, poskytovanie právnych záruk na úverové operácie, zabezpečovacie operácie hľadaním pomoci na trhu, nadobúdanie a postupovanie akciových podielov spoločností, družstiev, konzorcií, inštitúcií a združení a poskytovanie financovania. |
| --- | --- |

(102)

Základné úlohy spoločnosti sú: pomoc pri príprave hospodársko-finančných programov reštrukturalizácie a rozvoja, poskytovanie právnych záruk na úverové operácie, zabezpečovacie operácie hľadaním pomoci na trhu, nadobúdanie a postupovanie akciových podielov spoločností, družstiev, konzorcií, inštitúcií a združení a poskytovanie financovania.

| (103) | Vyhláškou ministra č. 1 z 9. januára 1999„Reorganizácia inštitúcií a spoločností, ktoré podporujú a zriaďujú spoločnosť Sviluppo Italia S.p.A“ bola spoločnosť FINAGRA začlenená do spoločnosti Sviluppo Italia S.p.A (29). |
| --- | --- |

(103)

Vyhláškou ministra č. 1 z 9. januára 1999„Reorganizácia inštitúcií a spoločností, ktoré podporujú a zriaďujú spoločnosť Sviluppo Italia S.p.A“ bola spoločnosť FINAGRA začlenená do spoločnosti Sviluppo Italia S.p.A (29).

| (104) | Talianske orgány opakovane potvrdili, že činnosť spoločnosti FINAGRA nikdy neobsahovala prvky štátnej pomoci a FINAGRA vždy pôsobila za bežných podmienok trhového hospodárstva v zmysle oznámenia Komisie o uplatňovaní článkov 92 a 93 (teraz články 87 – 89) Zmluvy o ES na verejné podniky (30). |
| --- | --- |

(104)

Talianske orgány opakovane potvrdili, že činnosť spoločnosti FINAGRA nikdy neobsahovala prvky štátnej pomoci a FINAGRA vždy pôsobila za bežných podmienok trhového hospodárstva v zmysle oznámenia Komisie o uplatňovaní článkov 92 a 93 (teraz články 87 – 89) Zmluvy o ES na verejné podniky (30).

| (105) | S cieľom preukázať, že Finagra vždy konala za bežných trhových podmienok, talianske orgány predložili na žiadosť Komisie podrobné údaje o všetkých dvanástich operáciách (v podnikoch v zmysle článku 5), ktoré spoločnosť schválila k 31. decembru 1998 (31). |
| --- | --- |

(105)

S cieľom preukázať, že Finagra vždy konala za bežných trhových podmienok, talianske orgány predložili na žiadosť Komisie podrobné údaje o všetkých dvanástich operáciách (v podnikoch v zmysle článku 5), ktoré spoločnosť schválila k 31. decembru 1998 (31).

| (106) | Analýza intervencií, ktoré vykonala spoločnosť Finagra, dokazuje, že táto spoločnosť pôsobila na troch úrovniach:






  — | nadobúdanie podielov, |
| --- | --- | --- |

(106)

Analýza intervencií, ktoré vykonala spoločnosť Finagra, dokazuje, že táto spoločnosť pôsobila na troch úrovniach:

—

nadobúdanie podielov,

| — | poskytovanie pôžičiek, |
| --- | --- |

—

poskytovanie pôžičiek,

| — | poskytovanie záruk. |
| --- | --- |

—

poskytovanie záruk.

| (107) | Talianske orgány v liste z 13. októbra 2000 zdôraznili, že aj keď sa v štatúte spoločnosti počíta s operáciami na záchranu a reštrukturalizáciu, FINAGRA operácie tohto druhu nikdy neuskutočnila. |
| --- | --- |

(107)

Talianske orgány v liste z 13. októbra 2000 zdôraznili, že aj keď sa v štatúte spoločnosti počíta s operáciami na záchranu a reštrukturalizáciu, FINAGRA operácie tohto druhu nikdy neuskutočnila.

VI.3.1.a)   Nadobúdanie podielov

| (108) | Stanovisko Komisie k nadobúdaniu majetkových účastí štátu v súkromných spoločnostiach sa uvádza v oznámení Komisie o uplatňovaní článkov 92 a 93 Zmluvy o ES na majetkové účasti štátu. Podľa tohto oznámenia sa za „majetkovú účasť štátu“ má považovať priama majetková účasť ústrednej, regionálnej alebo miestnej správy alebo priama majetková účasť finančných inštitúcií alebo iných vnútroštátnych, regionálnych alebo priemyselných inštitúcií, ktoré sa financujú zo štátnych zdrojov v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES, alebo v ktorých takéto ústredné, regionálne alebo miestne správy majú dominantný vplyv. |
| --- | --- |

(108)

Stanovisko Komisie k nadobúdaniu majetkových účastí štátu v súkromných spoločnostiach sa uvádza v oznámení Komisie o uplatňovaní článkov 92 a 93 Zmluvy o ES na majetkové účasti štátu. Podľa tohto oznámenia sa za „majetkovú účasť štátu“ má považovať priama majetková účasť ústrednej, regionálnej alebo miestnej správy alebo priama majetková účasť finančných inštitúcií alebo iných vnútroštátnych, regionálnych alebo priemyselných inštitúcií, ktoré sa financujú zo štátnych zdrojov v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES, alebo v ktorých takéto ústredné, regionálne alebo miestne správy majú dominantný vplyv.

| (109) | Taliansko, prostredníctvom ministerstva poľnohospodárstva, vlastní v spoločnosti Finagra podiel približne 92 %; tento podiel možno preto v zmysle tohto oznámenia definovať za „verejný“. |
| --- | --- |

(109)

Taliansko, prostredníctvom ministerstva poľnohospodárstva, vlastní v spoločnosti Finagra podiel približne 92 %; tento podiel možno preto v zmysle tohto oznámenia definovať za „verejný“.

| (110) | V zmluve sa presadzuje zásada nestrannosti, pokiaľ ide o systém súkromného vlastníctva (predtým článok 222) a zásada rovnosti medzi verejnými a súkromnými podnikmi. To znamená, že opatrenia Komisie nemôžu penalizovať ani zvýhodňovať verejné orgány, ktoré uskutočňujú prevody kapitálu do spoločností. Komisii neprináleží ani vyjadrovať sa k výberu spôsobu financovania, pre ktorý sa spoločnosti rozhodnú – pôžička alebo vlastný kapitál – nezávisle od toho, či sú finančné prostriedky verejného alebo súkromného pôvodu. V tomto ohľade musí Komisia zistiť, či podiely, ktoré spoločnosť Finagra nadobudla v rôznych spoločnostiach pôsobiacich v poľnohospodárskom sektore, naozaj predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES a musia sa teda posudzovať na základe článkov 87, 88 a 89 Zmluvy o ES alebo či, ako tvrdia talianske orgány, tieto intervencie v zmysle uvedeného oznámenia nepredstavovali štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(110)

V zmluve sa presadzuje zásada nestrannosti, pokiaľ ide o systém súkromného vlastníctva (predtým článok 222) a zásada rovnosti medzi verejnými a súkromnými podnikmi. To znamená, že opatrenia Komisie nemôžu penalizovať ani zvýhodňovať verejné orgány, ktoré uskutočňujú prevody kapitálu do spoločností. Komisii neprináleží ani vyjadrovať sa k výberu spôsobu financovania, pre ktorý sa spoločnosti rozhodnú – pôžička alebo vlastný kapitál – nezávisle od toho, či sú finančné prostriedky verejného alebo súkromného pôvodu. V tomto ohľade musí Komisia zistiť, či podiely, ktoré spoločnosť Finagra nadobudla v rôznych spoločnostiach pôsobiacich v poľnohospodárskom sektore, naozaj predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES a musia sa teda posudzovať na základe článkov 87, 88 a 89 Zmluvy o ES alebo či, ako tvrdia talianske orgány, tieto intervencie v zmysle uvedeného oznámenia nepredstavovali štátnu pomoc.

| (111) | V oznámení sa rozlišujú štyri situácie, kedy verejné orgány môžu nadobudnúť podiel na kapitále spoločnosti:






  a) | založenie spoločnosti; |
| --- | --- | --- |

(111)

V oznámení sa rozlišujú štyri situácie, kedy verejné orgány môžu nadobudnúť podiel na kapitále spoločnosti:

a)

založenie spoločnosti;

| b) | čiastočný alebo úplný prevod majetku zo súkromného do verejného sektora; |
| --- | --- |

b)

čiastočný alebo úplný prevod majetku zo súkromného do verejného sektora;

| c) | v už existujúcej verejnej spoločnosti, vloženie nového kapitálu alebo prevod pridelených peňažných prostriedkov do kapitálu; |
| --- | --- |

c)

v už existujúcej verejnej spoločnosti, vloženie nového kapitálu alebo prevod pridelených peňažných prostriedkov do kapitálu;

| d) | v už existujúcom súkromnom podniku, účasť na navýšení kapitálu. |
| --- | --- |

d)

v už existujúcom súkromnom podniku, účasť na navýšení kapitálu.

| (112) | Priame nadobudnutie, čiastočné alebo úplné, podielu na kapitále už existujúcej spoločnosti, bez vloženia nového kapitálu, nepredstavuje štátnu pomoc pre danú spoločnosť. |
| --- | --- |

(112)

Priame nadobudnutie, čiastočné alebo úplné, podielu na kapitále už existujúcej spoločnosti, bez vloženia nového kapitálu, nepredstavuje štátnu pomoc pre danú spoločnosť.

| (113) | Na základe informácií, ktoré predložili talianske orgány, sa intervencie spoločnosti Finagra v už existujúcich spoločnostiach v súkromnom sektore uskutočnili formou navýšenia akciového kapitálu príslušnej spoločnosti a preto nemožno ihneď vylúčiť, že nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES. |
| --- | --- |

(113)

Na základe informácií, ktoré predložili talianske orgány, sa intervencie spoločnosti Finagra v už existujúcich spoločnostiach v súkromnom sektore uskutočnili formou navýšenia akciového kapitálu príslušnej spoločnosti a preto nemožno ihneď vylúčiť, že nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES.

| (114) | Vloženie nového kapitálu do súkromnej spoločnosti však nemožno považovať za zjavnú štátnu pomoc, ak kapitál štát uvoľní za okolností, ktoré by boli prijateľné pre súkromného investora, ktorý koná za bežných trhových podmienok. Štátna pomoc naopak existuje, ak sa zásada „súkromného investora“ nedodržala a vklad nového kapitálu sa uskutoční za okolností, ktoré by neboli prijateľné pre súkromného investora, ktorý pôsobí v bežných trhových podmienkach (32). V bode 3.2 oznámenia sa uvádza šesť prípadov, v ktorých to môže nastať. |
| --- | --- |

(114)

Vloženie nového kapitálu do súkromnej spoločnosti však nemožno považovať za zjavnú štátnu pomoc, ak kapitál štát uvoľní za okolností, ktoré by boli prijateľné pre súkromného investora, ktorý koná za bežných trhových podmienok. Štátna pomoc naopak existuje, ak sa zásada „súkromného investora“ nedodržala a vklad nového kapitálu sa uskutoční za okolností, ktoré by neboli prijateľné pre súkromného investora, ktorý pôsobí v bežných trhových podmienkach (32). V bode 3.2 oznámenia sa uvádza šesť prípadov, v ktorých to môže nastať.

| (115) | Talianske orgány vo svojom liste z 13. októbra 2000 vyhlasujú, že podiely sa vždy prevzali na dočasnom základe na obdobie nie dlhšie ako päť rokov. Na základe predbežnej analýzy by sa tak na podiely mohol vzťahovať bod 3.3 bod iii) oznámenia, v ktorom sa uvádza, že štátna pomoc existuje, keď je účasť krátkodobá, dĺžka a predajná cena sa vopred stanovili takým spôsobom, že investor získa výnos značne nižší ako ten, ktorý by mohol očakávať pri investícii uskutočnenej na kapitálovom trhu za rovnaké obdobie. Informácie, ktoré predložili talianske orgány, však dokázali, že podobnosti s predpokladom uvedeným v bode 3.3 bode iii) sa vzhľadom na existenciu štátnej pomoci obmedzujú na toto hľadisko. Nadobudnutie podielov na obmedzený čas sa v skutočnosti nikdy nestanovilo v žiadnom právnom dokumente a rozhodla o ňom tajne správna rada, v ktorej boli zastúpení aj ďalší 13 členovia. Finagra, ako sa spresní v ďalšom texte (pozri bod 120), nadobudla podiely v družstvách v postavení „financujúceho člena“, čím získala väčšie výhody ako bežný investor. Povinnosťou každého financujúceho člena bolo držať akcie po určité minimálne obdobie, ale bez povinnosti predať ich po uplynutí tohto obdobia. Ako bude spresnené v ďalšom texte, Finagra bola iba jedným z mnohých financujúcich členov (medzi ktorými boli úverové inštitúcie) a podliehala presne tým istým pravidlám/povinnostiam ako akýkoľvek iný súkromný investor. V prípade iných spoločností bola dĺžka trvania strednodobej účasti spoločnosti Finagra v rozpätí od 3 do 3,5 roka a predaj sa uskutočnil za trhovú hodnotu. Talianske orgány viac krát zdôraznili, že predajná cena akcií sa nikdy neurčila vopred, ale stanovila sa na základe trhovej hodnoty. Talianske orgány zamietli existenciu akéhokoľvek podkladu (právny dokument, písomná alebo ústna dohoda alebo tichá dohoda akéhokoľvek druhu), ktorý by mohol naznačiť, že predajná cena podielu sa stanovila vopred, pričom predajná cena sa naopak stanovila na základe trhovej hodnoty v čase predaja (pozri list z 27. februára 2003). |
| --- | --- |

(115)

Talianske orgány vo svojom liste z 13. októbra 2000 vyhlasujú, že podiely sa vždy prevzali na dočasnom základe na obdobie nie dlhšie ako päť rokov. Na základe predbežnej analýzy by sa tak na podiely mohol vzťahovať bod 3.3 bod iii) oznámenia, v ktorom sa uvádza, že štátna pomoc existuje, keď je účasť krátkodobá, dĺžka a predajná cena sa vopred stanovili takým spôsobom, že investor získa výnos značne nižší ako ten, ktorý by mohol očakávať pri investícii uskutočnenej na kapitálovom trhu za rovnaké obdobie. Informácie, ktoré predložili talianske orgány, však dokázali, že podobnosti s predpokladom uvedeným v bode 3.3 bode iii) sa vzhľadom na existenciu štátnej pomoci obmedzujú na toto hľadisko. Nadobudnutie podielov na obmedzený čas sa v skutočnosti nikdy nestanovilo v žiadnom právnom dokumente a rozhodla o ňom tajne správna rada, v ktorej boli zastúpení aj ďalší 13 členovia. Finagra, ako sa spresní v ďalšom texte (pozri bod 120), nadobudla podiely v družstvách v postavení „financujúceho člena“, čím získala väčšie výhody ako bežný investor. Povinnosťou každého financujúceho člena bolo držať akcie po určité minimálne obdobie, ale bez povinnosti predať ich po uplynutí tohto obdobia. Ako bude spresnené v ďalšom texte, Finagra bola iba jedným z mnohých financujúcich členov (medzi ktorými boli úverové inštitúcie) a podliehala presne tým istým pravidlám/povinnostiam ako akýkoľvek iný súkromný investor. V prípade iných spoločností bola dĺžka trvania strednodobej účasti spoločnosti Finagra v rozpätí od 3 do 3,5 roka a predaj sa uskutočnil za trhovú hodnotu. Talianske orgány viac krát zdôraznili, že predajná cena akcií sa nikdy neurčila vopred, ale stanovila sa na základe trhovej hodnoty. Talianske orgány zamietli existenciu akéhokoľvek podkladu (právny dokument, písomná alebo ústna dohoda alebo tichá dohoda akéhokoľvek druhu), ktorý by mohol naznačiť, že predajná cena podielu sa stanovila vopred, pričom predajná cena sa naopak stanovila na základe trhovej hodnoty v čase predaja (pozri list z 27. februára 2003).

| (116) | Podľa talianskych orgánov to dokazuje skutočnosť, že vo všetkých prípadoch, s výnimkou jedného, Finagra dosiahla kladný výnos z predaja akcií. Jedinou výnimkou bolo nadobudnutie akcií jedného družstva (ARA), ktoré požiadalo o nútenú správu so stratou 500 000 000 ITL (približne 250 000 EUR). Strata v dôsledku nadobudnutia akcií sa nemohla sama o sebe považovať za náznak toho, že Finagra nekonala, ako akýkoľvek iný súkromný investor, keďže rozhodnutie kúpiť akcie v spoločnosti bolo správne a zakladalo sa na solídnych ekonomických a finančných perspektívach a použili sa všetky prostriedky na opätovné získanie investovaného kapitálu. V tomto prípade družstvo v čase, keď sa rozhodlo o kúpe, uskutočňovalo proces reštrukturalizácie a modernizácie s cieľom zvýšiť výrobu a racionalizovať priemyselné postupy. Družstvo predstavovalo vysoký potenciál rastu, keďže bolo dobre začlenené v zemepisnej oblasti, v ktorej pôsobilo. Od roku 1990 do roku 1994 zaznamenávalo stály rast príjmov a preukazovalo zlepšenie hospodárskeho výkonu. Družstvo sa však dostalo do ťažkostí, keď muselo čeliť zvýšeným nákladom modernizácie a poklesu cien mäsa. V roku 1996 tak prešlo pod nútenú správu. Družstvo, ktoré sa okrem toho podieľalo na integrovanom projekte, financovanom na základe zákona č. 252/92, ukončilo časť projektu, ktorá mu prislúchala. Po ukončení nútenej správy štát získal späť celú sumu vyčlenenú na financované investície. Finagra však v dôsledku nútenej správy spoločnosti o svoj akciový podiel prišla, hoci sa začali všetky konania na jeho vymoženie. Talianske orgány vo svojom liste z 24. novembra 2004 uviedli, že sa vymohla záruka v celkovej výške 125 000 000 ITL, zvyšná suma 375 000 000 ITL tak predstavuje pohľadávku spoločnosti Finagra. V súčasnosti ešte nie je vymáhacie konanie ukončené a Finagra bude môcť získať späť (v dôsledku zákonných vymáhacích konaní) aspoň 40 % tejto pohľadávky. |
| --- | --- |

(116)

Podľa talianskych orgánov to dokazuje skutočnosť, že vo všetkých prípadoch, s výnimkou jedného, Finagra dosiahla kladný výnos z predaja akcií. Jedinou výnimkou bolo nadobudnutie akcií jedného družstva (ARA), ktoré požiadalo o nútenú správu so stratou 500 000 000 ITL (približne 250 000 EUR). Strata v dôsledku nadobudnutia akcií sa nemohla sama o sebe považovať za náznak toho, že Finagra nekonala, ako akýkoľvek iný súkromný investor, keďže rozhodnutie kúpiť akcie v spoločnosti bolo správne a zakladalo sa na solídnych ekonomických a finančných perspektívach a použili sa všetky prostriedky na opätovné získanie investovaného kapitálu. V tomto prípade družstvo v čase, keď sa rozhodlo o kúpe, uskutočňovalo proces reštrukturalizácie a modernizácie s cieľom zvýšiť výrobu a racionalizovať priemyselné postupy. Družstvo predstavovalo vysoký potenciál rastu, keďže bolo dobre začlenené v zemepisnej oblasti, v ktorej pôsobilo. Od roku 1990 do roku 1994 zaznamenávalo stály rast príjmov a preukazovalo zlepšenie hospodárskeho výkonu. Družstvo sa však dostalo do ťažkostí, keď muselo čeliť zvýšeným nákladom modernizácie a poklesu cien mäsa. V roku 1996 tak prešlo pod nútenú správu. Družstvo, ktoré sa okrem toho podieľalo na integrovanom projekte, financovanom na základe zákona č. 252/92, ukončilo časť projektu, ktorá mu prislúchala. Po ukončení nútenej správy štát získal späť celú sumu vyčlenenú na financované investície. Finagra však v dôsledku nútenej správy spoločnosti o svoj akciový podiel prišla, hoci sa začali všetky konania na jeho vymoženie. Talianske orgány vo svojom liste z 24. novembra 2004 uviedli, že sa vymohla záruka v celkovej výške 125 000 000 ITL, zvyšná suma 375 000 000 ITL tak predstavuje pohľadávku spoločnosti Finagra. V súčasnosti ešte nie je vymáhacie konanie ukončené a Finagra bude môcť získať späť (v dôsledku zákonných vymáhacích konaní) aspoň 40 % tejto pohľadávky.

| (117) | Na základe uvedeného nemožno krátkodobý podiel spoločnosti Finagra sám o sebe považovať za štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1. |
| --- | --- |

(117)

Na základe uvedeného nemožno krátkodobý podiel spoločnosti Finagra sám o sebe považovať za štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1.

| (118) | Je potrebné zohľadniť aj ostatné prvky účasti. Talianske orgány v liste z 12. júla 2001 predložili hĺbkovú štúdiu s cieľom dokázať, že ich intervencie formou nadobúdania akciových podielov sa vykonali podľa zásad trhu, po pozornom zhodnotení finančnej situácie spoločnosti, najmä štruktúry a objemu jej dlhu. Investície sa neuskutočnili, ak finančná situácia spoločnosti bola taká, že v primeranom časovom období sa nedal očakávať normálny výnos z investovaného kapitálu. Ako talianske orgány výslovne vyhlásili, vo všetkých týchto prípadoch sa intervencie spoločnosti Finagra zakladali na hĺbkovej analýze finančnej situácie spoločnosti (hodnotenie finančných výkazov v čase operácie), zameranej na možnosť získať normálne výnosy z uskutočnených investícii. Finančná situácia spoločnosti bola vždy dobrá. Kritériá použité na hodnotenie ekonomického výkonu spoločnosti pred prijatím rozhodnutia o kúpe akcií boli takéto:






  — | postavenie spoločnosti na trhu (zemepisné súvislosti, stupeň diverzifikácie, podiel predaja na celkovom a miestnom trhu), |
| --- | --- | --- |

(118)

Je potrebné zohľadniť aj ostatné prvky účasti. Talianske orgány v liste z 12. júla 2001 predložili hĺbkovú štúdiu s cieľom dokázať, že ich intervencie formou nadobúdania akciových podielov sa vykonali podľa zásad trhu, po pozornom zhodnotení finančnej situácie spoločnosti, najmä štruktúry a objemu jej dlhu. Investície sa neuskutočnili, ak finančná situácia spoločnosti bola taká, že v primeranom časovom období sa nedal očakávať normálny výnos z investovaného kapitálu. Ako talianske orgány výslovne vyhlásili, vo všetkých týchto prípadoch sa intervencie spoločnosti Finagra zakladali na hĺbkovej analýze finančnej situácie spoločnosti (hodnotenie finančných výkazov v čase operácie), zameranej na možnosť získať normálne výnosy z uskutočnených investícii. Finančná situácia spoločnosti bola vždy dobrá. Kritériá použité na hodnotenie ekonomického výkonu spoločnosti pred prijatím rozhodnutia o kúpe akcií boli takéto:

—

postavenie spoločnosti na trhu (zemepisné súvislosti, stupeň diverzifikácie, podiel predaja na celkovom a miestnom trhu),

| — | sklon spoločnosti vytvárať zisky/príjmy a kritická analýza príčin, ktoré tieto zisky vymedzujú, |
| --- | --- |

—

sklon spoločnosti vytvárať zisky/príjmy a kritická analýza príčin, ktoré tieto zisky vymedzujú,

| — | hrubá prevádzková marža, hraničný zisk a čisté aktíva, |
| --- | --- |

—

hrubá prevádzková marža, hraničný zisk a čisté aktíva,

| — | efektivita finančného riadenia pri využívaní celkových zdrojov. |
| --- | --- |

—

efektivita finančného riadenia pri využívaní celkových zdrojov.

Tieto kritériá sa podrobne rozpísali a uzákonili vo vnútorných predpisoch spoločnosti Finagra.

Talianske orgány poskytli podrobné údaje o kúpe akcií v piatich spoločnostiach/družstvách, pričom spresnili postavenie danej spoločnosti vzhľadom na každý z uvedených parametrov (pozri list z 5. februára 2001 a list z 26. novembra 2004).

| (119) | Podiel spoločnosti FINAGRA v žiadnej spoločnosti nepredstavoval celkovo viac ako 30 % základného imania spoločnosti, ktorá bola predmetom kúpy a nikdy neprekročil 10 % kapitálu spoločnosti FINAGRA v čase prijatia rozhodnutia o kúpe podielu, ako sa uvádza v nasledovnej tabuľke.
  Tabuľka 4
  Podiely spoločnosti Finagra na celkovom základnom imaní spoločností (33)









  Spoločnosť | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| MCLC | Základné imanie | FINAGRA | % |
| 1994 | 28 412 481 648 | 1 240 200 000 | 4,36 |
| 1995 | 28 458 138 741 | 2 479 800 000 | 8,71 |
| 1996 | 30 546 834 954 | 2 479 800 000 | 8,12 |
| 1997 | 32 191 589 226 | 2 479 800 000 | 7,70 |
| 1998 | 33 957 143 898 | 2 479 800 000 | 7,30 |
| 1999 | 32 090 948 834 | 1 239 600 000 | 3,86 |
| 2000 | 34 682 267 274 | 1 239 600 000 | 3,57 |
| Unicarni | Základné imanie | FINAGRA | % |
| 1994 | 12 669 243 845 | 2 000 000 000 | 15,79 |
| 1995 | 13 416 526 526 | 2 000 000 000 | 14,91 |
| 1996 | 14 558 518 843 | 2 060 000 000 | 14,15 |
| 1997 | 51 844 215 895 | 1 060 000 000 | 2,04 |
| 1998 | 51 918 316 470 | 1 075 000 000 | 2,07 |
| 1999 | 57 568 500 113 | 765 899 344 | 1,33 |
| 2000 | 60 804 913 354 | 795 580 426 | 1,31 |
| 2001 | 63 879 483 570 | 778 153 996 | 1,22 |
| 2002 | 64 931 137 640 | 799 164 462 | 1,23 |
| Ultrocchi | Základné imanie | FINAGRA | % |
| 1995 | 46 033 965 272 | 1 805 200 000 | 3,92 |
| 1996 | 46 202 537 881 | 1 805 200 000 | 3,91 |
| 1997 | 46 376 056 268 | 1 805 200 000 | 3,89 |
| Guardamiglio | Základné imanie | FINAGRA | % |
| 1995 | 9 807 056 542 | 0 | 0,00 |
| 1996 | 17 688 327 264 | 3 000 000 000 | 16,96 |
| 1997 | 17 457 904 625 | 3 000 000 000 | 17,18 |
| 1998 | 17 703 648 203 | 3 000 000 000 | 16,95 |

(119)

Podiel spoločnosti FINAGRA v žiadnej spoločnosti nepredstavoval celkovo viac ako 30 % základného imania spoločnosti, ktorá bola predmetom kúpy a nikdy neprekročil 10 % kapitálu spoločnosti FINAGRA v čase prijatia rozhodnutia o kúpe podielu, ako sa uvádza v nasledovnej tabuľke.

Tabuľka 4

Podiely spoločnosti Finagra na celkovom základnom imaní spoločností (33)

Spoločnosť

MCLC

Základné imanie

FINAGRA

%

1994

28 412 481 648

1 240 200 000

4,36

1995

28 458 138 741

2 479 800 000

8,71

1996

30 546 834 954

2 479 800 000

8,12

1997

32 191 589 226

2 479 800 000

7,70

1998

33 957 143 898

2 479 800 000

7,30

1999

32 090 948 834

1 239 600 000

3,86

2000

34 682 267 274

1 239 600 000

3,57

Unicarni

Základné imanie

FINAGRA

%

1994

12 669 243 845

2 000 000 000

15,79

1995

13 416 526 526

2 000 000 000

14,91

1996

14 558 518 843

2 060 000 000

14,15

1997

51 844 215 895

1 060 000 000

2,04

1998

51 918 316 470

1 075 000 000

2,07

1999

57 568 500 113

765 899 344

1,33

2000

60 804 913 354

795 580 426

1,31

2001

63 879 483 570

778 153 996

1,22

2002

64 931 137 640

799 164 462

1,23

Ultrocchi

Základné imanie

FINAGRA

%

1995

46 033 965 272

1 805 200 000

3,92

1996

46 202 537 881

1 805 200 000

3,91

1997

46 376 056 268

1 805 200 000

3,89

Guardamiglio

Základné imanie

FINAGRA

%

1995

9 807 056 542

0

0,00

1996

17 688 327 264

3 000 000 000

16,96

1997

17 457 904 625

3 000 000 000

17,18

1998

17 703 648 203

3 000 000 000

16,95

| (120) | Spoločnosti vždy predstavovali normálne investičné príležitosti a dostatočné rozpätie samofinancovania. FINAGRA si pri vykonaných operáciách stanovila kritériá na ukončenie vykonaných investícií a získala od protistrán záruky v súlade so zásadami obsiahnutými v uvedenom oznámení. Ako sa stanovuje v štatúte spoločnosti FINAGRA, správna rada sa skladala z piatich členov, ktorí zastupovali aj menšinových spoločníkov (banky, úverové inštitúcie a súkromné podniky). Všetky rozhodnutia rady sa prijali väčšinovým hlasovaním a úplne nezávisle od vlády. Tieto rozhodnutia nepodliehali schváleniu alebo kontrole zo strany verejnej správy. Všetky intervencie sa posudzovali úplne nezávisle od správnej rady, ktorá vykonávala svoju činnosť pri dodržaní pravidiel uplatňovaných na akúkoľvek komerčnú banku (vyhláška ministra č. 385/93). Rada vykonávala finančné a úverové činnosti spoločnosti FINAGRA úplne nezávisle od štátu, na základe vlastných rozhodnutí o troch faktoroch: riziko, očakávaný výnos a hospodársky výkon spoločnosti. Tieto postupy boli zadefinované vo vnútorných predpisoch spoločnosti FINAGRA. |
| --- | --- |

(120)

Spoločnosti vždy predstavovali normálne investičné príležitosti a dostatočné rozpätie samofinancovania. FINAGRA si pri vykonaných operáciách stanovila kritériá na ukončenie vykonaných investícií a získala od protistrán záruky v súlade so zásadami obsiahnutými v uvedenom oznámení. Ako sa stanovuje v štatúte spoločnosti FINAGRA, správna rada sa skladala z piatich členov, ktorí zastupovali aj menšinových spoločníkov (banky, úverové inštitúcie a súkromné podniky). Všetky rozhodnutia rady sa prijali väčšinovým hlasovaním a úplne nezávisle od vlády. Tieto rozhodnutia nepodliehali schváleniu alebo kontrole zo strany verejnej správy. Všetky intervencie sa posudzovali úplne nezávisle od správnej rady, ktorá vykonávala svoju činnosť pri dodržaní pravidiel uplatňovaných na akúkoľvek komerčnú banku (vyhláška ministra č. 385/93). Rada vykonávala finančné a úverové činnosti spoločnosti FINAGRA úplne nezávisle od štátu, na základe vlastných rozhodnutí o troch faktoroch: riziko, očakávaný výnos a hospodársky výkon spoločnosti. Tieto postupy boli zadefinované vo vnútorných predpisoch spoločnosti FINAGRA.

| (121) | Finagra okrem toho, pokiaľ išlo o podiel v družstvách, podiel nadobúdala v postavení financujúceho člena. To znamená. že podľa talianskych právnych predpisov mala voči radovým členom družstiev osobitné postavenie, a to:






  — | dostávala vyšší zisk ako radoví členovia (v priemere o 2 % viac), |
| --- | --- | --- |

(121)

Finagra okrem toho, pokiaľ išlo o podiel v družstvách, podiel nadobúdala v postavení financujúceho člena. To znamená. že podľa talianskych právnych predpisov mala voči radovým členom družstiev osobitné postavenie, a to:

—

dostávala vyšší zisk ako radoví členovia (v priemere o 2 % viac),

| — | mohla menovať člena správnej rady a člena odborovej rady, |
| --- | --- |

—

mohla menovať člena správnej rady a člena odborovej rady,

| — | Finagra pri nadobudnutí podielu v družstve v postavení financujúceho člena dostávala, formou zálohy, záruky na 50 % investovaného kapitálu. Ostatní členovia takúto záruku nepožadovali, išlo o výnimočnú záruku, podriadenú podielu spoločnosti Finagra. |
| --- | --- |

—

Finagra pri nadobudnutí podielu v družstve v postavení financujúceho člena dostávala, formou zálohy, záruky na 50 % investovaného kapitálu. Ostatní členovia takúto záruku nepožadovali, išlo o výnimočnú záruku, podriadenú podielu spoločnosti Finagra.

| (122) | Finagra týmto spôsobom, nadobúdaním podielov v družstvách v postavení financujúceho člena, konala za tých istých podmienok ako akýkoľvek iný súkromný člen, väčšinou banky a úverové inštitúcie. Talianske orgány o tom poskytli dôkaz, predložením zoznamu všetkých úverových inštitúcií a súkromných osôb/spoločností pôsobiacich v postavení financujúcich členov v družstvách, v ktorých má podiel Finagra (34) (pozri tabuľku 5 v bode 136). Okrem toho poskytli aj dokumentáciu týkajúcu sa intervencie jednej banky v jednom z týchto družstiev, MCLC, aby dokázali, že Finagra konala za tých istých podmienok ako akýkoľvek iný súkromný financujúci člen, s jediným rozdielom, že Finagra požadovala pred prijatím rozhodnutia, či družstvo financovať v postavení financujúceho člena, väčšie záruky. Predložili aj rozhodnutia o vydaní podielov určených financujúcim členom družstva Unicarni a žiadosti (a prijatie) mnohých súkromných úverových inštitúcií, ktoré sa chceli stať financujúcimi členmi. |
| --- | --- |

(122)

Finagra týmto spôsobom, nadobúdaním podielov v družstvách v postavení financujúceho člena, konala za tých istých podmienok ako akýkoľvek iný súkromný člen, väčšinou banky a úverové inštitúcie. Talianske orgány o tom poskytli dôkaz, predložením zoznamu všetkých úverových inštitúcií a súkromných osôb/spoločností pôsobiacich v postavení financujúcich členov v družstvách, v ktorých má podiel Finagra (34) (pozri tabuľku 5 v bode 136). Okrem toho poskytli aj dokumentáciu týkajúcu sa intervencie jednej banky v jednom z týchto družstiev, MCLC, aby dokázali, že Finagra konala za tých istých podmienok ako akýkoľvek iný súkromný financujúci člen, s jediným rozdielom, že Finagra požadovala pred prijatím rozhodnutia, či družstvo financovať v postavení financujúceho člena, väčšie záruky. Predložili aj rozhodnutia o vydaní podielov určených financujúcim členom družstva Unicarni a žiadosti (a prijatie) mnohých súkromných úverových inštitúcií, ktoré sa chceli stať financujúcimi členmi.

| (123) | Dodatočná záruka, ktorú spoločnosť Finagra požadovala, spočívala v zálohe v prospech spoločnosti Finagra na 50 % akcií. Napríklad v prípade MCLC záloha v štátnych cenných papieroch predstavovala 1 240 000 000 ITL (z celkovej hodnoty akcií držaných spoločnosťou Finagra 2 479 800 000 ITL) a v prípade Unicarni záloha predstavovala 674 000 000 ITL (z celkovej hodnoty akcií držaných Finagrou 2 825 900 000 ITL). Talianske orgány zdôraznili, že takúto dodatočnú záruku (ktorá nie je nízka vzhľadom na akcie spoločností držané spoločnosťou Finagra) iní súkromní financujúci členovia nepožadovali a podľa nich predstavuje ďalší dôkaz o tom, že Finagra uplatňovala rovnaké (a dokonca prísnejšie) kritériá ako súkromní investori. |
| --- | --- |

(123)

Dodatočná záruka, ktorú spoločnosť Finagra požadovala, spočívala v zálohe v prospech spoločnosti Finagra na 50 % akcií. Napríklad v prípade MCLC záloha v štátnych cenných papieroch predstavovala 1 240 000 000 ITL (z celkovej hodnoty akcií držaných spoločnosťou Finagra 2 479 800 000 ITL) a v prípade Unicarni záloha predstavovala 674 000 000 ITL (z celkovej hodnoty akcií držaných Finagrou 2 825 900 000 ITL). Talianske orgány zdôraznili, že takúto dodatočnú záruku (ktorá nie je nízka vzhľadom na akcie spoločností držané spoločnosťou Finagra) iní súkromní financujúci členovia nepožadovali a podľa nich predstavuje ďalší dôkaz o tom, že Finagra uplatňovala rovnaké (a dokonca prísnejšie) kritériá ako súkromní investori.

| (124) | Talianske orgány okrem iného uviedli, že záverečná súvaha spoločnosti FINAGRA vždy vykazovala kladný kapitálový výnos. |
| --- | --- |

(124)

Talianske orgány okrem iného uviedli, že záverečná súvaha spoločnosti FINAGRA vždy vykazovala kladný kapitálový výnos.

| (125) | Komisia môže na základe uvedeného konštatovať, že spoločnosť Finagra pri kúpe akciových podielov konala ako akýkoľvek iný súkromný hospodársky subjekt, za trhových podmienok. Pri tejto kúpe teda neexistovali prvky štátnej pomoci v zmysle článku 87 ods. 1 zmluvy. |
| --- | --- |

(125)

Komisia môže na základe uvedeného konštatovať, že spoločnosť Finagra pri kúpe akciových podielov konala ako akýkoľvek iný súkromný hospodársky subjekt, za trhových podmienok. Pri tejto kúpe teda neexistovali prvky štátnej pomoci v zmysle článku 87 ods. 1 zmluvy.

VI.3.1.b)   Poskytovanie pôžičiek

| (126) | Ako sa uvádza v bode 106, medzi činnosti spoločnosti Finagra patrilo aj poskytovanie pôžičiek spoločnostiam pôsobiacim v sektore poľnohospodárstva. Na základe informácií, ktoré predložili talianske orgány, Finagra poskytla pôžičky v celkovej výške 17 800 mil. ITL. |
| --- | --- |

(126)

Ako sa uvádza v bode 106, medzi činnosti spoločnosti Finagra patrilo aj poskytovanie pôžičiek spoločnostiam pôsobiacim v sektore poľnohospodárstva. Na základe informácií, ktoré predložili talianske orgány, Finagra poskytla pôžičky v celkovej výške 17 800 mil. ITL.

| (127) | Talianske orgány v liste z 13. októbra 2000 uviedli, že pôžičky sa vždy poskytovali za trhových podmienok, pri uplatnení úrokovej sadzby, ktorá odrážala riziko spojené s poskytnutou pôžičkou a ktorá nebola nikdy nižšia ako úroková sadzba platná v čase poskytnutia pôžičiek. |
| --- | --- |

(127)

Talianske orgány v liste z 13. októbra 2000 uviedli, že pôžičky sa vždy poskytovali za trhových podmienok, pri uplatnení úrokovej sadzby, ktorá odrážala riziko spojené s poskytnutou pôžičkou a ktorá nebola nikdy nižšia ako úroková sadzba platná v čase poskytnutia pôžičiek.

| (128) | Pôžičky sa poskytovali pri úrokovej sadzbe, ktorá zodpovedala úrokovej sadzbe uplatňovanej na štátne cenné papiere (Rendistato) v prípade operácií v trvaní viac ako 18 mesiacov, mínus 5 bodov. Minimálna úroková sadzba je však stanovená na 3 %. Úroková sadzba na štátne cenné papiere sa vo všeobecnosti považuje za základ stanovenia hospodárskeho výnosu finančných investícií. Investícia sa považuje za výnosnú, ak sa jej predvídateľný výnos odhaduje aspoň na tej istej úrovni ako výnos, ktorý možno dosiahnuť pri investovaní rovnakej sumy do štátnych cenných papierov. Zníženie úrokovej sadzby o 5 bodov oproti úrokovej sadzbe Rendistato je však náznakom, že Finagra mohla pri poskytovaní pôžičiek uplatniť úrokové sadzby nižšie ako trhové úrokové sadzby. |
| --- | --- |

(128)

Pôžičky sa poskytovali pri úrokovej sadzbe, ktorá zodpovedala úrokovej sadzbe uplatňovanej na štátne cenné papiere (Rendistato) v prípade operácií v trvaní viac ako 18 mesiacov, mínus 5 bodov. Minimálna úroková sadzba je však stanovená na 3 %. Úroková sadzba na štátne cenné papiere sa vo všeobecnosti považuje za základ stanovenia hospodárskeho výnosu finančných investícií. Investícia sa považuje za výnosnú, ak sa jej predvídateľný výnos odhaduje aspoň na tej istej úrovni ako výnos, ktorý možno dosiahnuť pri investovaní rovnakej sumy do štátnych cenných papierov. Zníženie úrokovej sadzby o 5 bodov oproti úrokovej sadzbe Rendistato je však náznakom, že Finagra mohla pri poskytovaní pôžičiek uplatniť úrokové sadzby nižšie ako trhové úrokové sadzby.

| (129) | V tomto ohľade talianske orgány uviedli, že spoločnosti, ktorým sa pôžičky poskytli, sa vyberali s maximálnou pozornosťou, aby sa minimalizovalo riziko platobnej neschopnosti. Finagra pri poskytovaní pôžičiek v skutočnosti konala ako akákoľvek finančná inštitúcia pôsobiaca v trhových podmienkach, preskúmaním možnosti poskytnúť pôžičky uvedeným príjemcom. Pôžičky sa poskytovali na základe investícií predložených žiadateľmi a v zmluvách sa vždy stanovili podmienky poskytnutia a splácania pôžičiek v súlade s záväzkami spoločností, ktoré žiadali o pôžičku. V zmluvách sa vždy stanovilo splatenie pôžičiek do 48 mesiacov alebo ihneď v prípade nedodržania podmienok alebo oneskorenia splátky. Pôžičky sa vždy poskytovali na podporu hospodársky významných projektov a na umožnenie zapojenia rôznych subjektov do riadenia projektov založených na konkrétnych priemyselných programoch s reálnymi možnosťami rozvoja. Schopnosť splácania FINAGRA posudzovala na základe predložených dokumentov (finančné výkazy, investičné projekty, trojročné plány) a následných hĺbkových analýz spojených s prieskumami, ktoré s rovnakým cieľom vykonali úverové inštitúcie. Všetky zainteresované spoločnosti okrem toho pravidelne splácali dlžné sumy podľa stanovených splátkových kalendárov, čo podľa talianskych orgánov dokazuje, že výber spoločností sa zakladal na čisto ekonomických kritériách, určených na minimalizáciu rizika platobnej neschopnosti. |
| --- | --- |

(129)

V tomto ohľade talianske orgány uviedli, že spoločnosti, ktorým sa pôžičky poskytli, sa vyberali s maximálnou pozornosťou, aby sa minimalizovalo riziko platobnej neschopnosti. Finagra pri poskytovaní pôžičiek v skutočnosti konala ako akákoľvek finančná inštitúcia pôsobiaca v trhových podmienkach, preskúmaním možnosti poskytnúť pôžičky uvedeným príjemcom. Pôžičky sa poskytovali na základe investícií predložených žiadateľmi a v zmluvách sa vždy stanovili podmienky poskytnutia a splácania pôžičiek v súlade s záväzkami spoločností, ktoré žiadali o pôžičku. V zmluvách sa vždy stanovilo splatenie pôžičiek do 48 mesiacov alebo ihneď v prípade nedodržania podmienok alebo oneskorenia splátky. Pôžičky sa vždy poskytovali na podporu hospodársky významných projektov a na umožnenie zapojenia rôznych subjektov do riadenia projektov založených na konkrétnych priemyselných programoch s reálnymi možnosťami rozvoja. Schopnosť splácania FINAGRA posudzovala na základe predložených dokumentov (finančné výkazy, investičné projekty, trojročné plány) a následných hĺbkových analýz spojených s prieskumami, ktoré s rovnakým cieľom vykonali úverové inštitúcie. Všetky zainteresované spoločnosti okrem toho pravidelne splácali dlžné sumy podľa stanovených splátkových kalendárov, čo podľa talianskych orgánov dokazuje, že výber spoločností sa zakladal na čisto ekonomických kritériách, určených na minimalizáciu rizika platobnej neschopnosti.

| (130) | Minimálna úroková sadzba, ktorú uplatňovala spoločnosť Finagra, bola 3 % až do mája 1999 a 2 % po tomto období (až do júna 2000, kedy sa Finagra zlúčila so Sviluppo Italia). Zjavne ide o úrokové sadzby nižšie ako referenčné úrokové sadzby Komisie uplatňované v príslušnom období. |
| --- | --- |

(130)

Minimálna úroková sadzba, ktorú uplatňovala spoločnosť Finagra, bola 3 % až do mája 1999 a 2 % po tomto období (až do júna 2000, kedy sa Finagra zlúčila so Sviluppo Italia). Zjavne ide o úrokové sadzby nižšie ako referenčné úrokové sadzby Komisie uplatňované v príslušnom období.

| (131) | Možno však urobiť rozlíšenie medzi družstvami a súkromnými podnikmi, ktoré dostali pôžičky. Finagra poskytla pôžičky iba dvom družstvám (MCLC a Unicarni) v celkovej výške 8,3 mld. ITL. |
| --- | --- |

(131)

Možno však urobiť rozlíšenie medzi družstvami a súkromnými podnikmi, ktoré dostali pôžičky. Finagra poskytla pôžičky iba dvom družstvám (MCLC a Unicarni) v celkovej výške 8,3 mld. ITL.

| (132) | V prípade družstiev Finagra poskytla pôžičky za podmienok stanovených pre financujúcich členov, čo je osobitný druh členstva v družstvách výslovne stanovený v zákone č. 59/92 (pozri opis v odôvodnení 120). Finagra prijímala rozhodnutie poskytnúť pôžičky na základe výnosu z pôžičiek podľa príslušných úrokových sadzieb stanovených v štatútoch družstiev. Tieto rozhodnutia prijímala správna rada spoločnosti Finagra, v ktorej sú zastúpení všetci financujúci členovia a iní členovia (medzi nimi, ako sa už uviedlo, rôzne banky, úverové inštitúcie a súkromní investori). |
| --- | --- |

(132)

V prípade družstiev Finagra poskytla pôžičky za podmienok stanovených pre financujúcich členov, čo je osobitný druh členstva v družstvách výslovne stanovený v zákone č. 59/92 (pozri opis v odôvodnení 120). Finagra prijímala rozhodnutie poskytnúť pôžičky na základe výnosu z pôžičiek podľa príslušných úrokových sadzieb stanovených v štatútoch družstiev. Tieto rozhodnutia prijímala správna rada spoločnosti Finagra, v ktorej sú zastúpení všetci financujúci členovia a iní členovia (medzi nimi, ako sa už uviedlo, rôzne banky, úverové inštitúcie a súkromní investori).

| (133) | Uplatnené úrokové sadzby boli súčasťou výnosu očakávaného z kapitálových investícií, pri ktorých Finagra, v postavení financujúceho člena, dostávala vyšší výnos ako radoví členovia, čo spadalo do celkovej investičnej stratégie spoločnosti Finagra. Finagra v skutočnosti mohla nielen priamo kontrolovať riadenie spoločností, ktoré dostávali pôžičky (35) a dostávať vyššie zisky, mohla aj znížiť náklady na riadenie, keďže jej spoločníkmi boli renomované banky a úverové inštitúcie. Talianske orgány uviedli, že ostatní súkromní financujúci členovia pri požičiavaní peňazí družstvám, ktorých boli členmi, uplatňovali rovnaké úrokové sadzby, keďže išlo o úrokové sadzby stanovené v nariadení o získavaní pôžičiek od členov, schválenom družstvami. |
| --- | --- |

(133)

Uplatnené úrokové sadzby boli súčasťou výnosu očakávaného z kapitálových investícií, pri ktorých Finagra, v postavení financujúceho člena, dostávala vyšší výnos ako radoví členovia, čo spadalo do celkovej investičnej stratégie spoločnosti Finagra. Finagra v skutočnosti mohla nielen priamo kontrolovať riadenie spoločností, ktoré dostávali pôžičky (35) a dostávať vyššie zisky, mohla aj znížiť náklady na riadenie, keďže jej spoločníkmi boli renomované banky a úverové inštitúcie. Talianske orgány uviedli, že ostatní súkromní financujúci členovia pri požičiavaní peňazí družstvám, ktorých boli členmi, uplatňovali rovnaké úrokové sadzby, keďže išlo o úrokové sadzby stanovené v nariadení o získavaní pôžičiek od členov, schválenom družstvami.

| (134) | Podľa talianskych orgánov by sa teda úrokové sadzby na pôžičky, ktoré uplatňovala spoločnosť Finagra, mali hodnotiť v súvislosti s ostatnými podmienkami spojenými s poskytovaním pôžičiek, a to:






  — | úzky vzťah medzi postavením financujúceho člena družstiev a postavením dlžníka, |
| --- | --- | --- |

(134)

Podľa talianskych orgánov by sa teda úrokové sadzby na pôžičky, ktoré uplatňovala spoločnosť Finagra, mali hodnotiť v súvislosti s ostatnými podmienkami spojenými s poskytovaním pôžičiek, a to:

—

úzky vzťah medzi postavením financujúceho člena družstiev a postavením dlžníka,

| — | skutočnosť, že úrokové sadzby uplatňované na pôžičky boli v prípade všetkých financujúcich členov rovnaké, |
| --- | --- |

—

skutočnosť, že úrokové sadzby uplatňované na pôžičky boli v prípade všetkých financujúcich členov rovnaké,

| — | priama účasť spoločnosti Finagra na riadení družstiev, ktoré prijali pôžičky, prostredníctvom jej účasti v ich správnych radách, |
| --- | --- |

—

priama účasť spoločnosti Finagra na riadení družstiev, ktoré prijali pôžičky, prostredníctvom jej účasti v ich správnych radách,

| — | kapitálový výnos vyšší o 2 % ako výnos akéhokoľvek iného „radového“ člena družstiev, |
| --- | --- |

—

kapitálový výnos vyšší o 2 % ako výnos akéhokoľvek iného „radového“ člena družstiev,

| — | skutočnosť, že Finagra poskytovala pôžičky iba družstvám, ktoré poskytovali dostatočné záruky ich splatenia, pri uplatnení prísnejších pravidiel na poskytovanie pôžičiek, |
| --- | --- |

—

skutočnosť, že Finagra poskytovala pôžičky iba družstvám, ktoré poskytovali dostatočné záruky ich splatenia, pri uplatnení prísnejších pravidiel na poskytovanie pôžičiek,

| — | nízke náklady na riadenie spoločnosti Finagry v dôsledku skutočnosti, že v nej majú podiely banky, ktoré umožňovali získanie nižších úrokových sadzieb, |
| --- | --- |

—

nízke náklady na riadenie spoločnosti Finagry v dôsledku skutočnosti, že v nej majú podiely banky, ktoré umožňovali získanie nižších úrokových sadzieb,

| — | vnútorné predpisy na získavanie kapitálu, v ktorých sa stanovila minimálna úroková sadzba na 3 % do mája 1999, aj keby uplatnenie úrokovej sadzby Rendistato bez 5 bodov viedlo k hodnotám blížiacim sa nule a v niektorých prípadoch dokonca záporným. |
| --- | --- |

—

vnútorné predpisy na získavanie kapitálu, v ktorých sa stanovila minimálna úroková sadzba na 3 % do mája 1999, aj keby uplatnenie úrokovej sadzby Rendistato bez 5 bodov viedlo k hodnotám blížiacim sa nule a v niektorých prípadoch dokonca záporným.

| (135) | S cieľom preukázať, že spoločnosť Finagra bola jedným z mnohých financujúcich členov týchto družstiev, talianske orgány predložili text žiadosti (a kladnej odpovede), ktorú predložili mnohé úverové inštitúcie s cieľom stať sa financujúcimi členmi MCLC a Unicarni, za rovnakých podmienok ako Finagra. |
| --- | --- |

(135)

S cieľom preukázať, že spoločnosť Finagra bola jedným z mnohých financujúcich členov týchto družstiev, talianske orgány predložili text žiadosti (a kladnej odpovede), ktorú predložili mnohé úverové inštitúcie s cieľom stať sa financujúcimi členmi MCLC a Unicarni, za rovnakých podmienok ako Finagra.

| (136) | Počet financujúcich členov MCLC a Unicarni sa uvádza v tejto tabuľke.
  Tabuľka 5
  Financujúci členovia MCLC a Unicarni | Financujúci členovia MCLC a Unicarni |
| --- | --- | --- |
| 1994 | 23 |
| 1995 | 35 |
| 1996 | 39 |
| 1997 | 52 |
| 1998 | 55 |
| 1999 | 58 |
| 2000 | 61 |
| 2001 | 79 |
| 2002 | 93 |
| 2003 | 103 |

(136)

Počet financujúcich členov MCLC a Unicarni sa uvádza v tejto tabuľke.

Tabuľka 5

Financujúci členovia MCLC a Unicarni

Financujúci členovia MCLC a Unicarni

1994

23

1995

35

1996

39

1997

52

1998

55

1999

58

2000

61

2001

79

2002

93

2003

103

V roku 2004 malo Unicarni 10 financujúcich členov s celkovou hodnotou finančných podielov 5 918 000 EUR a MCLC 64 financujúcich členov s celkovou hodnotou finančných podielov 1 559 286 EUR.

| (137) | Všetci financujúci členovia boli pri poskytovaní pôžičiek viazaní pravidlami na získavanie pôžičiek, ktoré schválili správcovia družstiev. V týchto pravidlách sa stanovila úroková sadzba na úrovni úrokovej sadzby štátnych cenných papierov (Rendistato) v prípade operácií v trvaní viac ako 18 mesiacov, mínus 5 bodov. Minimálna požadovaná úroková sadzba bola stanovená na 3 % do mája 1999. Finagra pri poskytovaní pôžičiek družstvám teda konala ako akýkoľvek iný (súkromný) financujúci člen. |
| --- | --- |

(137)

Všetci financujúci členovia boli pri poskytovaní pôžičiek viazaní pravidlami na získavanie pôžičiek, ktoré schválili správcovia družstiev. V týchto pravidlách sa stanovila úroková sadzba na úrovni úrokovej sadzby štátnych cenných papierov (Rendistato) v prípade operácií v trvaní viac ako 18 mesiacov, mínus 5 bodov. Minimálna požadovaná úroková sadzba bola stanovená na 3 % do mája 1999. Finagra pri poskytovaní pôžičiek družstvám teda konala ako akýkoľvek iný (súkromný) financujúci člen.

| (138) | Financujúci členovia poskytovali významnú časť finančných prostriedkov, ktoré získali obidve družstvá. Ako vyplýva z nasledujúcej tabuľky, MCLC a Unicarni v období rokov 1996 až 2003 dostali pôžičky od spoločnosti Finagra a iných súkromných investorov, z ktorých všetci boli financujúci členovia.
  Tabuľka 6
  Pôžičky, ktoré MCLC a Unicarni poskytli všetci financujúci členovia v období rokov 1996 – 2003








  Rok | Pôžičky prijaté od financujúcich členov spolu (ITL) | Počet financujúcich členov | Hodnota pôžičiek poskytnutých spoločnosťou FINAGRA (ITL) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1996 | 6 390 361 001 | 39 | 3 500 000 000 (36) |
| 1997 | 6 727 572 001 | 48 | |
| 1998 | 10 366 345 007 | 51 | 33 000 000 000 (37) |
| 1999 | 10 274 854 007 | 53 | |
| 2000 | 8 342 949 006 | 53 | |
| 2001 | 8 520 314 006 | 54 | |
| 2002 | 6 603 670 715 | 91 | |
| 2003 | 7 491 842 237 | 98 | |

(138)

Financujúci členovia poskytovali významnú časť finančných prostriedkov, ktoré získali obidve družstvá. Ako vyplýva z nasledujúcej tabuľky, MCLC a Unicarni v období rokov 1996 až 2003 dostali pôžičky od spoločnosti Finagra a iných súkromných investorov, z ktorých všetci boli financujúci členovia.

Tabuľka 6

Pôžičky, ktoré MCLC a Unicarni poskytli všetci financujúci členovia v období rokov 1996 – 2003

Rok

Pôžičky prijaté od financujúcich členov spolu (ITL)

Počet financujúcich členov

Hodnota pôžičiek poskytnutých spoločnosťou FINAGRA (ITL)

1996

6 390 361 001

39

3 500 000 000 (36)

1997

6 727 572 001

48

1998

10 366 345 007

51

33 000 000 000 (37)

1999

10 274 854 007

53

2000

8 342 949 006

53

2001

8 520 314 006

54

2002

6 603 670 715

91

2003

7 491 842 237

98

| (139) | Skutočnosť, že sa tieto pôžičky poskytovali za podmienok rovnakých s podmienkami iných súkromných investorov, ktorí investovali v značnom rozsahu do tých istých družstiev, do ktorých Finagra vstúpila ako financujúci člen, dokazuje dodržanie zásady rovnosti zaobchádzania. |
| --- | --- |

(139)

Skutočnosť, že sa tieto pôžičky poskytovali za podmienok rovnakých s podmienkami iných súkromných investorov, ktorí investovali v značnom rozsahu do tých istých družstiev, do ktorých Finagra vstúpila ako financujúci člen, dokazuje dodržanie zásady rovnosti zaobchádzania.

| (140) | Komisia môže na základe uvedených skutočností konštatovať, že pri poskytovaní pôžičiek družstvám sa Finagra správala tak, ako by sa za rovnakých podmienok správal súkromný investor pôsobiaci na trhu. To, že Finagra uprednostnila konkrétnych dlžníkov v poľnohospodárskom sektore, vyplýva z poslania a zamerania spoločnosti intervenovať v poľnohospodárskych podnikoch, stanoveného v štatúte. Pôžičky, ktoré spoločnosť Finagra poskytla družstvám, preto nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 zmluvy. |
| --- | --- |

(140)

Komisia môže na základe uvedených skutočností konštatovať, že pri poskytovaní pôžičiek družstvám sa Finagra správala tak, ako by sa za rovnakých podmienok správal súkromný investor pôsobiaci na trhu. To, že Finagra uprednostnila konkrétnych dlžníkov v poľnohospodárskom sektore, vyplýva z poslania a zamerania spoločnosti intervenovať v poľnohospodárskych podnikoch, stanoveného v štatúte. Pôžičky, ktoré spoločnosť Finagra poskytla družstvám, preto nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 zmluvy.

| (141) | V prípade ostatných súkromných podnikov nemožno vylúčiť, že rozdiel medzi úrokovými sadzbami pomoci, za ktorých sa pôžičky poskytli, a referenčnými úrokovými sadzbami Komisie, nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 zmluvy, aj pri dodržaní všetkých podmienok uvedených v odôvodneniach 125 – 129. Rozdiel medzi výnosom z pôžičiek poskytnutých súkromným podnikom a výnosom z pôžičiek poskytnutých družstvám, v ktorých bola Finagra financujúcim členom, je v skutočnosti nesporný a bol zhrnutý v odôvodneniach 131 – 133. Aj keď FINAGRA v prípade družstiev uplatňovala úrokové sadzby nižšie ako referenčné úrokové sadzby Komisie, konala ako akýkoľvek iný súkromný investor v rovnakej situácii, prisúdiac si vyšší výnos z kapitálových operácií, na ktoré sa pôžičky poskytli. Situácia, ktorú charakterizuje takýto dodatočný výnos a správanie sa spoločnosti FINAGRY na trhu, správanie, ktoré možno prirovnať k správaniu sa akéhokoľvek iného súkromného hospodárskeho subjektu v rovnakej situácii, sa zjavne neopakuje v prípade pôžičiek poskytnutých iným súkromným podnikom. |
| --- | --- |

(141)

V prípade ostatných súkromných podnikov nemožno vylúčiť, že rozdiel medzi úrokovými sadzbami pomoci, za ktorých sa pôžičky poskytli, a referenčnými úrokovými sadzbami Komisie, nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 zmluvy, aj pri dodržaní všetkých podmienok uvedených v odôvodneniach 125 – 129. Rozdiel medzi výnosom z pôžičiek poskytnutých súkromným podnikom a výnosom z pôžičiek poskytnutých družstvám, v ktorých bola Finagra financujúcim členom, je v skutočnosti nesporný a bol zhrnutý v odôvodneniach 131 – 133. Aj keď FINAGRA v prípade družstiev uplatňovala úrokové sadzby nižšie ako referenčné úrokové sadzby Komisie, konala ako akýkoľvek iný súkromný investor v rovnakej situácii, prisúdiac si vyšší výnos z kapitálových operácií, na ktoré sa pôžičky poskytli. Situácia, ktorú charakterizuje takýto dodatočný výnos a správanie sa spoločnosti FINAGRY na trhu, správanie, ktoré možno prirovnať k správaniu sa akéhokoľvek iného súkromného hospodárskeho subjektu v rovnakej situácii, sa zjavne neopakuje v prípade pôžičiek poskytnutých iným súkromným podnikom.

| (142) | Talianske orgány uviedli, že FINAGRA poskytla pôžičky iba dvom súkromným podnikom (Guardamiglio a Ultrocchi), a že rozdiel medzi úrokovými sadzbami uplatnenými na tieto pôžičky a referenčnou úrokovou mierou Komisie uplatňovanou v tom čase sa pohyboval v rozpätí od -3,18 po -5,20 percentuálnych bodov. Podľa talianskych orgánov možno takýto rozdiel považovať za pomoc na realizáciu investícií týkajúcich sa integrovaných projektov stanovených zákonom č. 252/91, ale jasne odlišných od projektov financovaných na základe toho zákona. Na investície sa tak, napriek splneniu všetkých kritérií na poskytnutie financovania podľa zákona č. 252/91, nevyčlenilo žiadne financovanie v zmysle tohto zákona ani iné verejné finančné prostriedky. Tieto projekty, hoci sa týkali integrovaných projektov, boli od nich funkčne nezávislé. Pôžičky teda podliehali stratégii zameranej na realizáciu integrovaných projektov, avšak pri použití iných nástrojov financovania (aj keď nekumulovaných, ako v tomto prípade). Úroveň pomoci v hrubom grantovom ekvivalente je pri dvoch pôžičkách poskytnutých na realizáciu investícií v sektore spracovania a odbytu 0,96 % a 4,51 %, ako sa uvádza v nasledujúcej tabuľke.
  Tabuľka 7
  Pôžičky spoločnosti Finagra súkromným podnikom








  Príjemca | Oprávnené náklady (na ktoré sa nevzťahuje zákon č. 252/91) (ITL) | Rozdiel v úrokoch (ITL) | F% pomoci |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 = 3/2 |
| Guardamiglio | 9 162 000 000 | 413 508 030 | 4,51 % |
| Ultrocchi | 42 940 033 423 | 415 954 000 | 0,96 % |

(142)

Talianske orgány uviedli, že FINAGRA poskytla pôžičky iba dvom súkromným podnikom (Guardamiglio a Ultrocchi), a že rozdiel medzi úrokovými sadzbami uplatnenými na tieto pôžičky a referenčnou úrokovou mierou Komisie uplatňovanou v tom čase sa pohyboval v rozpätí od -3,18 po -5,20 percentuálnych bodov. Podľa talianskych orgánov možno takýto rozdiel považovať za pomoc na realizáciu investícií týkajúcich sa integrovaných projektov stanovených zákonom č. 252/91, ale jasne odlišných od projektov financovaných na základe toho zákona. Na investície sa tak, napriek splneniu všetkých kritérií na poskytnutie financovania podľa zákona č. 252/91, nevyčlenilo žiadne financovanie v zmysle tohto zákona ani iné verejné finančné prostriedky. Tieto projekty, hoci sa týkali integrovaných projektov, boli od nich funkčne nezávislé. Pôžičky teda podliehali stratégii zameranej na realizáciu integrovaných projektov, avšak pri použití iných nástrojov financovania (aj keď nekumulovaných, ako v tomto prípade). Úroveň pomoci v hrubom grantovom ekvivalente je pri dvoch pôžičkách poskytnutých na realizáciu investícií v sektore spracovania a odbytu 0,96 % a 4,51 %, ako sa uvádza v nasledujúcej tabuľke.

Tabuľka 7

Pôžičky spoločnosti Finagra súkromným podnikom

Príjemca

Oprávnené náklady (na ktoré sa nevzťahuje zákon č. 252/91) (ITL)

Rozdiel v úrokoch (ITL)

F% pomoci

1

2

3

4 = 3/2

Guardamiglio

9 162 000 000

413 508 030

4,51 %

Ultrocchi

42 940 033 423

415 954 000

0,96 %

| (143) | Pri zohľadnení, že všetky subvencované investície sú v súlade s pravidlami uplatňovanými na investície v sektore spracovania a odbytu uvedenými v kapitole VI.1.a) 1 a že úroveň pomoci (vypočítaná ako hrubý grantový ekvivalent rozdielu medzi úrokovou sadzbou uplatnenou na tieto pôžičky a referenčnou úrokovou sadzbou Komisie v tom čase) spadá do maximálnej úrovne pomoci uplatňovanej na tieto druhy investícií, Komisia môže konštatovať, že pôžičky, ktoré Finagra poskytla súkromným podnikom, predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 zmluvy. Táto pomoc je zlučiteľná so spoločným trhom v zmysle článku 87 ods. 3 písm. c) Zmluvy o ES. |
| --- | --- |

(143)

Pri zohľadnení, že všetky subvencované investície sú v súlade s pravidlami uplatňovanými na investície v sektore spracovania a odbytu uvedenými v kapitole VI.1.a) 1 a že úroveň pomoci (vypočítaná ako hrubý grantový ekvivalent rozdielu medzi úrokovou sadzbou uplatnenou na tieto pôžičky a referenčnou úrokovou sadzbou Komisie v tom čase) spadá do maximálnej úrovne pomoci uplatňovanej na tieto druhy investícií, Komisia môže konštatovať, že pôžičky, ktoré Finagra poskytla súkromným podnikom, predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 zmluvy. Táto pomoc je zlučiteľná so spoločným trhom v zmysle článku 87 ods. 3 písm. c) Zmluvy o ES.

VI.3.1.c)   Poskytovanie záruk

| (144) | Talianske orgány v liste z 29. októbra 2004, zaevidovanom 3. novembra 2004, a v liste z 23. novembra 2004 spresnili, že spoločnosť Finagra poskytla iba jednu záruku na bankové pôžičky, v prospech spoločnosti Guardamiglio. |
| --- | --- |

(144)

Talianske orgány v liste z 29. októbra 2004, zaevidovanom 3. novembra 2004, a v liste z 23. novembra 2004 spresnili, že spoločnosť Finagra poskytla iba jednu záruku na bankové pôžičky, v prospech spoločnosti Guardamiglio.

| (145) | Záruka v prospech spoločnosti Guardamiglio (právna záruka) v hodnote 2 mld. ITL sa poskytla na pôžičku vo výške 17 mld. ITL, ktorú spoločnosť Guardamiglio splatila v plnej výške bez vymáhania záruky. |
| --- | --- |

(145)

Záruka v prospech spoločnosti Guardamiglio (právna záruka) v hodnote 2 mld. ITL sa poskytla na pôžičku vo výške 17 mld. ITL, ktorú spoločnosť Guardamiglio splatila v plnej výške bez vymáhania záruky.

| (146) | V čase poskytnutia záruky sa poskytovanie štátnych záruk posudzovalo v zmysle zásad obsiahnutých v liste Komisie SG(89) D/4328 z 5. apríla 1989, v liste Komisie členským štátom SG(89) D/12772 z 12. októbra 1989 a v oznámení Komisie členským štátom o uplatňovaní článkov 92 a 93 Zmluvy o ES a článku 5 smernice Komisie 80/723/EHS na verejné podniky vo výrobnom sektore (38). Na základe týchto dokumentov Komisia pripúšťala záruky iba vtedy, ak ich vymáhanie podliehalo, na základe zmluvy, osobitným podmienkam, ktoré mohli viesť až k povinnému vyhláseniu platobnej neschopnosti prijímateľského podniku alebo akémukoľvek podobnému postupu. Hodnotenie prvku pomoci pri zárukách si vyžadovalo analýzu finančnej situácie veriteľa. Prvok pomoci zistený pri zárukách zodpovedal rozdielu medzi úrokovou sadzbou, ktorú by dlžník zaplatil na voľnom trhu a úrokovou sadzbou skutočne získanou na základe záruky, bez prípadnej odmeny za ňu zaplatenej. |
| --- | --- |

(146)

V čase poskytnutia záruky sa poskytovanie štátnych záruk posudzovalo v zmysle zásad obsiahnutých v liste Komisie SG(89) D/4328 z 5. apríla 1989, v liste Komisie členským štátom SG(89) D/12772 z 12. októbra 1989 a v oznámení Komisie členským štátom o uplatňovaní článkov 92 a 93 Zmluvy o ES a článku 5 smernice Komisie 80/723/EHS na verejné podniky vo výrobnom sektore (38). Na základe týchto dokumentov Komisia pripúšťala záruky iba vtedy, ak ich vymáhanie podliehalo, na základe zmluvy, osobitným podmienkam, ktoré mohli viesť až k povinnému vyhláseniu platobnej neschopnosti prijímateľského podniku alebo akémukoľvek podobnému postupu. Hodnotenie prvku pomoci pri zárukách si vyžadovalo analýzu finančnej situácie veriteľa. Prvok pomoci zistený pri zárukách zodpovedal rozdielu medzi úrokovou sadzbou, ktorú by dlžník zaplatil na voľnom trhu a úrokovou sadzbou skutočne získanou na základe záruky, bez prípadnej odmeny za ňu zaplatenej.

| (147) | Podľa talianskych orgánov záruka v tomto prípade nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 zmluvy z týchto dôvodov:






  — | príjemca sa nenachádza vo finančných ťažkostiach, |
| --- | --- | --- |

(147)

Podľa talianskych orgánov záruka v tomto prípade nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 zmluvy z týchto dôvodov:

—

príjemca sa nenachádza vo finančných ťažkostiach,

| — | dlžník dostal pôžičku vo výške 17 mld. ITL na finančnom trhu, čo dokazuje, že spoločnosť sa považuje sa dôveryhodnú a investícia za výnosnú, |
| --- | --- |

—

dlžník dostal pôžičku vo výške 17 mld. ITL na finančnom trhu, čo dokazuje, že spoločnosť sa považuje sa dôveryhodnú a investícia za výnosnú,

| — | záruka sa vzťahuje na konkrétnu finančnú operáciu, na fixnú sumu a na obmedzené časové obdobie. Záruka pokrýva iba približne 11 % celkovej pôžičky, |
| --- | --- |

—

záruka sa vzťahuje na konkrétnu finančnú operáciu, na fixnú sumu a na obmedzené časové obdobie. Záruka pokrýva iba približne 11 % celkovej pôžičky,

| — | dlžník vďaka záruke spoločnosti FINAGRA nedostal pôžičku za výhodnejších podmienok ako za bežnú trhovú úrokovú sadzbu, |
| --- | --- |

—

dlžník vďaka záruke spoločnosti FINAGRA nedostal pôžičku za výhodnejších podmienok ako za bežnú trhovú úrokovú sadzbu,

| — | vymáhanie záruky je doplnené o osobitné podmienky pre vymáhanie pohľadávok, buď prostredníctvom mimosúdneho vyrovnania alebo v súlade s ustanoveniami talianskeho občianskeho zákonníka prostredníctvom núteného vyrovnania dlhu z aktív garantovaného dlžníka, |
| --- | --- |

—

vymáhanie záruky je doplnené o osobitné podmienky pre vymáhanie pohľadávok, buď prostredníctvom mimosúdneho vyrovnania alebo v súlade s ustanoveniami talianskeho občianskeho zákonníka prostredníctvom núteného vyrovnania dlhu z aktív garantovaného dlžníka,

| — | odmena, ktorú požadovala spoločnosť FINAGRA, je ročná úroková sadzba 0,40 %, ktoré podľa talianskych orgánov predstavuje trhovú cenu platnú pre dodatočné záruky (39) v tom čase, pri zohľadnení dobrej finančnej situácie príjemcu, jeho hospodárskych vyhliadok a investícií, ktoré sa mali realizovať. Trhová cena hlavnej záruky v tom čase bola podľa talianskych orgánov 0,70 %. V prípade dodatočnej záruky sa trhová úroková sadzba pohybovala v rozpätí od 0,40 % po 0,70 %, v závislosti od finančnej situácie príjemcu. V prípade pôžičky poskytnutej spoločnosti, ktorú skupina bánk posúdila kladne, s dobrými hospodárskymi vyhliadkami, ktorá prechádzala rozsiahlym procesom modernizácie, ročná úroková sadzba 0,40 % odráža, ako uviedli talianske orgány, trhovú úrokovú mieru uplatňovanú na tento druh operácie. Záruka je spojená so základnou operáciou (realizácia investícií), čiastočne financovanou z verejných zdrojov na základe zákona č. 252/91, a teda v súlade s pravidlami štátnej pomoci. |
| --- | --- |

—

odmena, ktorú požadovala spoločnosť FINAGRA, je ročná úroková sadzba 0,40 %, ktoré podľa talianskych orgánov predstavuje trhovú cenu platnú pre dodatočné záruky (39) v tom čase, pri zohľadnení dobrej finančnej situácie príjemcu, jeho hospodárskych vyhliadok a investícií, ktoré sa mali realizovať. Trhová cena hlavnej záruky v tom čase bola podľa talianskych orgánov 0,70 %. V prípade dodatočnej záruky sa trhová úroková sadzba pohybovala v rozpätí od 0,40 % po 0,70 %, v závislosti od finančnej situácie príjemcu. V prípade pôžičky poskytnutej spoločnosti, ktorú skupina bánk posúdila kladne, s dobrými hospodárskymi vyhliadkami, ktorá prechádzala rozsiahlym procesom modernizácie, ročná úroková sadzba 0,40 % odráža, ako uviedli talianske orgány, trhovú úrokovú mieru uplatňovanú na tento druh operácie. Záruka je spojená so základnou operáciou (realizácia investícií), čiastočne financovanou z verejných zdrojov na základe zákona č. 252/91, a teda v súlade s pravidlami štátnej pomoci.

| (148) | Komisia môže na základe uvedených informácií konštatovať, že záruka poskytnutá spoločnosťou FINAGRA nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 zmluvy. |
| --- | --- |

(148)

Komisia môže na základe uvedených informácií konštatovať, že záruka poskytnutá spoločnosťou FINAGRA nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 zmluvy.

VII.   ZÁVERY

| (149) | Komisia konštatuje, že Taliansko nezákonne rozhodlo o poskytovaní príslušnej pomoci, čím porušilo článok 88 ods. 3 zmluvy. Z uvedených odôvodnení však vyplýva, že:






  — | opatrenia pomoci ustanovené v článku 15 ods. 16 zákona č. 67/88, v článku 5 zákona č. 290/99 a v zákone č. 252/91 (integrované projekty) sú zlučiteľné so spoločným trhom v zmysle článku 87 ods. 3 písm. c) zmluvy, |
| --- | --- | --- |

(149)

Komisia konštatuje, že Taliansko nezákonne rozhodlo o poskytovaní príslušnej pomoci, čím porušilo článok 88 ods. 3 zmluvy. Z uvedených odôvodnení však vyplýva, že:

—

opatrenia pomoci ustanovené v článku 15 ods. 16 zákona č. 67/88, v článku 5 zákona č. 290/99 a v zákone č. 252/91 (integrované projekty) sú zlučiteľné so spoločným trhom v zmysle článku 87 ods. 3 písm. c) zmluvy,

| — | opatrenia ustanovené v článku 4 zákona č. 290/99 (t. j. úverové operácie pre poľnohospodárov, na prevádzku a zlepšenie, splatné do 31. marca 1998) sa nikdy nevykonali a neviedli tak k štátnej pomoci v zmysle článku 87 ods. 1 zmluvy, |
| --- | --- |

—

opatrenia ustanovené v článku 4 zákona č. 290/99 (t. j. úverové operácie pre poľnohospodárov, na prevádzku a zlepšenie, splatné do 31. marca 1998) sa nikdy nevykonali a neviedli tak k štátnej pomoci v zmysle článku 87 ods. 1 zmluvy,

| — | intervencie spoločnosti FINAGRA, v zmysle zákona č. 252/91, týkajúce sa nadobúdania akciových podielov, poskytovania pôžičiek družstvám a poskytovania záruk, nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 zmluvy, |
| --- | --- |

—

intervencie spoločnosti FINAGRA, v zmysle zákona č. 252/91, týkajúce sa nadobúdania akciových podielov, poskytovania pôžičiek družstvám a poskytovania záruk, nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 zmluvy,

| — | intervencie spoločnosti FINAGRA, v zmysle zákona č. 252/91, týkajúce sa poskytovania pôžičiek súkromným podnikom, predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 zmluvy. Tieto intervencie sú zlučiteľné so spoločným trhom v zmysle článku 87 ods. 3 písm. c) zmluvy, |
| --- | --- |

—

intervencie spoločnosti FINAGRA, v zmysle zákona č. 252/91, týkajúce sa poskytovania pôžičiek súkromným podnikom, predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 zmluvy. Tieto intervencie sú zlučiteľné so spoločným trhom v zmysle článku 87 ods. 3 písm. c) zmluvy,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

1.   Opatrenia pomoci, ktoré sa Taliansko rozhodlo poskytovať v prospech sektora živočíšnej výroby, ustanovené v článku 15 ods. 16 zákona č. 67/88, v článku 5 zákona č. 290/99 a v zákone č. 252/91 (integrované projekty) a intervencie spoločnosti FINAGRA v zmysle zákona č. 252/91, týkajúce sa poskytovania pôžičiek súkromným podnikom, sú zlučiteľné so spoločným trhom v zmysle článku 87 ods. 3 písm. c) zmluvy.

2.   Opatrenia ustanovené v článku 4 zákona č. 290/99, ktoré sa týkajú úverových operácií pre poľnohospodárov, na prevádzku a zlepšenie, splatných do 31. marca 1998, sa nikdy nevykonali a neviedli tak k štátnej pomoci v zmysle článku 87 ods. 1 zmluvy.

3.   Intervencie spoločnosti FINAGRA v zmysle zákona č. 252/91, týkajúce sa nadobúdania akciových podielov, poskytovania pôžičiek družstvám a poskytovania záruk, nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 zmluvy.

Článok 2

Toto rozhodnutie je určené Talianskej republike.

V Bruseli 5. júla 2005

Za Komisiu

Mariann FISCHER BOEL

členka Komisie

---

(1)  Ú. v. ES C 148, 27.5.2000, s. 2.

1

(2)  SG (2000) D/101808.

2

(3)  Ú. v. ES L 83, 27.3.1999, s. 1.

3

(4)  Ú. v. ES C 148, 27.5.2000, s. 2.

4

(5)  Rozhodnutie Komisie SG (2002) D/229239 z 5. apríla 2002.

5

(6)  V rokoch 1970 až 1990 sa Francúzsku v skutočnosti podarilo znížiť počet bitúnkov z 1 738 na 357. V Taliansku, naopak, bolo na začiatku 90. rokov v prevádzke ešte 8 500 bitúnkov, v porovnaní s už uvedeným počtom 357 vo Francúzsku, 270 v Nemecku a 30 v Holandsku.

6

(7)  Suma 700 miliárd ITL sa skladá zo 400 miliárd ITL na rok 1988 a 300 miliárd ITL na rok 1989.

7

(8)  List SG (2002) D/229239.

8

(9)  Na účely hodnotenia Komisie referenčná sadzba pre Taliansko v čase poskytnutia pôžičky.

9

(10)  Pozri list Komisie z 28. januára 1999.

10

(11)  Ú. v. ES L 160, 26.6.1999, s. 21.

11

(12)  Ú. v. ES L 282, 1.11.1975, s. 1.

12

(13)  Ú. v. ES L 341, 22.12.2001, s. 3.

13

(14)  V Taliansku bol v roku 2000 porazený hovädzí dobytok v množstve 1 154 000 ton. V tom istom období bolo množstvo porazeného hovädzieho dobytka v EÚ 7 401 000 ton.

14

(15)  Pozri list talianskych orgánov z 18. mája 2000.

15

(16)  Ú. v. ES C 232, 12.8.2000, s. 17.

16

(17)  Z 13 pôvodne predložených integrovaných projektov sa schválilo iba 8 a iba 5 z nich sa ukončilo.

17

(18)  Nariadenie Rady (EHS) č. 866/90 z 29. marca 1990 o zlepšení podmienok spracovania a odbytu poľnohospodárskych výrobkov (Ú. v. ES L 91, 6.4.1990, s. 1).

18

(19)  S cieľom preukázať dodržanie tejto požiadavky talianske orgány pôvodne predložili štúdiu zo septembra 2000, vypracovanú ISMEA (Inštitút pre štúdie, prieskumy a informácie o poľnohospodárskom trhu), ktorá obsahovala všeobecný prehľad zmien, ktoré charakterizovali odvetvie porážania zvierat v Taliansku v priebehu 90. rokov. Záver, ku ktorému táto štúdia dospela bol, že v období rokov 1990 – 1998 kapacita porážky v Taliansku klesla o 3 %. Podľa talianskych orgánov tento pokles dokazoval, že investície vykonané na základe zákonov, ktoré sú predmetom preskúmania, dodržiavali uvedené sektorové obmedzenia. Komisia však namietala, že pokles kapacity porážky, uvedený v štúdii ISMEA, bol dôsledkom osobitného vývoja v sektore mäsa v tých rokoch v Európe. Zníženie počtu zariadení a kapacity porážky, ktoré charakterizovalo tento sektor v Taliansku v 90. rokoch (najmä v dôsledku potreby prispôsobiť sa novým normám v oblasti hygieny), už charakterizovalo sektory porážania v iných krajinách v priebehu 70. rokov (napríklad Francúzsko). Ako vyplýva zo samotného dokumentu, Taliansko začalo reorganizáciu sektora neskôr, iba v priebehu 80. a 90. rokov. Pokles o 3 %, ktorý talianske orgány zdôrazňovali, teda nedokazoval dodržanie rozhodnutia 90/342/EHS. Talianske orgány boli preto vyzvané, aby predložili konkrétne údaje týkajúce sa zmien kapacít porážky v dôsledku investícii vykonaných v každom zo zariadení, ktoré sa zúčastnili na integrovaných projektoch.

19

(20)  Ú. v. ES C 74, 10.3.1998, s. 9, zmenené a doplnené v Ú. v. ES C 258, 9.9.2000, s. 5.

20

(21)  Spoločnosti Gea a Val di Cesola sa zúčastnili na pôvodnom projekte Centro Carni Sud, ktorý sa nedokončil a preto nebol oprávnený na financovanie. Dva projekty, ktoré realizovali Gea a Val di Cesola, sa naopak ukončili a prefinancovali.

21

(22)  Ú. v. ES L 218, 6.8.1991, s. 1.

22

(23)  Smernica Rady 91/629/EHS z 19. novembra 1991, ktorou sa stanovujú minimálne normy na ochranu teliat (Ú. v. ES L 340, 11.12.1991, s. 28).

23

(24)  Smernica Rady 91/630/EHS z 19. novembra 1991, ktorou sa stanovujú minimálne normy pre ochranu ošípaných (Ú. v. ES L 340, 11.12.1991, s. 33).

24

(25)  List talianskych orgánov z 18. mája 2000.

25

(26)  Pozri stranu 5 uvedeného listu.

26

(27)  List talianskych orgánov z 13. októbra 2000.

27

(28)  SEK(89) 343/2 zo 7. marca 1989.

28

(29)  Vyhláška ministra č. 1 z 9. januára 1999„Reorganizácia inštitúcií a spoločností, ktoré podporujú a zriaďujú spoločnosť Sviluppo Italia S.p.A“.

29

(30)  Vestník ES 9-1984.

30

(31)  V celkovej výške 33 458 mil. ITL.

31

(32)  Ibidem, bod 3.3.

32

(33)  Údaje k 31. decembru každého roku.

33

(34)  Spoločnosti a súkromné osoby: CoopFons Spa, Agricola Sabbadina srl, CCFR Scarl. Medzi úverovými inštitúciami: Banca Agricola Mantovana, Em. Ro. Popolare Spa, Bipop Carire Spa, Banca popolare Verona – Banca S. Geminiano S. Prospero, Banca di Roma, Finec merchant Spa, Agrisviluppo spa.

34

(35)  Finagra, ako financujúci člen družstva, mohla menovať jedného člena správnej rady a jedného člena odborovej rady.

35

(36)  Táto suma zahŕňa štvorročnú pôžičku v hodnote 500 000 000 ITL družstvu Unicarni a štvorročnú pôžičku v hodnote 3 000 000 000 ITL družstvu MLCL, ktoré boli poskytnuté v roku 1996. MLCL okrem toho dostala pôžičky v roku 1994 v hodnote 1 500 000 000 ITL (list talianskych orgánov z 5. júla 2001).

36

(37)  Pôžička poskytnutá Unicarni.

37

(38)  Ú. v. ES C 307, 13.11.1993, s. 3.

38

(39)  Záruka poskytnutá Finagrou bola v skutočnosti dodatočnou zárukou, keďže pôžička už bola krytá hlavnou zárukou.

39

---

| 19.10.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 276/22 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 276/22

---

ROZHODNUTIE KOMISIE

z 20. decembra 2006,

o plánovanej štátnej pomoci Nemecka C 12/05 (ex N 611/03) spoločnosti e-glass AG

[oznámené pod číslom K(2006) 6587]

(Iba nemecké znenie je autentické)

(Text s významom pre EHP)

(2007/656/ES)

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 88 ods. 2 prvý pododsek,

so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (1), a najmä na článok 9,

po výzve zúčastnených strán, aby podľa uvedených článkov (2) zaujali k vyjadreniu stanovisko, a po zohľadnení týchto stanovísk,

keďže:

1.   KONANIE

| (1) | Listom z 15. decembra 2003, ktorý bol zaevidovaný 18. decembra 2003, Nemecko oznámilo Komisii svoj úmysel poskytnúť investičnú pomoc spoločnosti e-glass AG, Osterweddingen, (N 611/03) a splnilo si tak oznamovaciu povinnosť, ktorá vyplýva z multisektorového rámca regionálnej pomoci pre veľké investičné projekty z roku 1998 (3) (ďalej len „MSR 1998“). Listami z 23. januára a 27. februára 2004 Komisia požiadala o ďalšie informácie. Nemecko predložilo požadované informácie listom z 13. februára 2004, ktorý bol zaevidovaný v ten istý deň, a zo 4. marca 2004, ktorý bol zaevidovaný v ten istý deň. |
| --- | --- |

(1)

Listom z 15. decembra 2003, ktorý bol zaevidovaný 18. decembra 2003, Nemecko oznámilo Komisii svoj úmysel poskytnúť investičnú pomoc spoločnosti e-glass AG, Osterweddingen, (N 611/03) a splnilo si tak oznamovaciu povinnosť, ktorá vyplýva z multisektorového rámca regionálnej pomoci pre veľké investičné projekty z roku 1998 (3) (ďalej len „MSR 1998“). Listami z 23. januára a 27. februára 2004 Komisia požiadala o ďalšie informácie. Nemecko predložilo požadované informácie listom z 13. februára 2004, ktorý bol zaevidovaný v ten istý deň, a zo 4. marca 2004, ktorý bol zaevidovaný v ten istý deň.

| (2) | Komisia 20. apríla 2004 pod číslom K (2004) 1350 v konečnom znení schválila intenzitu pomoci v prospech spoločnosti e-glass AG, oznámenú v súlade s MSR 1998. |
| --- | --- |

(2)

Komisia 20. apríla 2004 pod číslom K (2004) 1350 v konečnom znení schválila intenzitu pomoci v prospech spoločnosti e-glass AG, oznámenú v súlade s MSR 1998.

| (3) | Listom z 25. októbra 2004, ktorý bol zaevidovaný 26. októbra 2004, Nemecko oznámilo Komisii, že časť informácií o vlastníkoch spoločnosti e-glass AG v pôvodnom oznámení nebola správna, a požiadali Komisiu o zmenu rozhodnutia z 20. apríla 2004. |
| --- | --- |

(3)

Listom z 25. októbra 2004, ktorý bol zaevidovaný 26. októbra 2004, Nemecko oznámilo Komisii, že časť informácií o vlastníkoch spoločnosti e-glass AG v pôvodnom oznámení nebola správna, a požiadali Komisiu o zmenu rozhodnutia z 20. apríla 2004.

| (4) | Listom z 8. februára 2005, ktorý bol zaevidovaný 9. februára 2005, Nemecko predložilo dodatočné informácie. |
| --- | --- |

(4)

Listom z 8. februára 2005, ktorý bol zaevidovaný 9. februára 2005, Nemecko predložilo dodatočné informácie.

| (5) | Listom z 24. februára 2005, spisové číslo D/51447, Komisia umožnila Nemecku, aby zaujalo stanovisko k zámeru Komisie zrušiť jej rozhodnutie z 20. apríla 2004 a začať konanie vo veci formálneho zisťovania. Nemecko oznámilo svoje stanovisko listom zo 4. marca 2005, ktorý bol zaevidovaný 8. marca 2005. |
| --- | --- |

(5)

Listom z 24. februára 2005, spisové číslo D/51447, Komisia umožnila Nemecku, aby zaujalo stanovisko k zámeru Komisie zrušiť jej rozhodnutie z 20. apríla 2004 a začať konanie vo veci formálneho zisťovania. Nemecko oznámilo svoje stanovisko listom zo 4. marca 2005, ktorý bol zaevidovaný 8. marca 2005.

| (6) | Listom z 20. apríla 2005 pod číslom K(2005) 1114 v konečnom znení Komisia informovala Nemecko o svojom rozhodnutí začať konanie v súlade s článkom 88 ods. 2 Zmluvy o ES vo veci pomoci v prospech spoločnosti e-glass AG. Rozhodnutie Komisie o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
   (4). Komisia vyzvala zúčastnené strany, aby vyjadrili svoje pripomienky. |
| --- | --- |

(6)

Listom z 20. apríla 2005 pod číslom K(2005) 1114 v konečnom znení Komisia informovala Nemecko o svojom rozhodnutí začať konanie v súlade s článkom 88 ods. 2 Zmluvy o ES vo veci pomoci v prospech spoločnosti e-glass AG. Rozhodnutie Komisie o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
   (4). Komisia vyzvala zúčastnené strany, aby vyjadrili svoje pripomienky.

| (7) | Nemecko oznámilo svoje stanovisko listom zo 7. júna 2005, ktorý bol zaevidovaný 9. júna 2005. |
| --- | --- |

(7)

Nemecko oznámilo svoje stanovisko listom zo 7. júna 2005, ktorý bol zaevidovaný 9. júna 2005.

| (8) | Komisia dostala stanoviská zúčastnených strán listom z 3. októbra 2005, ktorý bol zaevidovaný 4. októbra 2005, zo 7. októbra 2005, ktorý bol zaevidovaný 10. októbra 2005, a z 10. októbra 2005, ktorý bol zaevidovaný v ten istý deň. Komisia poslala tieto pripomienky Nemecku a umožnila mu, aby sa k nim vyjadrilo. Nemecko poslalo svoje pripomienky listom z 22. novembra 2005, ktorý bol zaevidovaný 25. novembra 2005. |
| --- | --- |

(8)

Komisia dostala stanoviská zúčastnených strán listom z 3. októbra 2005, ktorý bol zaevidovaný 4. októbra 2005, zo 7. októbra 2005, ktorý bol zaevidovaný 10. októbra 2005, a z 10. októbra 2005, ktorý bol zaevidovaný v ten istý deň. Komisia poslala tieto pripomienky Nemecku a umožnila mu, aby sa k nim vyjadrilo. Nemecko poslalo svoje pripomienky listom z 22. novembra 2005, ktorý bol zaevidovaný 25. novembra 2005.

2.   OPIS POMOCI

| (9) | Nemecko zamýšľa poskytnúť regionálnu investičnú pomoc akciovej spoločnosti e-glass AG (ďalej len „e-glass“) na vybudovanie novej výrobne surového plaveného skla v Sasku-Anhaltsku. |
| --- | --- |

(9)

Nemecko zamýšľa poskytnúť regionálnu investičnú pomoc akciovej spoločnosti e-glass AG (ďalej len „e-glass“) na vybudovanie novej výrobne surového plaveného skla v Sasku-Anhaltsku.

2.1.   Príjemca pomoci a zmena vlastníckej štruktúry

| (10) | V súlade so stanovami je cieľom spoločnosti e-glass „výroba, zušľachťovanie a predaj plochého skla akéhokoľvek druhu“. |
| --- | --- |

(10)

V súlade so stanovami je cieľom spoločnosti e-glass „výroba, zušľachťovanie a predaj plochého skla akéhokoľvek druhu“.

| (11) | V oznámení z 15. decembra 2003 sa uvádza nasledujúca štruktúra podielových vlastníkov:






  — | Luxfinpart S.A., Luxemburg, s podielom [...] (5) %, |
| --- | --- | --- |

(11)

V oznámení z 15. decembra 2003 sa uvádza nasledujúca štruktúra podielových vlastníkov:

—

Luxfinpart S.A., Luxemburg, s podielom [...] (5) %,

| — | Semco Glaskooperation GmbH („Semco“), Nemecko, s podielom [...] %, |
| --- | --- |

—

Semco Glaskooperation GmbH („Semco“), Nemecko, s podielom [...] %,

| — | advokát Heckmann s podielom [...] % ako správca jedného nemeckého podniku („zriaďovateľ správy“). |
| --- | --- |

—

advokát Heckmann s podielom [...] % ako správca jedného nemeckého podniku („zriaďovateľ správy“).

V prípade Luxfinpart S.A., ktorá bola založená v roku 1997, ide o podielovú spoločnosť, pre ktorú oznámený projekt v čase oznámenia zrejme predstavoval čistú finančnú investíciu.

V prípade Semco, ktorá bola založená v roku 1997, ide o spoločnosť zaoberajúcu sa ďalším spracovaním plaveného skla. Spoločníkmi sú Sawatzki GmbH & Co. Vermögensanlage KG a Hermann Schüler GmbH & Co. KG, každý s podielom [...] %.

Zriaďovateľ správy je [...], ktorý má v predmete činnosti ďalšie spracovanie a čírenie skla a plaveného skla. Obchodné podiely zriaďovateľa správy sú [...], ako aj vo vlastníctve [...].

| (12) | Listom z 25. októbra 2004 upozornilo Nemecko Komisiu, že oznámenie obsahovalo nesprávne údaje o jednom z vlastníkov spoločnosti e-glass a o jeho činnosti na trhu s plaveným sklom (6). |
| --- | --- |

(12)

Listom z 25. októbra 2004 upozornilo Nemecko Komisiu, že oznámenie obsahovalo nesprávne údaje o jednom z vlastníkov spoločnosti e-glass a o jeho činnosti na trhu s plaveným sklom (6).

| (13) | Listom z 8. februára 2005 informovalo Nemecko Komisiu o zmene vlastníckej štruktúry spoločnosti e-glass, ktorá nadobudla účinnosť k 21. decembru 2004. Komisii oznámili, že Luxfinpart S.A. predala svoje podiely v spoločnosti e-glass spoločnosti Trösch Holding GmbH, Bad Krozingen, Nemecko („Trösch“). Trösch kúpila okrem toho [...], takže jej podiel v spoločnosti e-glass dosiahol [...] %. |
| --- | --- |

(13)

Listom z 8. februára 2005 informovalo Nemecko Komisiu o zmene vlastníckej štruktúry spoločnosti e-glass, ktorá nadobudla účinnosť k 21. decembru 2004. Komisii oznámili, že Luxfinpart S.A. predala svoje podiely v spoločnosti e-glass spoločnosti Trösch Holding GmbH, Bad Krozingen, Nemecko („Trösch“). Trösch kúpila okrem toho [...], takže jej podiel v spoločnosti e-glass dosiahol [...] %.

| (14) | Trösch je nemeckou holdingovou spoločnosťou skupiny Trösch, ktorej hlavné sídlo sa nachádza vo švajčiarskom Berne. Trösch je väčšinovým spoločníkom Euroglas S.A., Hombourg (Francúzsko) a Euroglas GmbH, Haldensleben (Nemecko). Skupina Trösch vyrába plavené sklo a zaoberá sa aj jeho ďalším spracovaním. |
| --- | --- |

(14)

Trösch je nemeckou holdingovou spoločnosťou skupiny Trösch, ktorej hlavné sídlo sa nachádza vo švajčiarskom Berne. Trösch je väčšinovým spoločníkom Euroglas S.A., Hombourg (Francúzsko) a Euroglas GmbH, Haldensleben (Nemecko). Skupina Trösch vyrába plavené sklo a zaoberá sa aj jeho ďalším spracovaním.

| (15) | Advokát Heckmann, ktorý pracuje ako správca pre nemenovaný nemecký podnik, previedol svoje podiely na AD Augento GmbH, Stuttgart (Nemecko) („AD-GmbH“) s účinnosťou od 21. decembra 2004. [...] (7). |
| --- | --- |

(15)

Advokát Heckmann, ktorý pracuje ako správca pre nemenovaný nemecký podnik, previedol svoje podiely na AD Augento GmbH, Stuttgart (Nemecko) („AD-GmbH“) s účinnosťou od 21. decembra 2004. [...] (7).

| (16) | Po transakcii, ktorá sa uskutočnila 21. decembra 2004, vlastnícka štruktúra spoločnosti e-glass je takáto:












  — | Trösch |
| --- | --- | --- |

(16)

Po transakcii, ktorá sa uskutočnila 21. decembra 2004, vlastnícka štruktúra spoločnosti e-glass je takáto:

—

Trösch

[...] %,

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

[...] %,

| — | tretí vlastník (podiely v rámci správy drží AD-GmbH) |
| --- | --- |

—

tretí vlastník (podiely v rámci správy drží AD-GmbH)

[...] %.

2.2.   Projekt

| (17) | Projekt sa realizuje v oblasti Sülzetal-Osterweddingen, podporovanom regióne v zmysle článku 87 ods. 3 písm. a) Zmluvy o ES. Maximálna výška regionálnej podpory je 28 % v hrubom vyjadrení alebo vo výnimočných prípadoch 35 % v hrubom vyjadrení pre veľké podniky (8). Investičný projekt sa začal realizovať 15. apríla 2003 s plánovaným ukončením 31. decembra 2005. Žiadosť o pomoc bola podaná pred začiatkom investičného projektu. |
| --- | --- |

(17)

Projekt sa realizuje v oblasti Sülzetal-Osterweddingen, podporovanom regióne v zmysle článku 87 ods. 3 písm. a) Zmluvy o ES. Maximálna výška regionálnej podpory je 28 % v hrubom vyjadrení alebo vo výnimočných prípadoch 35 % v hrubom vyjadrení pre veľké podniky (8). Investičný projekt sa začal realizovať 15. apríla 2003 s plánovaným ukončením 31. decembra 2005. Žiadosť o pomoc bola podaná pred začiatkom investičného projektu.

| (18) | Cieľom projektu je vybudovanie nového závodu na výrobu surového plaveného skla. Plavené sklo je bezkonkurenčne najrozšírenejším druhom plochého skla; inými kategóriami plochého skla sú napr. liate sklo, zrkadlové a tabuľové sklo („sheet glass“). V svetovom meradle na plavené sklo pripadá podiel viac ako 80 % z celkovej výroby plochého skla (9). V EHP môže podiel plaveného skla značne presahovať 80 %. Trh s plaveným sklom sa vo všeobecnosti delí na dva stupne: na výrobu surového plaveného skla (1. stupeň) a na spracovanie plaveného skla (2. stupeň). |
| --- | --- |

(18)

Cieľom projektu je vybudovanie nového závodu na výrobu surového plaveného skla. Plavené sklo je bezkonkurenčne najrozšírenejším druhom plochého skla; inými kategóriami plochého skla sú napr. liate sklo, zrkadlové a tabuľové sklo („sheet glass“). V svetovom meradle na plavené sklo pripadá podiel viac ako 80 % z celkovej výroby plochého skla (9). V EHP môže podiel plaveného skla značne presahovať 80 %. Trh s plaveným sklom sa vo všeobecnosti delí na dva stupne: na výrobu surového plaveného skla (1. stupeň) a na spracovanie plaveného skla (2. stupeň).

| (19) | Pri výrobe surového plaveného skla sa najprv vyrobí súvislý sklený pás, pričom sa sklovina leje na vrstvu roztaveného cínu (metóda plavenia). Takto sa získava sklo s absolútne rovným povrchom. Po ochladení sa sklo reže a potom sa už môže distribuovať. Surové plavené sklo sa spravidla ďalej spracováva (zušľachťuje) a potom sa používa všade tam, kde potrebujú ploché sklo, najmä v stavebníctve a automobilovom priemysle. |
| --- | --- |

(19)

Pri výrobe surového plaveného skla sa najprv vyrobí súvislý sklený pás, pričom sa sklovina leje na vrstvu roztaveného cínu (metóda plavenia). Takto sa získava sklo s absolútne rovným povrchom. Po ochladení sa sklo reže a potom sa už môže distribuovať. Surové plavené sklo sa spravidla ďalej spracováva (zušľachťuje) a potom sa používa všade tam, kde potrebujú ploché sklo, najmä v stavebníctve a automobilovom priemysle.

| (20) | Nový závod bude prvou výrobňou e-skla. Výroba sa mala začať v [...] a [...] mal byť závod neobmedzene funkčný. Po ukončení nábehovej fázy [...] by mala ročná kapacita dosiahnuť asi [...] ton (brutto) surového plaveného skla. |
| --- | --- |

(20)

Nový závod bude prvou výrobňou e-skla. Výroba sa mala začať v [...] a [...] mal byť závod neobmedzene funkčný. Po ukončení nábehovej fázy [...] by mala ročná kapacita dosiahnuť asi [...] ton (brutto) surového plaveného skla.

| (21) | Oprávnené náklady projektu predstavujú 121 miliónov EUR a pozostávajú z týchto častí:







  Položka | Oprávnené náklady v EUR |
| --- | --- | --- |
| Pozemok | [...] |
| Budova | [...] |
| Vonkajšie úpravy | [...] |
| Stroje a zariadenia | [...] |
| Nehmotný majetok (softvér) | [...] |
| Spolu | 121 000 000 |

(21)

Oprávnené náklady projektu predstavujú 121 miliónov EUR a pozostávajú z týchto častí:

Položka

Oprávnené náklady v EUR

Pozemok

[...]

Budova

[...]

Vonkajšie úpravy

[...]

Stroje a zariadenia

[...]

Nehmotný majetok (softvér)

[...]

Spolu

121 000 000

| (22) | Podľa oznámenia má projekt priamo vytvoriť 186 pracovných miest vrátane 10 učňovských miest. Okrem toho sa očakáva, že v podporovanom regióne a s ním súvisiacich podporovaných oblastiach nepriamo vznikne ešte 358 pracovných miest (na úrovni NUTS II). |
| --- | --- |

(22)

Podľa oznámenia má projekt priamo vytvoriť 186 pracovných miest vrátane 10 učňovských miest. Okrem toho sa očakáva, že v podporovanom regióne a s ním súvisiacich podporovaných oblastiach nepriamo vznikne ešte 358 pracovných miest (na úrovni NUTS II).

2.3.   Intenzita pomoci

| (23) | Nemecko požiadalo o schválenie plánovanej pomoci s intenzitou v hrubom vyjadrení až 35 % celkových oprávnených nákladov vo výške 121 mil. EUR. |
| --- | --- |

(23)

Nemecko požiadalo o schválenie plánovanej pomoci s intenzitou v hrubom vyjadrení až 35 % celkových oprávnených nákladov vo výške 121 mil. EUR.

2.4.   Opatrenia pomoci

| (24) | Pomoc v prospech spoločnosti e-glass obsahuje:






  — | investičnú dotáciu na základe spoločného programu Zlepšenie regionálnej hospodárskej štruktúry v spojitosti s 32. rámcovým plánom spoločného programu. Príslušné ustanovenia 32. rámcového plánu sú totožné s ustanoveniami predchádzajúceho 31. rámcového plánu, ktorý Komisia schválila do konca roku 2006 (10), |
| --- | --- | --- |

(24)

Pomoc v prospech spoločnosti e-glass obsahuje:

—

investičnú dotáciu na základe spoločného programu Zlepšenie regionálnej hospodárskej štruktúry v spojitosti s 32. rámcovým plánom spoločného programu. Príslušné ustanovenia 32. rámcového plánu sú totožné s ustanoveniami predchádzajúceho 31. rámcového plánu, ktorý Komisia schválila do konca roku 2006 (10),

| — | investičný príplatok na základe zákona o investičných príplatkoch z roku 1999, ako ho schválila Komisia pre výrobu a obstaranie hospodárskych hodnôt, pričom obidva procesy sa mali ukončiť pred rokom 2005, a to v súvislosti s prvotnou investíciou (11). Nemecko si vyhradilo uplatnenie prípadnej následnej úpravy zákona o investičných príplatkoch z roku 1999, |
| --- | --- |

—

investičný príplatok na základe zákona o investičných príplatkoch z roku 1999, ako ho schválila Komisia pre výrobu a obstaranie hospodárskych hodnôt, pričom obidva procesy sa mali ukončiť pred rokom 2005, a to v súvislosti s prvotnou investíciou (11). Nemecko si vyhradilo uplatnenie prípadnej následnej úpravy zákona o investičných príplatkoch z roku 1999,

| — | ručenie za bankový úver na základe schémy pomoci schválenej v roku 1991 (12). |
| --- | --- |

—

ručenie za bankový úver na základe schémy pomoci schválenej v roku 1991 (12).

| (25) | Nemecko potvrdilo, že podmienky stanovené schválenou mapou podporovaných regiónov a uvedenou schémou pomoci (13) sa dodržiavajú. |
| --- | --- |

(25)

Nemecko potvrdilo, že podmienky stanovené schválenou mapou podporovaných regiónov a uvedenou schémou pomoci (13) sa dodržiavajú.

3.   ZAČATIE KONANIA

3.1.   Nesprávne údaje

| (26) | Listom z 25. októbra 2004 informovalo Nemecko Komisiu, že časť údajov o vlastníkoch spoločnosti e-glass, ktoré boli súčasťou pôvodného oznámenia, bola nesprávna. Nemecko a vedenie spoločnosti e-glass tvrdia, že si toho pred rozhodnutím Komisie neboli vedomí. |
| --- | --- |

(26)

Listom z 25. októbra 2004 informovalo Nemecko Komisiu, že časť údajov o vlastníkoch spoločnosti e-glass, ktoré boli súčasťou pôvodného oznámenia, bola nesprávna. Nemecko a vedenie spoločnosti e-glass tvrdia, že si toho pred rozhodnutím Komisie neboli vedomí.

| (27) | Nové informácie sa týkajú jedného z vlastníkov spoločnosti e-glass (Luxfinpart S.A.) a jeho činnosti na spracovateľskom trhu (2. stupeň). V pôvodnom oznámení sa uvádzali traja vlastníci, z ktorých dvaja už pôsobili na spracovateľskom trhu (2. stupeň), zatiaľ čo tretí vlastník sa uvádzal len ako investor ((Luxfinpart S.A.), ktorý nepôsobí ani na výrobnom trhu surového plaveného skla (1. stupeň), ani na spracovateľskom trhu (stupeň 2). Podľa správnej informácie, ktorú Nemecko zaslalo listom z 25. októbra 2004, v čase zaslania oznámenia všetci traja vlastníci spoločnosti e-glass pôsobili na spracovateľskom trhu (2. stupeň). |
| --- | --- |

(27)

Nové informácie sa týkajú jedného z vlastníkov spoločnosti e-glass (Luxfinpart S.A.) a jeho činnosti na spracovateľskom trhu (2. stupeň). V pôvodnom oznámení sa uvádzali traja vlastníci, z ktorých dvaja už pôsobili na spracovateľskom trhu (2. stupeň), zatiaľ čo tretí vlastník sa uvádzal len ako investor ((Luxfinpart S.A.), ktorý nepôsobí ani na výrobnom trhu surového plaveného skla (1. stupeň), ani na spracovateľskom trhu (stupeň 2). Podľa správnej informácie, ktorú Nemecko zaslalo listom z 25. októbra 2004, v čase zaslania oznámenia všetci traja vlastníci spoločnosti e-glass pôsobili na spracovateľskom trhu (2. stupeň).

| (28) | Od marca 2003 udržiava Luxfinpart S.A. obchodný vzťah s [...]. [...] pôsobí v oblasti spracovania plaveného skla (2. stupeň). [...] znášal hospodárske riziko za podiel Luxfinpartu v spoločnosti e-glass. Zároveň sa [...] zmluvne zaviazal, že bude odoberať [...] % výroby spoločnosti e-glass. |
| --- | --- |

(28)

Od marca 2003 udržiava Luxfinpart S.A. obchodný vzťah s [...]. [...] pôsobí v oblasti spracovania plaveného skla (2. stupeň). [...] znášal hospodárske riziko za podiel Luxfinpartu v spoločnosti e-glass. Zároveň sa [...] zmluvne zaviazal, že bude odoberať [...] % výroby spoločnosti e-glass.

3.2.   Dôsledok nesprávnych informácií na hodnotenie

| (29) | V pôvodnom rozhodnutí z 20. apríla 2004 sa trh surového plaveného skla (1. stupeň) definoval ako relevantný. Hoci dvaja z troch vlastníkov spoločnosti e-glass pôsobili na spracovateľskom trhu (2. stupeň), predložilo Nemecko dôkazy, ktoré Komisiu viedli k záveru, že analýza sa môže obmedziť len na 1. stupeň trhu. |
| --- | --- |

(29)

V pôvodnom rozhodnutí z 20. apríla 2004 sa trh surového plaveného skla (1. stupeň) definoval ako relevantný. Hoci dvaja z troch vlastníkov spoločnosti e-glass pôsobili na spracovateľskom trhu (2. stupeň), predložilo Nemecko dôkazy, ktoré Komisiu viedli k záveru, že analýza sa môže obmedziť len na 1. stupeň trhu.

| (30) | Komisia mala k dispozícii návrhy zmlúv medzi spoločnosťou e-glass a nezávislým odberateľom. Zo zmluvy s nezávislým odberateľom vyplývalo, že pre neho platia rovnaké podmienky a modality, ako pre odberateľov-vlastníkov. Komisia preto dospela k záveru, že pre odberateľov-vlastníkov a iných odberateľov pôsobiacich na povýrobnom trhu bude platiť rovnaký prístup, na základe čoho by pomoc nemala vplyv na spracovateľské trhy a Komisia by nemusela spracovateľský trh (2. stupeň) zaradiť do definície relevantného trhu. Ďalej sa uvádzalo, že trh výroby (1. stupeň) aj spracovania (2. stupeň) sleduje rovnaký vývoj, pretože surové plavené sklo je najdôležitejším vstupným faktorom pre spracovateľský trh. |
| --- | --- |

(30)

Komisia mala k dispozícii návrhy zmlúv medzi spoločnosťou e-glass a nezávislým odberateľom. Zo zmluvy s nezávislým odberateľom vyplývalo, že pre neho platia rovnaké podmienky a modality, ako pre odberateľov-vlastníkov. Komisia preto dospela k záveru, že pre odberateľov-vlastníkov a iných odberateľov pôsobiacich na povýrobnom trhu bude platiť rovnaký prístup, na základe čoho by pomoc nemala vplyv na spracovateľské trhy a Komisia by nemusela spracovateľský trh (2. stupeň) zaradiť do definície relevantného trhu. Ďalej sa uvádzalo, že trh výroby (1. stupeň) aj spracovania (2. stupeň) sleduje rovnaký vývoj, pretože surové plavené sklo je najdôležitejším vstupným faktorom pre spracovateľský trh.

| (31) | Informácie, ktoré poskytlo Nemecko 25. októbra 2004, však ukazujú, že na rozdiel od údajov uvedených v oznámení nebola uvedená zmluva uzatvorená s nezávislým odberateľom, ale s takým, ktorý bol v čase podávania oznámenia nepriamym vlastníkom spoločnosti e-glass, konkrétne s firmou [...], ktorá vyvíja činnosť na trhu spracovania plaveného skla (2. stupeň).
  Z toho dôvodu nemohol už zostať v platnosti záver, že pomoc nebude narúšať spracovateľský trh (2. stupeň) a že Komisia preto nemusí brať do úvahy vývoj na spracovateľskom trhu. Z nových informácií je zrejmé, že Komisia musí pri hodnotení zlučiteľnosti pomoci brať do úvahy spracovateľský trh (2. stupeň). |
| --- | --- |

(31)

Informácie, ktoré poskytlo Nemecko 25. októbra 2004, však ukazujú, že na rozdiel od údajov uvedených v oznámení nebola uvedená zmluva uzatvorená s nezávislým odberateľom, ale s takým, ktorý bol v čase podávania oznámenia nepriamym vlastníkom spoločnosti e-glass, konkrétne s firmou [...], ktorá vyvíja činnosť na trhu spracovania plaveného skla (2. stupeň).

Z toho dôvodu nemohol už zostať v platnosti záver, že pomoc nebude narúšať spracovateľský trh (2. stupeň) a že Komisia preto nemusí brať do úvahy vývoj na spracovateľskom trhu. Z nových informácií je zrejmé, že Komisia musí pri hodnotení zlučiteľnosti pomoci brať do úvahy spracovateľský trh (2. stupeň).

| (32) | Keďže nesprávne informácie ovplyvnili kritériá vymedzenia relevantného trhu, resp. relevantných trhov, teda mali vplyv na faktor hospodárskej súťaže, a tým aj na prípustnú intenzitu pomoci v súlade s MSR 1998, treba sa na nesprávne informácie pozerať ako na rozhodujúci faktor v zmysle článku 9 nariadenia (ES) č. 659/1999. |
| --- | --- |

(32)

Keďže nesprávne informácie ovplyvnili kritériá vymedzenia relevantného trhu, resp. relevantných trhov, teda mali vplyv na faktor hospodárskej súťaže, a tým aj na prípustnú intenzitu pomoci v súlade s MSR 1998, treba sa na nesprávne informácie pozerať ako na rozhodujúci faktor v zmysle článku 9 nariadenia (ES) č. 659/1999.

| (33) | Podľa článku 9 nariadenia (ES) č. 659/1999 „Komisia môže zrušiť rozhodnutie [...] potom, ako poskytla danému členskému štátu príležitosť predložiť jeho pripomienky, keď rozhodnutie vychádzalo z nesprávnych informácií poskytnutých počas konania, čo bol rozhodujúci faktor pre rozhodnutie. Pred zrušením rozhodnutia a prijatím nového rozhodnutia, Komisia otvorí konanie vo veci formálneho zisťovania podľa článku 4 ods. 4 [...]“. |
| --- | --- |

(33)

Podľa článku 9 nariadenia (ES) č. 659/1999 „Komisia môže zrušiť rozhodnutie [...] potom, ako poskytla danému členskému štátu príležitosť predložiť jeho pripomienky, keď rozhodnutie vychádzalo z nesprávnych informácií poskytnutých počas konania, čo bol rozhodujúci faktor pre rozhodnutie. Pred zrušením rozhodnutia a prijatím nového rozhodnutia, Komisia otvorí konanie vo veci formálneho zisťovania podľa článku 4 ods. 4 [...]“.

| (34) | Pred zrušením pôvodného rozhodnutia, ktoré vychádzalo z nesprávnych informácií, ktoré zasa poslúžili ako rozhodujúci faktor na prijatie rozhodnutia, a pred vynesením nového rozhodnutia Komisia – podľa článku 9 nariadenia (ES) č. 659/1999 – začala 20. apríla 2005 konanie vo veci formálneho zisťovania. |
| --- | --- |

(34)

Pred zrušením pôvodného rozhodnutia, ktoré vychádzalo z nesprávnych informácií, ktoré zasa poslúžili ako rozhodujúci faktor na prijatie rozhodnutia, a pred vynesením nového rozhodnutia Komisia – podľa článku 9 nariadenia (ES) č. 659/1999 – začala 20. apríla 2005 konanie vo veci formálneho zisťovania.

4.   PRIPOMIENKY ZÚČASTNENÝCH STRÁN

| (35) | Po vyžiadaní pripomienok podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES Komisia dostala stanoviská troch účastníkov hospodárskej súťaže. |
| --- | --- |

(35)

Po vyžiadaní pripomienok podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES Komisia dostala stanoviská troch účastníkov hospodárskej súťaže.

| (36) | Prvá zúčastnená strana Saint-Gobain zastáva názor, že Komisia musí vziať do úvahy vývoj trhu, aký jej bol známy v čase prijatia rozhodnutia o zlučiteľnosti štátnej pomoci podľa článku 87 Zmluvy o ES a MSR z roku 1998. Z toho vyplýva, že Komisia sa v tomto konaní vo veci formálneho zisťovania nemôže opierať jednoducho o priemerný ročný prírastok evidentnej spotreby príslušného výrobku v období od roku 1997 do roku 2002. Saint-Gobain zastáva názor, že vzhľadom na nesprávne informácie uvedené v oznámení musí teraz Komisia stanoviť obdobie rokov 1999 – 2004 za obdobie rozhodujúce na určenie intenzity pomoci. |
| --- | --- |

(36)

Prvá zúčastnená strana Saint-Gobain zastáva názor, že Komisia musí vziať do úvahy vývoj trhu, aký jej bol známy v čase prijatia rozhodnutia o zlučiteľnosti štátnej pomoci podľa článku 87 Zmluvy o ES a MSR z roku 1998. Z toho vyplýva, že Komisia sa v tomto konaní vo veci formálneho zisťovania nemôže opierať jednoducho o priemerný ročný prírastok evidentnej spotreby príslušného výrobku v období od roku 1997 do roku 2002. Saint-Gobain zastáva názor, že vzhľadom na nesprávne informácie uvedené v oznámení musí teraz Komisia stanoviť obdobie rokov 1999 – 2004 za obdobie rozhodujúce na určenie intenzity pomoci.

| (37) | Podľa Saint-Gobain bol priemerný ročný rast evidentnej spotreby plaveného skla za posledných päť rokov negatívny (1999 – 2004: –0,62 %), a preto treba trh definovať ako „absolútne slabnúci trh“ v zmysle bodu 7.8 MSR z roku 1998. |
| --- | --- |

(37)

Podľa Saint-Gobain bol priemerný ročný rast evidentnej spotreby plaveného skla za posledných päť rokov negatívny (1999 – 2004: –0,62 %), a preto treba trh definovať ako „absolútne slabnúci trh“ v zmysle bodu 7.8 MSR z roku 1998.

| (38) | Saint-Gobain tiež zastáva názor, že Komisia – už pri vydaní prvého rozhodnutia 20. apríla 2004 – mala vziať do úvahy prognózy rastu, najmä ak naznačovali výraznú zmenu priemerného ročného rastu evidentnej spotreby. Saint-Gobain upozorňuje na to, že samotná Komisia požaduje od členského štátu, ktorý predkladá oznámenie, odhady a prognózy vývoja evidentnej spotreby príslušného výrobku na obdobie troch finančných rokov nasledujúcich po oznámení (pozri bod 5.4.2. časti 5 prílohy k MSR 1998). |
| --- | --- |

(38)

Saint-Gobain tiež zastáva názor, že Komisia – už pri vydaní prvého rozhodnutia 20. apríla 2004 – mala vziať do úvahy prognózy rastu, najmä ak naznačovali výraznú zmenu priemerného ročného rastu evidentnej spotreby. Saint-Gobain upozorňuje na to, že samotná Komisia požaduje od členského štátu, ktorý predkladá oznámenie, odhady a prognózy vývoja evidentnej spotreby príslušného výrobku na obdobie troch finančných rokov nasledujúcich po oznámení (pozri bod 5.4.2. časti 5 prílohy k MSR 1998).

| (39) | Podľa názoru Saint-Gobain mal relevantný trh obsahovať aj trh so spracovaným sklom (2. stupeň). V tomto prípade je však relevantná len časť celkového trhu so spracovaným sklom. Saint-Gobain najprv rozlišuje medzi trhom s automobilovým sklom a všeobecným obchodným sklom (stavebné sklo), lebo podľa jeho názoru je výrobná technológia automobilového skla, zákaznícka základňa a spôsob odbytu automobilového skla úplne iná ako v prípade stavebného skla. Potom nasleduje ďalšie delenie sektoru stavebného skla na štyri samostatné trhy: i) tabuľové sklá Thermopane (dvojité a viacvrstvové sklá); ii) tvrdené sklo (bezpečnostné sklo); iii) laminované sklo (bezpečnostné sklo) a iv) strieborné sklo (zrkadlové). Keďže na sklo na výrobu tabúľ Thermopane (dvojité sklá) pripadá približne 80 % spotreby plaveného skla vo všeobecnom obchode (použitie mimo výroby automobilov), je podľa názoru podniku Saint-Gobain trh s tabuľami Thermopane v tomto prípade primárnym relevantným trhom. |
| --- | --- |

(39)

Podľa názoru Saint-Gobain mal relevantný trh obsahovať aj trh so spracovaným sklom (2. stupeň). V tomto prípade je však relevantná len časť celkového trhu so spracovaným sklom. Saint-Gobain najprv rozlišuje medzi trhom s automobilovým sklom a všeobecným obchodným sklom (stavebné sklo), lebo podľa jeho názoru je výrobná technológia automobilového skla, zákaznícka základňa a spôsob odbytu automobilového skla úplne iná ako v prípade stavebného skla. Potom nasleduje ďalšie delenie sektoru stavebného skla na štyri samostatné trhy: i) tabuľové sklá Thermopane (dvojité a viacvrstvové sklá); ii) tvrdené sklo (bezpečnostné sklo); iii) laminované sklo (bezpečnostné sklo) a iv) strieborné sklo (zrkadlové). Keďže na sklo na výrobu tabúľ Thermopane (dvojité sklá) pripadá približne 80 % spotreby plaveného skla vo všeobecnom obchode (použitie mimo výroby automobilov), je podľa názoru podniku Saint-Gobain trh s tabuľami Thermopane v tomto prípade primárnym relevantným trhom.

| (40) | Pokiaľ ide o územnú rozlohu uvedených trhov, Saint-Gobain argumentuje, že trhy so strieborným sklom (zrkadlá) a laminovaným sklom by sa mali považovať za trhy s pôsobnosťou pre celé Spoločenstvo. Pokiaľ ide o trhy s inými výrobkami, najmä s tvrdeným sklom a tabuľami Thermopane, zdá sa, že neexistujú žiadne jasné argumenty na to, aby sa hovorilo o trhu v rámci celého Spoločenstva. V prípade týchto trhov ide podľa všetkého skôr o národné alebo dokonca regionálne trhy, čo je podmienené hlavne vyššími dopravnými nákladmi. Pri súčasných cenách za dvojsklá už vysoké náklady na dopravu na väčšie vzdialenosti nie sú rentabilné a – ako je Saint-Gobain informovaný – všetci výrobcovia skla dodávajú tabule Thermopane odberateľom vo vzdialenosti približne 250 km až 300 km od výrobného závodu. V prípade skla Thermopane by sa preto malo podľa Saint-Gobain vychádzať z národných, resp. dokonca regionálnych trhov. |
| --- | --- |

(40)

Pokiaľ ide o územnú rozlohu uvedených trhov, Saint-Gobain argumentuje, že trhy so strieborným sklom (zrkadlá) a laminovaným sklom by sa mali považovať za trhy s pôsobnosťou pre celé Spoločenstvo. Pokiaľ ide o trhy s inými výrobkami, najmä s tvrdeným sklom a tabuľami Thermopane, zdá sa, že neexistujú žiadne jasné argumenty na to, aby sa hovorilo o trhu v rámci celého Spoločenstva. V prípade týchto trhov ide podľa všetkého skôr o národné alebo dokonca regionálne trhy, čo je podmienené hlavne vyššími dopravnými nákladmi. Pri súčasných cenách za dvojsklá už vysoké náklady na dopravu na väčšie vzdialenosti nie sú rentabilné a – ako je Saint-Gobain informovaný – všetci výrobcovia skla dodávajú tabule Thermopane odberateľom vo vzdialenosti približne 250 km až 300 km od výrobného závodu. V prípade skla Thermopane by sa preto malo podľa Saint-Gobain vychádzať z národných, resp. dokonca regionálnych trhov.

| (41) | Saint-Gobain sa vyjadruje aj k hodnoteniu odhadovaného počtu nových pracovných miest, ktoré by mala investícia vytvoriť. Saint-Gobain poukazuje na to, že plánovaný závod na výrobu plaveného skla v Osterweddingene sa bude nachádzať vo vzdialenosti 40 km od iného, už existujúceho závodu na výrobu plaveného skla, ktorý prevádzkuje Euroglas. Jeden z troch vlastníkov podielov v Euroglase je Trösch. Kvôli možným synergiám medzi obidvomi týmito závodmi a vzhľadom na skutočnosť, že nový závod spoločnosti e-glass bude vybavený najmodernejšou technológiou, Saint-Gobain usudzuje, že spoločnosť e-glass bude pre svoj závod potrebovať pravdepodobne menej ako 120 zamestnancov (vrátane učňovských miest). |
| --- | --- |

(41)

Saint-Gobain sa vyjadruje aj k hodnoteniu odhadovaného počtu nových pracovných miest, ktoré by mala investícia vytvoriť. Saint-Gobain poukazuje na to, že plánovaný závod na výrobu plaveného skla v Osterweddingene sa bude nachádzať vo vzdialenosti 40 km od iného, už existujúceho závodu na výrobu plaveného skla, ktorý prevádzkuje Euroglas. Jeden z troch vlastníkov podielov v Euroglase je Trösch. Kvôli možným synergiám medzi obidvomi týmito závodmi a vzhľadom na skutočnosť, že nový závod spoločnosti e-glass bude vybavený najmodernejšou technológiou, Saint-Gobain usudzuje, že spoločnosť e-glass bude pre svoj závod potrebovať pravdepodobne menej ako 120 zamestnancov (vrátane učňovských miest).

| (42) | Druhá zúčastnená strana, [...] (14), predložila aktualizované podklady pre informácie o trhu s plaveným sklom (v rámci celého Spoločenstva, objem a hodnota), ktoré použila Komisia vo svojom rozhodnutí z 20. apríla 2004. Ďalej sa hovorilo o tom, že Komisia musí brať do úvahy situáciu na nemeckom trhu. Preto predložila údaje o objeme a hodnote celkovej spotreby surového plaveného skla v Nemecku (2001 – 2004). |
| --- | --- |

(42)

Druhá zúčastnená strana, [...] (14), predložila aktualizované podklady pre informácie o trhu s plaveným sklom (v rámci celého Spoločenstva, objem a hodnota), ktoré použila Komisia vo svojom rozhodnutí z 20. apríla 2004. Ďalej sa hovorilo o tom, že Komisia musí brať do úvahy situáciu na nemeckom trhu. Preto predložila údaje o objeme a hodnote celkovej spotreby surového plaveného skla v Nemecku (2001 – 2004).

| (43) | Druhá zúčastnená strana ďalej poznamenáva, že je mimoriadne ťažké získať číselné údaje o objeme a hodnote celkovej spotreby surového plaveného skla v Spoločenstve, ale že tieto čísla odzrkadľujú trend v sektore surového plaveného skla. Zdôrazňuje, že trend, ktorý vyplýva z údajov o sektore surového plaveného skla, by mohol zodpovedať trendu na trhu so spracovaným sklom, pretože surové plavené sklo sa bez výnimky ďalej spracováva a kolísanie pri dovoze a vývoze spracovaného skla do a zo Spoločenstva je teda zanedbateľné. |
| --- | --- |

(43)

Druhá zúčastnená strana ďalej poznamenáva, že je mimoriadne ťažké získať číselné údaje o objeme a hodnote celkovej spotreby surového plaveného skla v Spoločenstve, ale že tieto čísla odzrkadľujú trend v sektore surového plaveného skla. Zdôrazňuje, že trend, ktorý vyplýva z údajov o sektore surového plaveného skla, by mohol zodpovedať trendu na trhu so spracovaným sklom, pretože surové plavené sklo sa bez výnimky ďalej spracováva a kolísanie pri dovoze a vývoze spracovaného skla do a zo Spoločenstva je teda zanedbateľné.

| (44) | Druhá zúčastnená strana sa tiež vyjadrila k hodnoteniu faktora „pomer kapitálové náklady – pracovné sily“ zo strany Komisie. Po prvé, uvádza, že vybudovaním porovnateľného závodu firmy Trösch na výrobu plaveného skla vo francúzskom Hombourgu vzniklo 168 nových pracovných miest. Po druhé, poznamenáva, že Trösch môže spoločnosti e-glass poskytnúť administratívnu, technickú, obchodnú a inú podporu, pomáhať vedeniu a zabezpečiť odbornú prípravu. Z tohto dôvodu bude počet nových pracovných miest v rámci projektu e-glass dokonca ešte nižší ako 168. |
| --- | --- |

(44)

Druhá zúčastnená strana sa tiež vyjadrila k hodnoteniu faktora „pomer kapitálové náklady – pracovné sily“ zo strany Komisie. Po prvé, uvádza, že vybudovaním porovnateľného závodu firmy Trösch na výrobu plaveného skla vo francúzskom Hombourgu vzniklo 168 nových pracovných miest. Po druhé, poznamenáva, že Trösch môže spoločnosti e-glass poskytnúť administratívnu, technickú, obchodnú a inú podporu, pomáhať vedeniu a zabezpečiť odbornú prípravu. Z tohto dôvodu bude počet nových pracovných miest v rámci projektu e-glass dokonca ešte nižší ako 168.

| (45) | Tretia zúčastnená strana, Pilkington, sa vyjadruje k referenčnému obdobiu, ktoré treba brať do úvahy pri výpočte faktora hospodárskej súťaže. Podľa jej názoru Komisia teraz nepokračuje v pôvodnom zisťovaní, ale uskutočňuje nové zisťovanie. Súčasne je povinnosťou Komisie, aby pracovala na základe najnovších dostupných údajov. Preto sa základom päťročného hodnotiaceho obdobia musia stať roky 1999 – 2004. |
| --- | --- |

(45)

Tretia zúčastnená strana, Pilkington, sa vyjadruje k referenčnému obdobiu, ktoré treba brať do úvahy pri výpočte faktora hospodárskej súťaže. Podľa jej názoru Komisia teraz nepokračuje v pôvodnom zisťovaní, ale uskutočňuje nové zisťovanie. Súčasne je povinnosťou Komisie, aby pracovala na základe najnovších dostupných údajov. Preto sa základom päťročného hodnotiaceho obdobia musia stať roky 1999 – 2004.

| (46) | Pilkington ďalej tvrdí, že za relevantný trh výrobkov treba považovať trh so spracovaným sklom pre všeobecný obchod a nie pre automobilové aplikácie. Na tomto trhu pripadá výrazne najväčší podiel na tabule z izolačného skla. Podľa Pilkingtona nemá relevantný geografický trh spracovaného skla (2. stupeň) v tomto prípade dosah na celé Spoločenstvo, ale sa týka iba Nemecka (resp. maximálne Nemecka a bezprostredne s ním hraničiacich oblastí). |
| --- | --- |

(46)

Pilkington ďalej tvrdí, že za relevantný trh výrobkov treba považovať trh so spracovaným sklom pre všeobecný obchod a nie pre automobilové aplikácie. Na tomto trhu pripadá výrazne najväčší podiel na tabule z izolačného skla. Podľa Pilkingtona nemá relevantný geografický trh spracovaného skla (2. stupeň) v tomto prípade dosah na celé Spoločenstvo, ale sa týka iba Nemecka (resp. maximálne Nemecka a bezprostredne s ním hraničiacich oblastí).

5.   STANOVISKO NEMECKA

| (47) | Nemecko zaujalo stanovisko k rozhodnutiu o začatí konania listom zo 7. júna 2005, ktorý bol zaevidovaný 9. júna 2005. |
| --- | --- |

(47)

Nemecko zaujalo stanovisko k rozhodnutiu o začatí konania listom zo 7. júna 2005, ktorý bol zaevidovaný 9. júna 2005.

| (48) | Pokiaľ ide o relevantné obdobie na vykonanie analýzy, Nemecko sa pripojilo k názoru Komisie, vyjadrenému v rozhodnutí o začatí konania z 20. apríla 2005, že za základ sa musia použiť údaje z rokov 1997 – 2002, lebo ide o najnovšie dáta, ktoré boli k dispozícii v čase podania oznámenia. |
| --- | --- |

(48)

Pokiaľ ide o relevantné obdobie na vykonanie analýzy, Nemecko sa pripojilo k názoru Komisie, vyjadrenému v rozhodnutí o začatí konania z 20. apríla 2005, že za základ sa musia použiť údaje z rokov 1997 – 2002, lebo ide o najnovšie dáta, ktoré boli k dispozícii v čase podania oznámenia.

| (49) | Nemecko navrhuje, aby sa v 2. stupni oddelili od seba trhy s bezpečnostným sklom (ESG a VSG), vrstveným a technickým sklom. Bezpečnostné sklo (ESG a VSG) sa používa v automobilovom priemysle a stavebníctve, vrstvené sklo zasa najmä v stavebníctve. Keďže všetci traja podieloví vlastníci spoločnosti e-glass vyrábajú bezpečnostné sklo (ESG a VSG) a vrstvené sklo pre stavebníctvo, mali by sa za relevantné považovať len tieto čiastkové trhy. Okrem toho predložili informácie o nahraditeľnosti týchto výrobkov na strane ponuky. |
| --- | --- |

(49)

Nemecko navrhuje, aby sa v 2. stupni oddelili od seba trhy s bezpečnostným sklom (ESG a VSG), vrstveným a technickým sklom. Bezpečnostné sklo (ESG a VSG) sa používa v automobilovom priemysle a stavebníctve, vrstvené sklo zasa najmä v stavebníctve. Keďže všetci traja podieloví vlastníci spoločnosti e-glass vyrábajú bezpečnostné sklo (ESG a VSG) a vrstvené sklo pre stavebníctvo, mali by sa za relevantné považovať len tieto čiastkové trhy. Okrem toho predložili informácie o nahraditeľnosti týchto výrobkov na strane ponuky.

| (50) | Podľa názoru Nemecka sa trh 2. stupňa s bezpečnostným (ESG a VSG) a vrstveným sklom rozprestiera na celom území EHP. Okrem toho predložilo informácie o pozitívnom vývoji tohto trhu v období 1997 – 2002. |
| --- | --- |

(50)

Podľa názoru Nemecka sa trh 2. stupňa s bezpečnostným (ESG a VSG) a vrstveným sklom rozprestiera na celom území EHP. Okrem toho predložilo informácie o pozitívnom vývoji tohto trhu v období 1997 – 2002.

| (51) | Listom z 22. novembra 2005, ktorý bol zaevidovaný 25. novembra 2005, predložilo Nemecko svoje stanovisko k reakciám konkurentov spoločnosti e-glass. Zdôrazňuje, že referenčné obdobie 1997 – 2002 treba zachovať, lebo do úvahy možno brať len údaje, ktoré boli k dispozícii v čase podania oznámenia. Začatím konania vo veci formálneho zisťovania pokračuje Komisia v hodnotení, ktoré sa začalo v decembri 2003 po podaní oznámenia. |
| --- | --- |

(51)

Listom z 22. novembra 2005, ktorý bol zaevidovaný 25. novembra 2005, predložilo Nemecko svoje stanovisko k reakciám konkurentov spoločnosti e-glass. Zdôrazňuje, že referenčné obdobie 1997 – 2002 treba zachovať, lebo do úvahy možno brať len údaje, ktoré boli k dispozícii v čase podania oznámenia. Začatím konania vo veci formálneho zisťovania pokračuje Komisia v hodnotení, ktoré sa začalo v decembri 2003 po podaní oznámenia.

| (52) | Nemecko predložili určité informácie o vývoji na trhu so surovým plaveným sklom v rokoch 2003 a 2004, z ktorých vyplýva pozitívny vývoj na tomto trhu. Tiež uvádza, že najdôležitejší výrobcovia plaveného skla plánujú zvýšenie svojej výrobnej kapacity, čo je dôkazom dobrých vyhliadok na trhu. |
| --- | --- |

(52)

Nemecko predložili určité informácie o vývoji na trhu so surovým plaveným sklom v rokoch 2003 a 2004, z ktorých vyplýva pozitívny vývoj na tomto trhu. Tiež uvádza, že najdôležitejší výrobcovia plaveného skla plánujú zvýšenie svojej výrobnej kapacity, čo je dôkazom dobrých vyhliadok na trhu.

| (53) | Pokiaľ ide o trh so spracovaným sklom (2. stupeň), Nemecko naďalej zastáva názor, že tento trh nemá byť súčasťou analýzy. Nemecko uvádza, že veľmi veľký podiel surového plaveného skla sa predá priamo na trhu a že podieloví vlastníci spoločnosti e-glass budú ponúkať surové plavené sklo za bežné trhové ceny. Preto by pomoc nemala žiaden vplyv na trh 2. stupňa. |
| --- | --- |

(53)

Pokiaľ ide o trh so spracovaným sklom (2. stupeň), Nemecko naďalej zastáva názor, že tento trh nemá byť súčasťou analýzy. Nemecko uvádza, že veľmi veľký podiel surového plaveného skla sa predá priamo na trhu a že podieloví vlastníci spoločnosti e-glass budú ponúkať surové plavené sklo za bežné trhové ceny. Preto by pomoc nemala žiaden vplyv na trh 2. stupňa.

| (54) | Pokiaľ ide o vymedzenie relevantného trhu, Nemecko namieta voči názoru, že relevantný je len trh s vrstveným sklom, a zdôrazňuje, že relevantný trh sa rozprestiera na celom území EHP a mal by obsahovať tak trh s bezpečnostným sklom (ESG a VSG), ako aj s vrstveným tabuľovým sklom. |
| --- | --- |

(54)

Pokiaľ ide o vymedzenie relevantného trhu, Nemecko namieta voči názoru, že relevantný je len trh s vrstveným sklom, a zdôrazňuje, že relevantný trh sa rozprestiera na celom území EHP a mal by obsahovať tak trh s bezpečnostným sklom (ESG a VSG), ako aj s vrstveným tabuľovým sklom.

| (55) | Nemecko okrem toho predložilo informácie o nákladoch na dopravu surového a spracovaného plaveného skla. Percentuálny podiel nákladov na dopravu je pri surovom plavenom skle vyšší ako pri spracovanom, pretože spracované sklo je drahšie. To je argument v prospech definície trhu v rámci celého EHP. Okrem toho Nemecko uvádza, že odbytové oblasti výrobných závodov spracovaného skla v EHP sa prelínajú, čo vedie k záveru, že trh zasahuje celé územie EHP. |
| --- | --- |

(55)

Nemecko okrem toho predložilo informácie o nákladoch na dopravu surového a spracovaného plaveného skla. Percentuálny podiel nákladov na dopravu je pri surovom plavenom skle vyšší ako pri spracovanom, pretože spracované sklo je drahšie. To je argument v prospech definície trhu v rámci celého EHP. Okrem toho Nemecko uvádza, že odbytové oblasti výrobných závodov spracovaného skla v EHP sa prelínajú, čo vedie k záveru, že trh zasahuje celé územie EHP.

| (56) | Nemecko zaujalo stanovisko k pripomienke konkurenta, že treba zmeniť faktor „pomer kapitálové náklady – pracovné sily“, pretože Trösch môže využiť synergie medzi spoločnosťou e-glass a inými závodmi podnikovej skupiny v regióne. Nemecko argumentuje tým, že takéto synergie nie je možné využiť, lebo Trösch je len jeden z troch podielových vlastníkov, z ktorých všetci sú prítomní na trhu so spracovaným sklom. Ďalej uviedlo správny odhad počtu zamestnancov a zdôraznilo, že porovnania jednotlivých závodov, ako napr. tie, ktoré uskutočnili konkurenti, nie sú korektné a vedú k chybným záverom. |
| --- | --- |

(56)

Nemecko zaujalo stanovisko k pripomienke konkurenta, že treba zmeniť faktor „pomer kapitálové náklady – pracovné sily“, pretože Trösch môže využiť synergie medzi spoločnosťou e-glass a inými závodmi podnikovej skupiny v regióne. Nemecko argumentuje tým, že takéto synergie nie je možné využiť, lebo Trösch je len jeden z troch podielových vlastníkov, z ktorých všetci sú prítomní na trhu so spracovaným sklom. Ďalej uviedlo správny odhad počtu zamestnancov a zdôraznilo, že porovnania jednotlivých závodov, ako napr. tie, ktoré uskutočnili konkurenti, nie sú korektné a vedú k chybným záverom.

6.   HODNOTENIE POMOCI

6.1.   Úvod

| (57) | Komisia schválila 20. apríla 2004 pomoc v prospech spoločnosti e-glass vo výške, ktorú Nemecko oznámilo 15. decembra 2003. Keďže Nemecko po vynesení rozhodnutia Komisii oznámilo, že určité informácie v pôvodnom oznámení boli nesprávne, a keďže tieto informácie boli pre prijatie rozhodnutia smerodajné, Komisia rozhodla 20. apríla 2005 začať konanie vo veci formálneho zisťovania s cieľom zrušiť pôvodné rozhodnutie z 20. apríla 2004 a vydať nové rozhodnutie. |
| --- | --- |

(57)

Komisia schválila 20. apríla 2004 pomoc v prospech spoločnosti e-glass vo výške, ktorú Nemecko oznámilo 15. decembra 2003. Keďže Nemecko po vynesení rozhodnutia Komisii oznámilo, že určité informácie v pôvodnom oznámení boli nesprávne, a keďže tieto informácie boli pre prijatie rozhodnutia smerodajné, Komisia rozhodla 20. apríla 2005 začať konanie vo veci formálneho zisťovania s cieľom zrušiť pôvodné rozhodnutie z 20. apríla 2004 a vydať nové rozhodnutie.

| (58) | Rozhodnutie z 20. apríla 2004 obsahuje komplexné hodnotenie oznámenia. Toto hodnotenie bolo prevzaté do tohto rozhodnutia okrem tých častí, ktoré sa musia korigovať na základe informácií, ktoré Nemecko predložilo 25. októbra 2004 a ktoré boli predmetom rozhodnutia o začatí konania z 20. apríla 2005. |
| --- | --- |

(58)

Rozhodnutie z 20. apríla 2004 obsahuje komplexné hodnotenie oznámenia. Toto hodnotenie bolo prevzaté do tohto rozhodnutia okrem tých častí, ktoré sa musia korigovať na základe informácií, ktoré Nemecko predložilo 25. októbra 2004 a ktoré boli predmetom rozhodnutia o začatí konania z 20. apríla 2005.

| (59) | Nemecko oznámilo pomoc v prospech spoločnosti e-glass 15. decembra 2003. Oznámenie bolo zaevidované 18. decembra 2003. Podľa bodu 40 multisektorového rámca regionálnej pomoci pre veľké investičné projekty z roku 2002 (15) (ďalej len „MSR 2002“) sa projekty posudzujú na základe kritérií, platných v čase podania oznámenia: „..., platí multisektorový rámec pomoci od 1. januára 2004. Platný multisektorový rámec pomoci sa dá použiť do 31. decembra 2003. Tie oznámenia, ktoré boli Komisiou zaevidované pred 1. januárom 2004, sa však budú posudzovať na základe kritérií platných v čase podania oznámenia.“ Preto sa pomoc v prospech spoločnosti e-glass hodnotí na základe kritérií stanovených v MSR 1998. |
| --- | --- |

(59)

Nemecko oznámilo pomoc v prospech spoločnosti e-glass 15. decembra 2003. Oznámenie bolo zaevidované 18. decembra 2003. Podľa bodu 40 multisektorového rámca regionálnej pomoci pre veľké investičné projekty z roku 2002 (15) (ďalej len „MSR 2002“) sa projekty posudzujú na základe kritérií, platných v čase podania oznámenia: „..., platí multisektorový rámec pomoci od 1. januára 2004. Platný multisektorový rámec pomoci sa dá použiť do 31. decembra 2003. Tie oznámenia, ktoré boli Komisiou zaevidované pred 1. januárom 2004, sa však budú posudzovať na základe kritérií platných v čase podania oznámenia.“ Preto sa pomoc v prospech spoločnosti e-glass hodnotí na základe kritérií stanovených v MSR 1998.

| (60) | Základom tohto hodnotenia sú fakty, čísla a skutočnosti, ktoré boli k dispozícii k času podania oznámenia 15. decembra 2003. |
| --- | --- |

(60)

Základom tohto hodnotenia sú fakty, čísla a skutočnosti, ktoré boli k dispozícii k času podania oznámenia 15. decembra 2003.

| (61) | Komisia musí prijať rozhodnutie ex-ante na základe prognóz a odhadovaných trhových údajov. Ani členský štát nemá na rozhodnutie o pomoci k dispozícii iné informácie, ako sú údaje, čísla a skutočnosti k času podania oznámenia. Výška pomoci sa už neskôr neupravuje, ak aj údaje ex-post po niekoľkých rokoch ukážu, že trh sa, napríklad, vyvíjal inak. V danom prípade musí síce Komisia prijať rozhodnutie dva a pol roka po pôvodnom oznámení, jeho hodnotenie sa však bude zakladať na údajoch a skutočnostiach v čase podania oznámenia. |
| --- | --- |

(61)

Komisia musí prijať rozhodnutie ex-ante na základe prognóz a odhadovaných trhových údajov. Ani členský štát nemá na rozhodnutie o pomoci k dispozícii iné informácie, ako sú údaje, čísla a skutočnosti k času podania oznámenia. Výška pomoci sa už neskôr neupravuje, ak aj údaje ex-post po niekoľkých rokoch ukážu, že trh sa, napríklad, vyvíjal inak. V danom prípade musí síce Komisia prijať rozhodnutie dva a pol roka po pôvodnom oznámení, jeho hodnotenie sa však bude zakladať na údajoch a skutočnostiach v čase podania oznámenia.

| (62) | Referenčným obdobím v rozhodnutí z 20. apríla 2004 boli roky 1997 až 2002. Konkurenti spoločnosti e-glass oponujú, že základom analýzy by sa malo stať iné referenčné obdobie, aby sa vzali do úvahy novšie údaje, ktoré sú medzičasom k dispozícii. Keďže od pôvodného oznámenia po terajšie rozhodnutie uplynul určitý čas, skutočnosti sa mohli zmeniť, trhy vyvinúť a príslušné údaje sa mohli javiť inak, ako sa pôvodne predpokladalo. Z týchto dôvodov to Komisia vo svojom hodnotení nemôže brať do úvahy. |
| --- | --- |

(62)

Referenčným obdobím v rozhodnutí z 20. apríla 2004 boli roky 1997 až 2002. Konkurenti spoločnosti e-glass oponujú, že základom analýzy by sa malo stať iné referenčné obdobie, aby sa vzali do úvahy novšie údaje, ktoré sú medzičasom k dispozícii. Keďže od pôvodného oznámenia po terajšie rozhodnutie uplynul určitý čas, skutočnosti sa mohli zmeniť, trhy vyvinúť a príslušné údaje sa mohli javiť inak, ako sa pôvodne predpokladalo. Z týchto dôvodov to Komisia vo svojom hodnotení nemôže brať do úvahy.

6.2.   Štátna pomoc podľa článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES

| (63) | V prípade uvedeného opatrenia ide o štátnu pomoc alebo pomoc poskytnutú zo štátnych prostriedkov v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES (pozri odsek 2.4 tohto rozhodnutia). Táto pomoc zvýhodňuje spoločnosť e-glass, lebo podnik by inak musel celú investíciu hradiť sám. Keďže značné množstvo plaveného skla sa vyváža do zahraničia, na trhu s plaveným sklom existuje medzinárodný obchod. Finančné výhody, ktoré boli poskytnuté príslušnému podniku, takto môžu narušiť hospodársku súťaž do tej miery, že sa naruší obchod medzi členskými krajinami. Komisia teda v tomto hodnotení dospela k záveru, že oznámené opatrenie predstavuje štátnu pomoc v prospech spoločnosti e-glass v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES. |
| --- | --- |

(63)

V prípade uvedeného opatrenia ide o štátnu pomoc alebo pomoc poskytnutú zo štátnych prostriedkov v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES (pozri odsek 2.4 tohto rozhodnutia). Táto pomoc zvýhodňuje spoločnosť e-glass, lebo podnik by inak musel celú investíciu hradiť sám. Keďže značné množstvo plaveného skla sa vyváža do zahraničia, na trhu s plaveným sklom existuje medzinárodný obchod. Finančné výhody, ktoré boli poskytnuté príslušnému podniku, takto môžu narušiť hospodársku súťaž do tej miery, že sa naruší obchod medzi členskými krajinami. Komisia teda v tomto hodnotení dospela k záveru, že oznámené opatrenie predstavuje štátnu pomoc v prospech spoločnosti e-glass v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES.

6.3.   Oznamovacia povinnosť

| (64) | Keďže sú splnené kumulatívne predpoklady podľa bodu 2.1 bodu i) MSR 1998, plánovaná pomoc podlieha oznamovacej povinnosti, a povolenú intenzitu pomoci treba vypočítať podľa MSR 1998. Komisia poukazuje na to, že pomoc vychádza z troch schém regionálnej pomoci, ktoré už Komisia schválila. Nejde teda o tzv. pomoc ad hoc v zmysle bodu 2 usmernení o štátnej pomoci s regionálnym určením (16), ktorej zásadná zlučiteľnosť so spoločným trhom sa musí skúmať osobitne. Zisťovacia povinnosť Komisie sa obmedzuje skôr na zlučiteľnosť požadovanej intenzity pomoci vo výške 35 % v hrubom vyjadrení v súlade s kritériami MSR 1998. |
| --- | --- |

(64)

Keďže sú splnené kumulatívne predpoklady podľa bodu 2.1 bodu i) MSR 1998, plánovaná pomoc podlieha oznamovacej povinnosti, a povolenú intenzitu pomoci treba vypočítať podľa MSR 1998. Komisia poukazuje na to, že pomoc vychádza z troch schém regionálnej pomoci, ktoré už Komisia schválila. Nejde teda o tzv. pomoc ad hoc v zmysle bodu 2 usmernení o štátnej pomoci s regionálnym určením (16), ktorej zásadná zlučiteľnosť so spoločným trhom sa musí skúmať osobitne. Zisťovacia povinnosť Komisie sa obmedzuje skôr na zlučiteľnosť požadovanej intenzity pomoci vo výške 35 % v hrubom vyjadrení v súlade s kritériami MSR 1998.

6.4.   Hodnotenie na základe MSR 1998

| (65) | Maximálna intenzita pomoci pre projekt sa podľa MSR 1998 vypočíta na základe maximálnej povolenej regionálnej podpory, platnej v čase podania oznámenia pre poskytovanie regionálnej pomoci v príslušnej podporovanej oblasti. |
| --- | --- |

(65)

Maximálna intenzita pomoci pre projekt sa podľa MSR 1998 vypočíta na základe maximálnej povolenej regionálnej podpory, platnej v čase podania oznámenia pre poskytovanie regionálnej pomoci v príslušnej podporovanej oblasti.

| (66) | Pre Sülzetal-Osterweddingen, kde má spoločnosť e-glass sídlo, dosahuje maximálna výška regionálne pomoci pre veľké podniky 28 % v hrubom vyjadrení. Ak sú však určité podmienky splnené kumulatívne, môže sa hranica sadzby zvýšiť až na 35 % v hrubom vyjadrení. Na žiadosť spolkovej krajiny a za predpokladu súhlasu podvýboru pre spoločný program Zlepšenie regionálnej hospodárskej štruktúry („SP-podvýbor“ – „GA-Unterausschuss“) sa v odôvodnených výnimočných prípadoch môže poskytnúť vyššia podpora v prospech usídlenia podniku, ak ide o opatrenie s veľkým štrukturálnym dosahom. Podľa informácií, ktoré poskytlo Nemecko, sú tieto podmienky splnené, lebo podvýbor GA takúto žiadosť Saska-Anhaltska 23. júla 2003 schválil (17). |
| --- | --- |

(66)

Pre Sülzetal-Osterweddingen, kde má spoločnosť e-glass sídlo, dosahuje maximálna výška regionálne pomoci pre veľké podniky 28 % v hrubom vyjadrení. Ak sú však určité podmienky splnené kumulatívne, môže sa hranica sadzby zvýšiť až na 35 % v hrubom vyjadrení. Na žiadosť spolkovej krajiny a za predpokladu súhlasu podvýboru pre spoločný program Zlepšenie regionálnej hospodárskej štruktúry („SP-podvýbor“ – „GA-Unterausschuss“) sa v odôvodnených výnimočných prípadoch môže poskytnúť vyššia podpora v prospech usídlenia podniku, ak ide o opatrenie s veľkým štrukturálnym dosahom. Podľa informácií, ktoré poskytlo Nemecko, sú tieto podmienky splnené, lebo podvýbor GA takúto žiadosť Saska-Anhaltska 23. júla 2003 schválil (17).

| (67) | V danom prípade teda platí maximálna výška regionálnej podpory 35 % v hrubom vyjadrení. Na účely výpočtu maximálnej intenzity pomoci pre tento projekt treba túto sadzbu v súlade s ustanoveniami MSR 1998 korigovať rôznymi hodnotami, ktoré vyplývajú z uplatňovania troch hodnotiacich faktorov – faktor hospodárskej súťaže (T), ktorý zohľadňuje situáciu na relevantnom trhu výrobkov, faktor „Kapitálové náklady – pracovné miesta“ (I) a faktor „regionálne dôsledky“ (M). |
| --- | --- |

(67)

V danom prípade teda platí maximálna výška regionálnej podpory 35 % v hrubom vyjadrení. Na účely výpočtu maximálnej intenzity pomoci pre tento projekt treba túto sadzbu v súlade s ustanoveniami MSR 1998 korigovať rôznymi hodnotami, ktoré vyplývajú z uplatňovania troch hodnotiacich faktorov – faktor hospodárskej súťaže (T), ktorý zohľadňuje situáciu na relevantnom trhu výrobkov, faktor „Kapitálové náklady – pracovné miesta“ (I) a faktor „regionálne dôsledky“ (M).

6.4.1.   Faktor hospodárskej súťaže

| (68) | Schvaľovanie pomoci podnikom v hospodárskych odvetviach, ktoré štrukturálne vykazujú nadmerné kapacity, skrýva v sebe reálne nebezpečenstvo narušenia hospodárskej súťaže. Každé rozšírenie kapacity, ktoré nie je vyrovnané jej redukciou na inom mieste, len zhoršuje problém nadmerných štrukturálnych kapacít. Pri určení faktora hospodárskej súťaže musí preto Komisia skúmať, či plánovaný projekt nebude realizovaný v takom hospodárskom sektore alebo jeho časti, kde sú nadmerné štrukturálne kapacity. |
| --- | --- |

(68)

Schvaľovanie pomoci podnikom v hospodárskych odvetviach, ktoré štrukturálne vykazujú nadmerné kapacity, skrýva v sebe reálne nebezpečenstvo narušenia hospodárskej súťaže. Každé rozšírenie kapacity, ktoré nie je vyrovnané jej redukciou na inom mieste, len zhoršuje problém nadmerných štrukturálnych kapacít. Pri určení faktora hospodárskej súťaže musí preto Komisia skúmať, či plánovaný projekt nebude realizovaný v takom hospodárskom sektore alebo jeho časti, kde sú nadmerné štrukturálne kapacity.

| (69) | Podľa bodu 7.6 MSR 1998 relevantný trh výrobkov obsahuje výrobky investičného zámeru a také výrobky, ktoré spotrebiteľ (z dôvodu osobitných vlastností výrobkov, ich ceny alebo ich plánovaného použitia) alebo výrobca (z dôvodu flexibility výrobných zariadení) môže považovať za zhodné alebo vzájomne nahraditeľné. |
| --- | --- |

(69)

Podľa bodu 7.6 MSR 1998 relevantný trh výrobkov obsahuje výrobky investičného zámeru a také výrobky, ktoré spotrebiteľ (z dôvodu osobitných vlastností výrobkov, ich ceny alebo ich plánovaného použitia) alebo výrobca (z dôvodu flexibility výrobných zariadení) môže považovať za zhodné alebo vzájomne nahraditeľné.

| (70) | Plavené sklo je s odstupom najrozšírenejšou formou plochého skla. Keďže plavené sklo sa pre svoj osobitný spôsob výroby a svoje vlastnosti výrobku nedá ani na strane ponuky, ani na strane dopytu nahradiť iným druhom plochého skla (napr. tabuľové sklo, vzorované sklo, zrkadlové sklo), možno trh s plaveným sklom považovať za samostatný trh výrobkov (18). Tento trh výrobkov sa zasa delí na dva stupne, ktoré si vyžadujú samostatné hodnotenie, a to na výrobu surového plaveného skla (1. stupeň) na ďalšie spracovanie plaveného skla (2. stupeň) (19). |
| --- | --- |

(70)

Plavené sklo je s odstupom najrozšírenejšou formou plochého skla. Keďže plavené sklo sa pre svoj osobitný spôsob výroby a svoje vlastnosti výrobku nedá ani na strane ponuky, ani na strane dopytu nahradiť iným druhom plochého skla (napr. tabuľové sklo, vzorované sklo, zrkadlové sklo), možno trh s plaveným sklom považovať za samostatný trh výrobkov (18). Tento trh výrobkov sa zasa delí na dva stupne, ktoré si vyžadujú samostatné hodnotenie, a to na výrobu surového plaveného skla (1. stupeň) na ďalšie spracovanie plaveného skla (2. stupeň) (19).

| (71) | Na základe analýzy Komisie uvedenej v rozhodnutí z 20. apríla 2004 sa dospelo k záveru, že v tomto osobitnom prípade treba hodnotiť len trh so surovým plaveným sklom (1. stupeň) (20). No pre nesprávnu informáciu o vlastníckych pomeroch sa tento záver nedá udržať, z čoho vyplýva, že spracovateľský trh (2. stupeň) treba tiež zaradiť do definície relevantných trhov, pretože pomoc by mohla narušiť hospodársku súťaž aj na tomto stupni. |
| --- | --- |

(71)

Na základe analýzy Komisie uvedenej v rozhodnutí z 20. apríla 2004 sa dospelo k záveru, že v tomto osobitnom prípade treba hodnotiť len trh so surovým plaveným sklom (1. stupeň) (20). No pre nesprávnu informáciu o vlastníckych pomeroch sa tento záver nedá udržať, z čoho vyplýva, že spracovateľský trh (2. stupeň) treba tiež zaradiť do definície relevantných trhov, pretože pomoc by mohla narušiť hospodársku súťaž aj na tomto stupni.

| (72) | V ďalšej časti sa najprv analyzuje trh so surovým plaveným sklom (1. stupeň) a potom trh so spracovaným plaveným sklom (2. stupeň). |
| --- | --- |

(72)

V ďalšej časti sa najprv analyzuje trh so surovým plaveným sklom (1. stupeň) a potom trh so spracovaným plaveným sklom (2. stupeň).

| (73) | Prieskum trhu so surovým plaveným sklom (1. stupeň), uvedený v pôvodnom rozhodnutí o začatí konania z 20. apríla 2004, nebol spochybnený a nestal sa predmetom rozhodnutia o začatí konania z 20. apríla 2005. V ďalšej časti sa preto opakuje hodnotenie uskutočnené a vysvetlené v rozhodnutí z 20. apríla 2004. |
| --- | --- |

(73)

Prieskum trhu so surovým plaveným sklom (1. stupeň), uvedený v pôvodnom rozhodnutí o začatí konania z 20. apríla 2004, nebol spochybnený a nestal sa predmetom rozhodnutia o začatí konania z 20. apríla 2005. V ďalšej časti sa preto opakuje hodnotenie uskutočnené a vysvetlené v rozhodnutí z 20. apríla 2004.

| (74) | Podľa bodu 7.6 MSR 1998 sa relevantný geografický trh vzťahuje zásadne na EHP, resp. jeho významnú časť, ak sa podmienky hospodárskej súťaže v tejto oblasti dajú dostatočne odlíšiť od iných oblastí EHP. Prípadne by sa za základ relevantného geografického trhu mohol považovať aj svetový trh. |
| --- | --- |

(74)

Podľa bodu 7.6 MSR 1998 sa relevantný geografický trh vzťahuje zásadne na EHP, resp. jeho významnú časť, ak sa podmienky hospodárskej súťaže v tejto oblasti dajú dostatočne odlíšiť od iných oblastí EHP. Prípadne by sa za základ relevantného geografického trhu mohol považovať aj svetový trh.

| (75) | V dôsledku pomerne vysokých nákladov na dopravu surového plaveného skla (21) sa odbytové trhy jednotlivých výrobných závodov nenachádzajú na celom území EHP. Namiesto toho sú odbytové trhy umiestnené ako sústredné kruhy okolo príslušného výrobného závodu, ktorých rádius je daný ekonomicky únosnou dopravnou vzdialenosťou, čo spravidla nepresahuje 500 km až maximálne 1 000 km pri prevažne používanej pozemnej doprave. Keďže viac ako 50 výrobných závodov európskych výrobcov surového plaveného skla je rozmiestnených na celom území EHP a ich odbytové trhy sa teda vzájomne prelínajú, vyplýva z toho, že spoločne pokrývajú celý EHP. |
| --- | --- |

(75)

V dôsledku pomerne vysokých nákladov na dopravu surového plaveného skla (21) sa odbytové trhy jednotlivých výrobných závodov nenachádzajú na celom území EHP. Namiesto toho sú odbytové trhy umiestnené ako sústredné kruhy okolo príslušného výrobného závodu, ktorých rádius je daný ekonomicky únosnou dopravnou vzdialenosťou, čo spravidla nepresahuje 500 km až maximálne 1 000 km pri prevažne používanej pozemnej doprave. Keďže viac ako 50 výrobných závodov európskych výrobcov surového plaveného skla je rozmiestnených na celom území EHP a ich odbytové trhy sa teda vzájomne prelínajú, vyplýva z toho, že spoločne pokrývajú celý EHP.

| (76) | V snahe zistiť, či na základe tohto územného prelínania jednotlivých trhov sú aj podobné podmienky hospodárskej súťaže v rôznych oblastiach EHP, Komisia skúmala, či existujú samostatné trhy, na ktorých by sa mohli ceny tvoriť nezávisle od iných odbytových trhov, alebo či sa cenový vývoj v EHP riadi skôr jednotným vzorom. Za týmto účelom Komisia porovnávala vývoj cien za tonu výrobku v tých členských štátoch, ktoré sú najvýznamnejšími výrobcami surového plaveného skla, a to vo Francúzsku, Nemecku, Taliansku, Veľkej Británii a v Španielsku v rokoch 1997 až 2002, ako aj v Belgicku – kvôli chýbajúcim údajom – v rokoch 1999 až 2002. Zdrojom porovnania boli dostupné štatistky Eurostatu. Údaje ukazujú, že medzi cenovým vývojom surového plaveného skla v jednotlivých členských štátoch v rokoch 1997 až 2002 je vysoká korelácia. Takýto paralelný vývoj vedie k záveru, že odberatelia surového plaveného skla majú dostatok možností, aby siahli po výrobcoch v iných členských štátoch – čo jasne svedčí v prospech jednotného geografického trhu. |
| --- | --- |

(76)

V snahe zistiť, či na základe tohto územného prelínania jednotlivých trhov sú aj podobné podmienky hospodárskej súťaže v rôznych oblastiach EHP, Komisia skúmala, či existujú samostatné trhy, na ktorých by sa mohli ceny tvoriť nezávisle od iných odbytových trhov, alebo či sa cenový vývoj v EHP riadi skôr jednotným vzorom. Za týmto účelom Komisia porovnávala vývoj cien za tonu výrobku v tých členských štátoch, ktoré sú najvýznamnejšími výrobcami surového plaveného skla, a to vo Francúzsku, Nemecku, Taliansku, Veľkej Británii a v Španielsku v rokoch 1997 až 2002, ako aj v Belgicku – kvôli chýbajúcim údajom – v rokoch 1999 až 2002. Zdrojom porovnania boli dostupné štatistky Eurostatu. Údaje ukazujú, že medzi cenovým vývojom surového plaveného skla v jednotlivých členských štátoch v rokoch 1997 až 2002 je vysoká korelácia. Takýto paralelný vývoj vedie k záveru, že odberatelia surového plaveného skla majú dostatok možností, aby siahli po výrobcoch v iných členských štátoch – čo jasne svedčí v prospech jednotného geografického trhu.

| (77) | Zhrnutie: Komisia konštatuje, že geografický trh surového plaveného skla zahŕňa celý EHP (22). |
| --- | --- |

(77)

Zhrnutie: Komisia konštatuje, že geografický trh surového plaveného skla zahŕňa celý EHP (22).

| (78) | Najnižší stupeň klasifikácie NACE, ktorý zodpovedá výrobe surového plaveného skla, je trieda NACE 26.11 „Výroba plochého skla“. Na surové plavené sklo pripadá z celkovej výroby plochého skla v EHP podiel dobre vyše 80 %, takže tento výrobok sa dá považovať za reprezentatívny pre triedu NACE 26.11. V sektore plochého skla sa však kapacita meria na základe využiteľných (predajných) kapacít (23). Táto metóda merania sa nedá porovnať s meraním kapacity v celom spracovateľskom priemysle. |
| --- | --- |

(78)

Najnižší stupeň klasifikácie NACE, ktorý zodpovedá výrobe surového plaveného skla, je trieda NACE 26.11 „Výroba plochého skla“. Na surové plavené sklo pripadá z celkovej výroby plochého skla v EHP podiel dobre vyše 80 %, takže tento výrobok sa dá považovať za reprezentatívny pre triedu NACE 26.11. V sektore plochého skla sa však kapacita meria na základe využiteľných (predajných) kapacít (23). Táto metóda merania sa nedá porovnať s meraním kapacity v celom spracovateľskom priemysle.

| (79) | Komisia preto zastáva názor, že pri hodnotení faktora hospodárskej súťaže sa situácia s kapacitou na trhu surového plaveného skla nedá použiť (24). |
| --- | --- |

(79)

Komisia preto zastáva názor, že pri hodnotení faktora hospodárskej súťaže sa situácia s kapacitou na trhu surového plaveného skla nedá použiť (24).

| (80) | Ak chýbajú dostatočné údaje o vyťažení kapacity, Komisia sa v súlade s bodom 3.4 MSR 1998 opiera o údaje o evidentnej spotrebe, aby zistila, či nejde o investíciu na slabnúcom trhu. Za slabnúci sa považuje taký trh výrobkov, na ktorom sa priemerný ročný rast evidentnej spotreby príslušného výrobku za posledných päť rokov nachádza pod úrovňou 10 % ročného priemeru celého spracovateľského priemyslu v EHP okrem prípadov, v ktorých sa dá pozorovať silná vzostupná tendencia relatívneho prírastku dopytu po príslušnom výrobku. Za absolútne klesajúci trh sa považuje taký trh, na ktorom je priemerný ročný rast evidentnej spotreby za posledných päť rokov negatívny. |
| --- | --- |

(80)

Ak chýbajú dostatočné údaje o vyťažení kapacity, Komisia sa v súlade s bodom 3.4 MSR 1998 opiera o údaje o evidentnej spotrebe, aby zistila, či nejde o investíciu na slabnúcom trhu. Za slabnúci sa považuje taký trh výrobkov, na ktorom sa priemerný ročný rast evidentnej spotreby príslušného výrobku za posledných päť rokov nachádza pod úrovňou 10 % ročného priemeru celého spracovateľského priemyslu v EHP okrem prípadov, v ktorých sa dá pozorovať silná vzostupná tendencia relatívneho prírastku dopytu po príslušnom výrobku. Za absolútne klesajúci trh sa považuje taký trh, na ktorom je priemerný ročný rast evidentnej spotreby za posledných päť rokov negatívny.

| (81) | Komisia má k dispozícii tieto údaje o evidentnej spotrebe surového plaveného skla v rokoch 1997 – 2002:












  Trh so surovým plaveným sklom v Spoločenstve | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Priemerný ročný prírastok |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celková spotreba (v mil. ton) v Spoločenstve (25) | 6,937 | 7,334 | 7,716 | 7,677 | 7,509 | 7,599 | 1,84 % |
| Priemerná cena za tonu (v EUR) v Spoločenstve (26) | 293,87 | 285,20 | 291,79 | 333,26 | 349,15 | 346,92 | |
| Hodnota celkovej spotreby (v mil. EUR) | 2 038,6 | 2 091,7 | 2 251,5 | 2 558,4 | 2 621,8 | 2 636,2 | 5,28 % |

(81)

Komisia má k dispozícii tieto údaje o evidentnej spotrebe surového plaveného skla v rokoch 1997 – 2002:

Trh so surovým plaveným sklom v Spoločenstve

1997

1998

1999

2000

2001

2002

Priemerný ročný prírastok

Celková spotreba (v mil. ton) v Spoločenstve (25)

6,937

7,334

7,716

7,677

7,509

7,599

1,84 %

Priemerná cena za tonu (v EUR) v Spoločenstve (26)

293,87

285,20

291,79

333,26

349,15

346,92

Hodnota celkovej spotreby (v mil. EUR)

2 038,6

2 091,7

2 251,5

2 558,4

2 621,8

2 636,2

5,28 %

| (82) | V rokoch 1997 – 2002 predstavoval priemerný ročný prírastok celého spracovateľského priemyslu v EHP 4,8 %. Prahová hodnota, pod ktorú by podľa bodu 7.8 MSR 1998 musela táto hodnota klesnúť, aby sa dalo hovoriť o slabnúcom trhu, teda predstavuje 4,4 %. Európsky trh so surovým plaveným sklom dosiahol v rovnakom období priemerný ročný nárast o 5,28 %, čo je oveľa viac ako priemer EHP (27). Na základe dostupných údajov Eurostat-/COMEXT o obchode v rámci Spoločenstva Komisia okrem toho skúmala, či aj hodnotový vývoj evidentnej spotreby surového plaveného skla v jednotlivých členských štátoch potvrdzuje tento výsledok, a dospela ku kladnej odpovedi. |
| --- | --- |

(82)

V rokoch 1997 – 2002 predstavoval priemerný ročný prírastok celého spracovateľského priemyslu v EHP 4,8 %. Prahová hodnota, pod ktorú by podľa bodu 7.8 MSR 1998 musela táto hodnota klesnúť, aby sa dalo hovoriť o slabnúcom trhu, teda predstavuje 4,4 %. Európsky trh so surovým plaveným sklom dosiahol v rovnakom období priemerný ročný nárast o 5,28 %, čo je oveľa viac ako priemer EHP (27). Na základe dostupných údajov Eurostat-/COMEXT o obchode v rámci Spoločenstva Komisia okrem toho skúmala, či aj hodnotový vývoj evidentnej spotreby surového plaveného skla v jednotlivých členských štátoch potvrdzuje tento výsledok, a dospela ku kladnej odpovedi.

| (83) | Pozitívny vývoj trhu so surovým plaveným sklom sa odráža v konaní výrobcov, pretože na európskom trhu, kde prevláda zopár veľkých výrobcov surového plaveného skla (28), sa v priebehu posledných rokov investovalo do nových výrobných zariadení vo Francúzsku (2001 – Pilkington/Interpane), Belgicku (2001 - Glaverbel/Scheuten) a v Taliansku (2002 – Sangalli) (29). |
| --- | --- |

(83)

Pozitívny vývoj trhu so surovým plaveným sklom sa odráža v konaní výrobcov, pretože na európskom trhu, kde prevláda zopár veľkých výrobcov surového plaveného skla (28), sa v priebehu posledných rokov investovalo do nových výrobných zariadení vo Francúzsku (2001 – Pilkington/Interpane), Belgicku (2001 - Glaverbel/Scheuten) a v Taliansku (2002 – Sangalli) (29).

| (84) | Zhrnutie: Komisia preto dospela k záveru, že v prípade trhu so surovým plaveným sklom nejde o slabnúci trh a faktor hospodárskej súťaže možno podľa bodu 3.10.1 písm. iv) MSR 1998 vyjadriť koeficientom 1,0. |
| --- | --- |

(84)

Zhrnutie: Komisia preto dospela k záveru, že v prípade trhu so surovým plaveným sklom nejde o slabnúci trh a faktor hospodárskej súťaže možno podľa bodu 3.10.1 písm. iv) MSR 1998 vyjadriť koeficientom 1,0.

| (85) | Podľa bodu 7.6 MSR 1998 obsahuje relevantný trh výrobkov výrobky investičného projektu a prípadne také tovary, ktoré spotrebiteľ (pre osobitné vlastnosti výrobkov, ich cenu a ich plánované použitie) alebo výrobca (pre flexibilitu výrobných zariadení) môže považovať za zhodné alebo vzájomne zastupiteľné. |
| --- | --- |

(85)

Podľa bodu 7.6 MSR 1998 obsahuje relevantný trh výrobkov výrobky investičného projektu a prípadne také tovary, ktoré spotrebiteľ (pre osobitné vlastnosti výrobkov, ich cenu a ich plánované použitie) alebo výrobca (pre flexibilitu výrobných zariadení) môže považovať za zhodné alebo vzájomne zastupiteľné.

| (86) | Aby sa príslušné výrobky dali identifikovať a relevantný trh vymedziť, je v tomto prípade potrebné ešte ďalej deliť trh so spracovaným sklom (2. stupeň). Jednoznačne sa dajú rozlíšiť dve všeobecné kategórie, ktoré nie sú vzájomne zameniteľné ani z hľadiska spotrebiteľa, ani z hľadiska výrobcu: autosklo a stavebné sklo (30). Obidva tieto výrobky tvoria dva samostatné trhy výrobkov, pretože výrobná technológia, zákaznícka základňa a predaj sa navzájom veľmi líšia. Trh so stavebným sklom sa zasa dá rozdeliť na nasledujúce čiastkové trhy: i) viacvrstvové sklo (tabule Thermopane); ii) tvrdené sklo (ESG - bezpečnostné sklo); iii) lepené sklo (VSG - bezpečnostné sklo) a iv) strieborné sklo (zrkadlá). |
| --- | --- |

(86)

Aby sa príslušné výrobky dali identifikovať a relevantný trh vymedziť, je v tomto prípade potrebné ešte ďalej deliť trh so spracovaným sklom (2. stupeň). Jednoznačne sa dajú rozlíšiť dve všeobecné kategórie, ktoré nie sú vzájomne zameniteľné ani z hľadiska spotrebiteľa, ani z hľadiska výrobcu: autosklo a stavebné sklo (30). Obidva tieto výrobky tvoria dva samostatné trhy výrobkov, pretože výrobná technológia, zákaznícka základňa a predaj sa navzájom veľmi líšia. Trh so stavebným sklom sa zasa dá rozdeliť na nasledujúce čiastkové trhy: i) viacvrstvové sklo (tabule Thermopane); ii) tvrdené sklo (ESG - bezpečnostné sklo); iii) lepené sklo (VSG - bezpečnostné sklo) a iv) strieborné sklo (zrkadlá).

| (87) | Bezpečnostné sklo (ESG a VSG) a viacvrstvové sklo sú z hľadiska výrobcu zameniteľné, lebo výrobca môže prestaviť výrobu za krátky čas a bez podstatnejšieho zvýšenia nákladov na rôzne výrobky. Podľa Nemecka 70 % až 80 % spracovávaného skla pre sektor stavebníctva vyrábajú výrobcovia, ktorí súčasne ponúkajú obidva výrobky – bezpečnostné aj viacvrstvové sklo. Tiež treba poukázať na to, že bezpečnostné sklo sa dá predávať ako konečný výrobok, ale aj ako predstupeň na výrobu viacvrstvového skla. Okrem toho sa predaj a distribúcia bezpečnostného a viacvrstvového skla pre sektor stavebníctva často uskutočňujú súčasne. |
| --- | --- |

(87)

Bezpečnostné sklo (ESG a VSG) a viacvrstvové sklo sú z hľadiska výrobcu zameniteľné, lebo výrobca môže prestaviť výrobu za krátky čas a bez podstatnejšieho zvýšenia nákladov na rôzne výrobky. Podľa Nemecka 70 % až 80 % spracovávaného skla pre sektor stavebníctva vyrábajú výrobcovia, ktorí súčasne ponúkajú obidva výrobky – bezpečnostné aj viacvrstvové sklo. Tiež treba poukázať na to, že bezpečnostné sklo sa dá predávať ako konečný výrobok, ale aj ako predstupeň na výrobu viacvrstvového skla. Okrem toho sa predaj a distribúcia bezpečnostného a viacvrstvového skla pre sektor stavebníctva často uskutočňujú súčasne.

| (88) | Bolo by teda chybou obmedziť relevantný trh výrobkov výlučne na tabule Thermopane, ako to v rámci záveru vo svojich stanoviskách uvádzali konkurenti. |
| --- | --- |

(88)

Bolo by teda chybou obmedziť relevantný trh výrobkov výlučne na tabule Thermopane, ako to v rámci záveru vo svojich stanoviskách uvádzali konkurenti.

| (89) | Komisia ďalej poukazuje na to, že všetci traja podieloví vlastníci spoločnosti e-glass vyrábajú bezpečnostné sklo (VSG a ESG) a viacvrstvové sklo pre sektor stavebníctva, nie však technické sklo alebo autosklo. |
| --- | --- |

(89)

Komisia ďalej poukazuje na to, že všetci traja podieloví vlastníci spoločnosti e-glass vyrábajú bezpečnostné sklo (VSG a ESG) a viacvrstvové sklo pre sektor stavebníctva, nie však technické sklo alebo autosklo.

| (90) | Zhrnutie: Komisia dospela k záveru, že v prípade relevantného trhu výrobkov ide o trh 2. stupňa, a to o trh s bezpečnostným sklom (VSG a ESG) a s viacvrstvovým sklom pre stavebný priemysel s týmito kódmi PRODCOM: 26121230 (tvrdené bezpečnostné sklo, inak nenazývané), 26121270 (laminované bezpečnostné sklo, inak nenazývané) a 26121330 (viacvrstvové izolačné zlepené elementy). |
| --- | --- |

(90)

Zhrnutie: Komisia dospela k záveru, že v prípade relevantného trhu výrobkov ide o trh 2. stupňa, a to o trh s bezpečnostným sklom (VSG a ESG) a s viacvrstvovým sklom pre stavebný priemysel s týmito kódmi PRODCOM: 26121230 (tvrdené bezpečnostné sklo, inak nenazývané), 26121270 (laminované bezpečnostné sklo, inak nenazývané) a 26121330 (viacvrstvové izolačné zlepené elementy).

| (91) | Podľa bodu 7.6 MSR 1998 relevantný geografický trh v podstate zahŕňa EHP, resp. jeho významnú časť, ak sa dajú dostatočne odlíšiť podmienky v týchto oblastiach oproti iným oblastiam EHP. Za základ relevantného geografického trhu by sa dal prípadne vziať aj svetový trh. |
| --- | --- |

(91)

Podľa bodu 7.6 MSR 1998 relevantný geografický trh v podstate zahŕňa EHP, resp. jeho významnú časť, ak sa dajú dostatočne odlíšiť podmienky v týchto oblastiach oproti iným oblastiam EHP. Za základ relevantného geografického trhu by sa dal prípadne vziať aj svetový trh.

| (92) | Podľa Nemecka je treba tak ako pri trhu so surovým plaveným sklom (1. stupeň) vychádzať z toho, že trh so spracovaným plaveným sklom (2. stupeň) zahŕňa celý EHP. |
| --- | --- |

(92)

Podľa Nemecka je treba tak ako pri trhu so surovým plaveným sklom (1. stupeň) vychádzať z toho, že trh so spracovaným plaveným sklom (2. stupeň) zahŕňa celý EHP.

| (93) | Konkurenti spoločnosti e-glass vo svojich stanoviskách uviedli, že v prípade spracovaného skla (2. stupeň) treba vychádzať z národných, resp. dokonca len regionálnych trhov, lebo vysoké dopravné náklady neumožňujú predaj na veľkom priestore. |
| --- | --- |

(93)

Konkurenti spoločnosti e-glass vo svojich stanoviskách uviedli, že v prípade spracovaného skla (2. stupeň) treba vychádzať z národných, resp. dokonca len regionálnych trhov, lebo vysoké dopravné náklady neumožňujú predaj na veľkom priestore.

| (94) | Podľa dôkazových prostriedkov, ktoré predložilo Nemecko, je zákaznícka základňa podielových vlastníkov spoločnosti e-glass na relevantnom trhu definovanom v bodoch 85 – 90 väčšia ako národná alebo regionálna a pokrýva rozličné oblasti EHP (31). |
| --- | --- |

(94)

Podľa dôkazových prostriedkov, ktoré predložilo Nemecko, je zákaznícka základňa podielových vlastníkov spoločnosti e-glass na relevantnom trhu definovanom v bodoch 85 – 90 väčšia ako národná alebo regionálna a pokrýva rozličné oblasti EHP (31).

| (95) | Odbytové trhy tvoria sústredné kruhy okolo príslušného výrobného miesta, a napriek pomerne vysokým dopravným nákladom sa spracované sklo dodáva na veľké vzdialenosti (32). Tieto kruhy sa prelínajú a sú rozmiestnené na celom území EHP. Okrem toho v oblasti EHP neexistujú odlišné technické normy alebo právne prekážky pre dovoz spracovaného skla (2. stupeň), a približne 20 % nemeckej výroby sa dováža. |
| --- | --- |

(95)

Odbytové trhy tvoria sústredné kruhy okolo príslušného výrobného miesta, a napriek pomerne vysokým dopravným nákladom sa spracované sklo dodáva na veľké vzdialenosti (32). Tieto kruhy sa prelínajú a sú rozmiestnené na celom území EHP. Okrem toho v oblasti EHP neexistujú odlišné technické normy alebo právne prekážky pre dovoz spracovaného skla (2. stupeň), a približne 20 % nemeckej výroby sa dováža.

| (96) | Tak ako aj v prípade predchádzajúcich rozhodnutí o koncentrácii a štátnej pomoci Komisia vychádza z toho, že trh so spracovaným sklom (2. stupeň) treba analogicky s trhom so surovým plaveným sklom (1. stupeň) považovať za trh zahŕňajúci oblasť EHP. |
| --- | --- |

(96)

Tak ako aj v prípade predchádzajúcich rozhodnutí o koncentrácii a štátnej pomoci Komisia vychádza z toho, že trh so spracovaným sklom (2. stupeň) treba analogicky s trhom so surovým plaveným sklom (1. stupeň) považovať za trh zahŕňajúci oblasť EHP.

| (97) | V prípade pomoci Pilkington/Interpane (N 291/2000), SG (2000) D/106264 zo 17. augusta 2000 dospela Komisia k záveru, že trh pre VSG a povrchovo upravené sklo vrátane izolačného zahŕňa celý EHP. |
| --- | --- |

(97)

V prípade pomoci Pilkington/Interpane (N 291/2000), SG (2000) D/106264 zo 17. augusta 2000 dospela Komisia k záveru, že trh pre VSG a povrchovo upravené sklo vrátane izolačného zahŕňa celý EHP.

| (98) | Odôvodnenie 16 v rozhodnutí vo veci konania o koncentrácii IV/M/1230 Glaverbel/PPG znie: „Pokiaľ ide o všeobecný obchod, nechala Komisia vo veci Pilkington-Techint/SIV presnú definíciu geografického trhu otvorenú. Komisia poukazuje na to, že najmä strieborné a laminované sklo od veľkých výrobcov sa prepravuje na veľké vzdialenosti. Preto je aj podľa názoru zúčastnených strán tiež celkom odôvodnené definovať tieto trhy ako trhy s pôsobnosťou v celej EÚ. Zúčastnené strany uvádzajú, že tieto závery sa týkajú aj tvrdeného skla a skla Thermopän, keďže pôsobnosť všetkých väčších výrobcov zahŕňa minimálne EÚ a trhové podmienky v rozličných členských štátoch sú dostatočne rovnorodé. Výsledky zisťovania, ktoré Komisia vykonala v tejto veci, potvrdili, že trhy so zrkadlovým sklom (zrkadlá) a laminovaným sklom zahŕňajú celú EÚ. Pre iné trhy výrobkov v segmente všeobecného obchodu nie sú tieto výsledky také jednoznačné.“ |
| --- | --- |

(98)

Odôvodnenie 16 v rozhodnutí vo veci konania o koncentrácii IV/M/1230 Glaverbel/PPG znie: „Pokiaľ ide o všeobecný obchod, nechala Komisia vo veci Pilkington-Techint/SIV presnú definíciu geografického trhu otvorenú. Komisia poukazuje na to, že najmä strieborné a laminované sklo od veľkých výrobcov sa prepravuje na veľké vzdialenosti. Preto je aj podľa názoru zúčastnených strán tiež celkom odôvodnené definovať tieto trhy ako trhy s pôsobnosťou v celej EÚ. Zúčastnené strany uvádzajú, že tieto závery sa týkajú aj tvrdeného skla a skla Thermopän, keďže pôsobnosť všetkých väčších výrobcov zahŕňa minimálne EÚ a trhové podmienky v rozličných členských štátoch sú dostatočne rovnorodé. Výsledky zisťovania, ktoré Komisia vykonala v tejto veci, potvrdili, že trhy so zrkadlovým sklom (zrkadlá) a laminovaným sklom zahŕňajú celú EÚ. Pre iné trhy výrobkov v segmente všeobecného obchodu nie sú tieto výsledky také jednoznačné.“

| (99) | Národné vymedzenie geografického trhu pre 2. stupeň, ako to vo svojom stanovisku navrhuje Pilkington, by preto bolo v rozpore s vyhlásením, ktoré podnik predložil v rámci vyšetrovania v konaní o koncentrácii výroby. |
| --- | --- |

(99)

Národné vymedzenie geografického trhu pre 2. stupeň, ako to vo svojom stanovisku navrhuje Pilkington, by preto bolo v rozpore s vyhlásením, ktoré podnik predložil v rámci vyšetrovania v konaní o koncentrácii výroby.

| (100) | Zhrnutie: Komisia dospela k záveru, že geografický trh so spracovaným sklom (2. stupeň) v podobe bezpečnostného skla a viacvrstvového skla pre sektor stavebníctva zahŕňa celý EHP. Komisia nemá dôvod domnievať sa, že trh so spracovaným sklom treba geograficky vymedziť inak ako trh so surovým plaveným sklom. |
| --- | --- |

(100)

Zhrnutie: Komisia dospela k záveru, že geografický trh so spracovaným sklom (2. stupeň) v podobe bezpečnostného skla a viacvrstvového skla pre sektor stavebníctva zahŕňa celý EHP. Komisia nemá dôvod domnievať sa, že trh so spracovaným sklom treba geograficky vymedziť inak ako trh so surovým plaveným sklom.

| (101) | Komisia poukazuje na to, že pre trh 2. stupňa nie sú k dispozícii, resp. ani neexistujú žiadne údaje o vyťažení kapacít. Požadované informácie o (ročnom) objeme výroby a o (ročnej) maximálnej výrobnej kapacite závodov v EHP, ktoré spracovávajú surové plavené sklo na bezpečnostné a viacvrstvové sklo pre stavebný priemysel, nemá k dispozícii ani Eurostat, ani výskumné ústavy, ani odvetvové zväzy. |
| --- | --- |

(101)

Komisia poukazuje na to, že pre trh 2. stupňa nie sú k dispozícii, resp. ani neexistujú žiadne údaje o vyťažení kapacít. Požadované informácie o (ročnom) objeme výroby a o (ročnej) maximálnej výrobnej kapacite závodov v EHP, ktoré spracovávajú surové plavené sklo na bezpečnostné a viacvrstvové sklo pre stavebný priemysel, nemá k dispozícii ani Eurostat, ani výskumné ústavy, ani odvetvové zväzy.

| (102) | Komisia sa preto domnieva, že skutočnosti týkajúce sa výrobnej kapacity na spracované sklo vo forme bezpečnostného skla a viacvrstvového skla pre stavebný priemysel nemožno pri zisťovaní faktoru hospodárskej súťaže brať do úvahy. |
| --- | --- |

(102)

Komisia sa preto domnieva, že skutočnosti týkajúce sa výrobnej kapacity na spracované sklo vo forme bezpečnostného skla a viacvrstvového skla pre stavebný priemysel nemožno pri zisťovaní faktoru hospodárskej súťaže brať do úvahy.

| (103) | Ako je uvedené v odôvodnení 80, v prípade chýbania dostatočných údajov o využití kapacity sa Komisia v zmysle bodu 3.4 MSR 1998 opiera o údaje o evidentnej spotrebe, aby zistila, či nejde o investíciu do slabnúceho trhu. Podľa bodu 7.8 MSR 1998 sa trh výrobkov považuje za slabnúci, ak sa priemerný ročný prírastok evidentnej spotreby príslušného výrobku za posledných päť rokov nachádza pod hranicou 10 % ročného priemeru celého spracovateľského odvetvia v EHP, okrem prípadov, v ktorých sa pozoruje silná tendencia rastu relatívnej miery rastu dopytu po danom tovare. Za absolútne slabnúci sa považuje trh, na ktorom je priemerný ročný prírastok evidentnej spotreby za posledných päť rokov negatívny. |
| --- | --- |

(103)

Ako je uvedené v odôvodnení 80, v prípade chýbania dostatočných údajov o využití kapacity sa Komisia v zmysle bodu 3.4 MSR 1998 opiera o údaje o evidentnej spotrebe, aby zistila, či nejde o investíciu do slabnúceho trhu. Podľa bodu 7.8 MSR 1998 sa trh výrobkov považuje za slabnúci, ak sa priemerný ročný prírastok evidentnej spotreby príslušného výrobku za posledných päť rokov nachádza pod hranicou 10 % ročného priemeru celého spracovateľského odvetvia v EHP, okrem prípadov, v ktorých sa pozoruje silná tendencia rastu relatívnej miery rastu dopytu po danom tovare. Za absolútne slabnúci sa považuje trh, na ktorom je priemerný ročný prírastok evidentnej spotreby za posledných päť rokov negatívny.

| (104) | Komisia má k dispozícii tieto údaje o veľkosti evidentnej spotreby surového plaveného skla v sledovanom období 1997 – 2002 (zdroj: COMEXT/Eurostat):








  Trh so spracovaným plaveným sklom (2. stupeň) v EUR
  PRODCOM | 1997 | 2002 | Priemerný ročný prírastok (1997 – 2002) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 26121230 (tvrdené bezpečnostné sklo, inak nenazývané) | 807 949 414 | 1 272 280 870 | 9,51 % |
| 26121270 (laminované bezpečnostné sklo, inak nenazývané) | 717 692 284 | 1 085 038 665 | 8,62 % |
| 26121330 (viacvrstvové izolačné zlepené elementy) | 2 171 614 199 | 3 090 852 791 | 7,31 % (33) |

(104)

Komisia má k dispozícii tieto údaje o veľkosti evidentnej spotreby surového plaveného skla v sledovanom období 1997 – 2002 (zdroj: COMEXT/Eurostat):

Trh so spracovaným plaveným sklom (2. stupeň) v EUR

PRODCOM

1997

2002

Priemerný ročný prírastok (1997 – 2002)

26121230 (tvrdené bezpečnostné sklo, inak nenazývané)

807 949 414

1 272 280 870

9,51 %

26121270 (laminované bezpečnostné sklo, inak nenazývané)

717 692 284

1 085 038 665

8,62 %

26121330 (viacvrstvové izolačné zlepené elementy)

2 171 614 199

3 090 852 791

7,31 % (33)

| (105) | Nemecko predložilo údaje o objemoch, ktoré poskytol priemyselný zväz CPIV (34), podľa ktorých zaznamenal trh s bezpečnostným sklom (ESG a VSG) a viacvrstvovým sklom v období rokov 1997 až 2002 mieru rastu 5,54 %. Tieto objemy sa vypočítali na základe dostupných cenových informácií od odberateľov a cenových odhadov z hodnôt obratu. Vypočítaná priemerná ročná hodnotová miera rastu predstavuje 7,6 % v sledovanom období 1997 až 2002. Tento výsledok zodpovedá už spomínaným údajom COMEXT/Eurostat. |
| --- | --- |

(105)

Nemecko predložilo údaje o objemoch, ktoré poskytol priemyselný zväz CPIV (34), podľa ktorých zaznamenal trh s bezpečnostným sklom (ESG a VSG) a viacvrstvovým sklom v období rokov 1997 až 2002 mieru rastu 5,54 %. Tieto objemy sa vypočítali na základe dostupných cenových informácií od odberateľov a cenových odhadov z hodnôt obratu. Vypočítaná priemerná ročná hodnotová miera rastu predstavuje 7,6 % v sledovanom období 1997 až 2002. Tento výsledok zodpovedá už spomínaným údajom COMEXT/Eurostat.

| (106) | Príslušná priemerná ročná hodnotová miera rastu evidentnej spotreby všetkých relevantných výrobkov (bezpečnostné sklo v podobe VSG a ESG, ako aj viacvrstvové sklo) tak v každej krajne, ako aj vo všetkých krajinách spolu (pozri predchádzajúcu tabuľku) presahuje (35) priemerný ročný prírastok celého spracovateľského priemyslu v EHP v rovnakom období, ktorý dosiahol 4,8 %. |
| --- | --- |

(106)

Príslušná priemerná ročná hodnotová miera rastu evidentnej spotreby všetkých relevantných výrobkov (bezpečnostné sklo v podobe VSG a ESG, ako aj viacvrstvové sklo) tak v každej krajne, ako aj vo všetkých krajinách spolu (pozri predchádzajúcu tabuľku) presahuje (35) priemerný ročný prírastok celého spracovateľského priemyslu v EHP v rovnakom období, ktorý dosiahol 4,8 %.

| (107) | Zhrnutie: Komisia preto dospela k záveru, že trh so spracovaným sklom sa nedá považovať za slabnúci trh v zmysle uvedenej definície a že faktor hospodárskej súťaže možno podľa bodu 3.10.1 bodu iv) MSR 1998 vyjadriť koeficientom 1,0. |
| --- | --- |

(107)

Zhrnutie: Komisia preto dospela k záveru, že trh so spracovaným sklom sa nedá považovať za slabnúci trh v zmysle uvedenej definície a že faktor hospodárskej súťaže možno podľa bodu 3.10.1 bodu iv) MSR 1998 vyjadriť koeficientom 1,0.

| (108) | Aj hodnotenie spracovateľského trhu (2. stupeň), aj analýza trhu so surovým plaveným sklom (1. stupeň), ukazujú, že v sledovanom období 1997 až 2002 sa tieto trhy vyvíjali rovnakým smerom s mierou rastu, ktorá prevyšuje priemernú ročnú mieru rastu v spracovateľskom priemysle. Komisia poukazuje na to, že faktor hospodárskej súťaže je pre obidva trhy (1. a 2. stupeň) vyjadrený koeficientom 1,0, čo znamená, že faktor hospodárskej súťaže celého projektu možno takisto vyjadriť koeficientom 1,0 (36). |
| --- | --- |

(108)

Aj hodnotenie spracovateľského trhu (2. stupeň), aj analýza trhu so surovým plaveným sklom (1. stupeň), ukazujú, že v sledovanom období 1997 až 2002 sa tieto trhy vyvíjali rovnakým smerom s mierou rastu, ktorá prevyšuje priemernú ročnú mieru rastu v spracovateľskom priemysle. Komisia poukazuje na to, že faktor hospodárskej súťaže je pre obidva trhy (1. a 2. stupeň) vyjadrený koeficientom 1,0, čo znamená, že faktor hospodárskej súťaže celého projektu možno takisto vyjadriť koeficientom 1,0 (36).

6.4.2.   Faktor „pomer kapitálové náklady – pracovné miesta“

| (109) | Výsledok výskumu faktoru „pomer kapitálové náklady – pracovné miesta“ popísaný v pôvodnom rozhodnutí o začatí konania z 20. apríla 2004 nebol spochybnený a ani nebol predmetom rozhodnutia o začatí konania z 20. apríla 2005. V nasledujúcej časti preto opakujeme hodnotenie, ktoré bol vykonané a opísané v rozhodnutí z 20. apríla 2004. |
| --- | --- |

(109)

Výsledok výskumu faktoru „pomer kapitálové náklady – pracovné miesta“ popísaný v pôvodnom rozhodnutí o začatí konania z 20. apríla 2004 nebol spochybnený a ani nebol predmetom rozhodnutia o začatí konania z 20. apríla 2005. V nasledujúcej časti preto opakujeme hodnotenie, ktoré bol vykonané a opísané v rozhodnutí z 20. apríla 2004.

| (110) | Podľa MSR 1998 sa pomocou faktoru „pomer kapitálové náklady – pracovné miesta“ sleduje zmena dovolenej intenzity pomoci v prospech projektov, ktoré by mali efektívnejšie a lepšie prispieť k zníženiu nezamestnanosti vytvorením pomerne veľkého počtu nových, resp. zachovaním existujúcich pracovných miest. |
| --- | --- |

(110)

Podľa MSR 1998 sa pomocou faktoru „pomer kapitálové náklady – pracovné miesta“ sleduje zmena dovolenej intenzity pomoci v prospech projektov, ktoré by mali efektívnejšie a lepšie prispieť k zníženiu nezamestnanosti vytvorením pomerne veľkého počtu nových, resp. zachovaním existujúcich pracovných miest.

| (111) | Podľa informácií Nemecka sa realizáciou projektu vytvorí 186 trvalých pracovných miest s touto štruktúrou:






  Oblasť činnosti | Priame pracovné miesta |
| --- | --- | --- |
| Správa | 3 |
| Predaj | 4 |
| Výroba – vedenie | 8 |
| Výroba – kmeň/črepy | 11 |
| Výroba – horúca oblasť (Hot end) | 27 |
| Výroba – kúpeľ/chladiaca komora/studená oblasť | 31 |
| Výroba - kmeň | 1 |
| Výroba – sklad/distribúcia | 44 |
| Výroba – kvalita/laboratórium | 9 |
| Technické služby | 38 |
| Učňovské miesta | 10 |
| Spolu | 186 |

(111)

Podľa informácií Nemecka sa realizáciou projektu vytvorí 186 trvalých pracovných miest s touto štruktúrou:

Oblasť činnosti

Priame pracovné miesta

Správa

3

Predaj

4

Výroba – vedenie

8

Výroba – kmeň/črepy

11

Výroba – horúca oblasť (Hot end)

27

Výroba – kúpeľ/chladiaca komora/studená oblasť

31

Výroba - kmeň

1

Výroba – sklad/distribúcia

44

Výroba – kvalita/laboratórium

9

Technické služby

38

Učňovské miesta

10

Spolu

186

| (112) | Tento odhad sa zakladá na porovnaní s iným závodom, ktorý už aspoň šesť rokov pracuje v Sasku-Anhaltsku, kde je pri výrobe surového taveného skla s výkonom [...] ton brutto denne zamestnaných 187 osôb (bez učňov). Pri objeme výroby [...] ton brutto denne bude mať spoločnosť e-glass o niečo menší počet pracovných miest ako porovnateľné zariadenie. Dôvodom je, že niektoré úlohy (podniková ochrana) bude spoločnosť e-glass riešiť externe a okrem toho bude používať najmodernejšie technológie. Komisia považuje tieto údaje za dôveryhodné. |
| --- | --- |

(112)

Tento odhad sa zakladá na porovnaní s iným závodom, ktorý už aspoň šesť rokov pracuje v Sasku-Anhaltsku, kde je pri výrobe surového taveného skla s výkonom [...] ton brutto denne zamestnaných 187 osôb (bez učňov). Pri objeme výroby [...] ton brutto denne bude mať spoločnosť e-glass o niečo menší počet pracovných miest ako porovnateľné zariadenie. Dôvodom je, že niektoré úlohy (podniková ochrana) bude spoločnosť e-glass riešiť externe a okrem toho bude používať najmodernejšie technológie. Komisia považuje tieto údaje za dôveryhodné.

| (113) | Oprávnené investičné náklady vo výške 121 miliónov EUR a vytvorenie 186 pracovných miest zodpovedajú hodnote 650 538 EUR na jedno pracovné miesto. Podľa bodu 3.10.2. MSR 1998 treba teda faktor „pomer kapitálové náklady – pracovné miesta“ vyjadriť hodnotou 0,8. |
| --- | --- |

(113)

Oprávnené investičné náklady vo výške 121 miliónov EUR a vytvorenie 186 pracovných miest zodpovedajú hodnote 650 538 EUR na jedno pracovné miesto. Podľa bodu 3.10.2. MSR 1998 treba teda faktor „pomer kapitálové náklady – pracovné miesta“ vyjadriť hodnotou 0,8.

6.4.3.   Faktor „regionálny prínos“

| (114) | Faktor „regionálny prínos“, opísaný v pôvodnom rozhodnutí o začatí konania z 20. apríla 2004, spochybnený nebol ani nebol predmetom rozhodnutia o začatí konania z 20. apríla 2005. V nasledujúcej časti preto opakujeme hodnotenie, ktoré sa vykonalo a opísalo v rozhodnutí z 20. apríla 2004. |
| --- | --- |

(114)

Faktor „regionálny prínos“, opísaný v pôvodnom rozhodnutí o začatí konania z 20. apríla 2004, spochybnený nebol ani nebol predmetom rozhodnutia o začatí konania z 20. apríla 2005. V nasledujúcej časti preto opakujeme hodnotenie, ktoré sa vykonalo a opísalo v rozhodnutí z 20. apríla 2004.

| (115) | Faktor „regionálny prínos“ sa hodnotí hospodársky prínos novej investície pre podporovanú oblasť. Vytvorenie pracovných miest je podľa Komisie dobrým ukazovateľom prínosu investičného projektu k regionálnemu rozvoju. Kapitálovo silné investície môžu nepriamo prispieť k vytvoreniu pracovných miest v samotnom podporovanom regióne alebo v susednom regióne, pričom pod nimi treba rozumieť tie pracovné miesta, ktoré vzniknú bezprostredne v rámci projektu alebo u priamych dodávateľov a odberateľov. |
| --- | --- |

(115)

Faktor „regionálny prínos“ sa hodnotí hospodársky prínos novej investície pre podporovanú oblasť. Vytvorenie pracovných miest je podľa Komisie dobrým ukazovateľom prínosu investičného projektu k regionálnemu rozvoju. Kapitálovo silné investície môžu nepriamo prispieť k vytvoreniu pracovných miest v samotnom podporovanom regióne alebo v susednom regióne, pričom pod nimi treba rozumieť tie pracovné miesta, ktoré vzniknú bezprostredne v rámci projektu alebo u priamych dodávateľov a odberateľov.

| (116) | Projekt nepriamo prispeje k vytvoreniu pracovných miest v týchto oblastiach činnosti:








  Oblasť činnosti | Údajné nepriamo vytvorené pracovné miesta | Zámer (37) | Uznané |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ťažba surovín - sóda | 24 | 24 | 24 |
| Ťažba surovín - piesok | 10 | 8 | 8 |
| Ťažba surovín - dolomit | 2 | 2 | 2 |
| Ťažba surovín - vápno | 2 | 2 | 2 |
| Ťažba surovín - sklené črepy | 20 | 15 | 15 |
| Preprava surovín – piesok, vápno a sóda | 29 | 29 | 29 |
| Preprava surovín - zvyšok | 8 | 8 | 8 |
| Doprava plaveného skla | 81 | 81 | 81 |
| Ďalšie spracovanie (malé podniky) | 30 | 6 | 6 |
| Prevádzka a údržba zásobovacích zariadení – dusík, vodík | 5 | — | 5 |
| Prevádzka a údržba zásobovacích zariadení – elektrina, zemný plyn (mestské elektrárne, plynárne) | 3 | — | 3 |
| Likvidácia odpadu | 12 | 12 | 12 |
| Výrobcovia baliaceho materiálu | 28 | 28 | 28 |
| Servis, náhradné súčiastky, údržba, oprava (stroje, výrobné linky, žeriavy, čerpadlá, vykurovacie, odsávacie a sanitárne zariadenia, elektronika, klimatizačná technika, dopravné podvozky, vozidlá) | 60 | 60 | 60 |
| Permanentné maliarske práce | 1 | — | 1 |
| Údržba/servis počítačov, komunikačnej techniky a priemyselnej televízie | 8 | 8 | 8 |
| Čistiaca služba | 5 | — | 5 |
| Čistenie/starostlivosť o okolie, zimná služba | 6 | 5 | 5 |
| Strážna služba/podniková ochrana | 12 | 7 | 7 |
| Závodná jedáleň | 2 | 2 | 2 |
| Dodávatelia náhradných a rýchlo opotrebovateľných súčiastok | 10 | — | 0 |
| Spolu | 358 | 297 | 311 |

(116)

Projekt nepriamo prispeje k vytvoreniu pracovných miest v týchto oblastiach činnosti:

Oblasť činnosti

Údajné nepriamo vytvorené pracovné miesta

Zámer (37)

Uznané

Ťažba surovín - sóda

24

24

24

Ťažba surovín - piesok

10

8

8

Ťažba surovín - dolomit

2

2

2

Ťažba surovín - vápno

2

2

2

Ťažba surovín - sklené črepy

20

15

15

Preprava surovín – piesok, vápno a sóda

29

29

29

Preprava surovín - zvyšok

8

8

8

Doprava plaveného skla

81

81

81

Ďalšie spracovanie (malé podniky)

30

6

6

Prevádzka a údržba zásobovacích zariadení – dusík, vodík

5

—

5

Prevádzka a údržba zásobovacích zariadení – elektrina, zemný plyn (mestské elektrárne, plynárne)

3

—

3

Likvidácia odpadu

12

12

12

Výrobcovia baliaceho materiálu

28

28

28

Servis, náhradné súčiastky, údržba, oprava (stroje, výrobné linky, žeriavy, čerpadlá, vykurovacie, odsávacie a sanitárne zariadenia, elektronika, klimatizačná technika, dopravné podvozky, vozidlá)

60

60

60

Permanentné maliarske práce

1

—

1

Údržba/servis počítačov, komunikačnej techniky a priemyselnej televízie

8

8

8

Čistiaca služba

5

—

5

Čistenie/starostlivosť o okolie, zimná služba

6

5

5

Strážna služba/podniková ochrana

12

7

7

Závodná jedáleň

2

2

2

Dodávatelia náhradných a rýchlo opotrebovateľných súčiastok

10

—

0

Spolu

358

297

311

| (117) | V oblastiach, pre ktoré kontaktované firmy podali predbežné vyhlásenia, Komisia uznala počty pracovných miest, ktoré v nich boli uvedené (spolu 297 pracovných miest). |
| --- | --- |

(117)

V oblastiach, pre ktoré kontaktované firmy podali predbežné vyhlásenia, Komisia uznala počty pracovných miest, ktoré v nich boli uvedené (spolu 297 pracovných miest).

| (118) | Pre ďalších 24 pracovných miest nie sú k dispozícii predbežné vyhlásenia. Vyhlásenia a číselné údaje o týchto pracovných miestach, ktoré predložilo Nemecko, sa však zdajú dosť presvedčivé. Len v oblasti „Dodávatelia náhradných a rýchlo opotrebovateľných súčiastok“ sa vyskytli pochybnosti: uplatnených 10 pracovných miest sa Komisii zdá príliš vysoký počet, lebo dodávanie náhradných súčiastok je už podľa jej názoru z väčšej časti v 60 pracovných miestach v oblasti „Servis, náhradné súčiastky, údržba, oprava...“ Komisia preto uvažuje len so 14 z celkovo 24 pracovných miest, ktoré nie sú podložené predbežnými vyhláseniami, čo vedie k celkovému počtu 311 uznateľných nepriamych pracovných miest. |
| --- | --- |

(118)

Pre ďalších 24 pracovných miest nie sú k dispozícii predbežné vyhlásenia. Vyhlásenia a číselné údaje o týchto pracovných miestach, ktoré predložilo Nemecko, sa však zdajú dosť presvedčivé. Len v oblasti „Dodávatelia náhradných a rýchlo opotrebovateľných súčiastok“ sa vyskytli pochybnosti: uplatnených 10 pracovných miest sa Komisii zdá príliš vysoký počet, lebo dodávanie náhradných súčiastok je už podľa jej názoru z väčšej časti v 60 pracovných miestach v oblasti „Servis, náhradné súčiastky, údržba, oprava...“ Komisia preto uvažuje len so 14 z celkovo 24 pracovných miest, ktoré nie sú podložené predbežnými vyhláseniami, čo vedie k celkovému počtu 311 uznateľných nepriamych pracovných miest.

| (119) | V tejto súvislosti dospela Komisia k záveru, že oproti 186 bezprostredne vytvoreným pracovným miestam je tu veľký nárast nepriamo vytvorených pracovných miest (viac ako 100 %). Podľa bodu 3.10.3 bodu i) MSR 1998 možno teda faktor „regionálny prínos“ hodnotiť koeficientom 1,5. |
| --- | --- |

(119)

V tejto súvislosti dospela Komisia k záveru, že oproti 186 bezprostredne vytvoreným pracovným miestam je tu veľký nárast nepriamo vytvorených pracovných miest (viac ako 100 %). Podľa bodu 3.10.3 bodu i) MSR 1998 možno teda faktor „regionálny prínos“ hodnotiť koeficientom 1,5.

6.4.4.   Maximálna povolená intenzita pomoci

| (120) | Vzhľadom na predchádzajúce závery a na základe údajov, ktoré poskytlo Nemecko, vyzerá vzorec podľa MSR 1998 na výpočet maximálnej povolenej intenzity pomoci pre tento projekt takto: 35 % brutto × 1,0 × 0,8 × 1,5 = 42 % brutto, čo je limitované maximálnou regionálnou pomocou vo výške 35 % brutto. |
| --- | --- |

(120)

Vzhľadom na predchádzajúce závery a na základe údajov, ktoré poskytlo Nemecko, vyzerá vzorec podľa MSR 1998 na výpočet maximálnej povolenej intenzity pomoci pre tento projekt takto: 35 % brutto × 1,0 × 0,8 × 1,5 = 42 % brutto, čo je limitované maximálnou regionálnou pomocou vo výške 35 % brutto.

| (121) | Intenzita pomoci vo výške 35 % hrubých oprávnených investičných nákladov, ktorú Nemecko plánuje poskytnúť spoločnosti e-glass, je teda zlučiteľná s povolenou maximálnou intenzitou pomoci, ktorá sa vypočítala na základe predpisov MSR 1998. |
| --- | --- |

(121)

Intenzita pomoci vo výške 35 % hrubých oprávnených investičných nákladov, ktorú Nemecko plánuje poskytnúť spoločnosti e-glass, je teda zlučiteľná s povolenou maximálnou intenzitou pomoci, ktorá sa vypočítala na základe predpisov MSR 1998.

7.   ZÁVER

| (122) | Oznámená intenzita pomoci vo výške 35 % v hrubom vyjadrení, ktorú Nemecko plánuje poskytnúť spoločnosti e-glass AG, spĺňa predpoklady stanovené multisektorovým rámcom na poskytovanie regionálnej pomoci pre veľké investičné projekty (1998), |
| --- | --- |

(122)

Oznámená intenzita pomoci vo výške 35 % v hrubom vyjadrení, ktorú Nemecko plánuje poskytnúť spoločnosti e-glass AG, spĺňa predpoklady stanovené multisektorovým rámcom na poskytovanie regionálnej pomoci pre veľké investičné projekty (1998),

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Zrušuje sa rozhodnutie prijaté 20. apríla 2004 vo veci N 611/2003.

Článok 2

Štátna pomoc vo výške 35 % hrubých oprávnených nákladov v prospech spoločnosti e-glass, ktorú Nemecko oznámilo Komisii 15. decembra 2003, je zlučiteľná so spoločným trhom podľa článku 87 ods. 3 písm. a) Zmluvy o ES.

Článok 3

Toto rozhodnutie je určené Spolkovej republike Nemecko.

V Bruseli 20. decembra 2006

Za Komisiu

Neelie KROES

členka Komisie

---

(1)  Ú. v. ES L 83, 27.3.1999, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené Aktom o pristúpení z roku 2003.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 220, 8.9.2005, s. 3.

2

(3)  Ú. v. ES C 107, 7.4.1998, s. 7.

3

(4)  Pozri poznámku pod čiarou č. 1.

4

(5)  Obchodné tajomstvo.

5

(6)  Podrobnosti pozri v kapitole 3.1.

6

(7)  [...].

7

(8)  Rozhodnutie Komisie z 2. apríla 2003 vo veci pomoci N 641/2002 týkajúce sa mapy regionálnej pomoci (Ú. v. EÚ C 186, 6.8.2003, s. 18).

8

(9)  Podľa štúdie Pilkington and the flat glass industry 2003, ktorú vydal jeden z najväčších výrobcov plaveného skla, Pilkington plc, sa v roku 2002 vyrobilo na celom svete asi 35 miliónov ton plochého skla, z toho približne 29 miliónov ton plaveného skla.

9

Pilkington and the flat glass industry 2003

(10)  Rozhodnutie Komisie z 1. októbra 2003 v prípade pomoci N 642/2002 [SG (2000) D/232040 z 2. októbra 2003].

10

(11)  Rozhodnutie Komisie z 9. decembra 1998 v prípade pomoci N 702/1997 [SG (1998) D/12428 z 31. decembra 1998], z 28. februára 2001 v prípade pomoci C 72/1998 [SG (2001) D/286551 z 2. marca 2001] a z 10. decembra 2003 v prípade pomoci N 336/2003 [SG (2003) D/233359 z 11. decembra 2003].

11

(12)  Program priamych záruk spolku a spolkových krajín v nových spolkových krajinách a regióne Východný Berlín, N 297/1991, SG (91) D/1344 z 15. júla 1991, E 24/1995, SG (96) D/5500 z 18. júna 1996 a SG (98) D/54570 z 11. novembra 1998.

12

(13)  Všetky nemecké schémy pomoci, ktoré Komisia schválila, obsahujú ustanovenie, podľa ktorého minimálne 25 % celkových oprávnených nákladov nesmie obsahovať žiaden prvok pomoci.

13

(14)  Tento účastník hospodárskej súťaže si želal zostať v anonymite.

14

(15)  Ú. v. ES C 70, 19.3.2002, s. 8.

15

(16)  Ú. v. ES C 74, 10.3.1998, s. 9.

16

(17)  Pozri protokol 255. zasadnutia SP-podvýboru.

17

(18)  Pozri rozhodnutie 94/359/ES v rámci konania o kontrole koncentrácie medzi podnikmi Pilkington-Techint/SIV, odôvodnenie 11 (Ú. v. ES L 158, 25.6.1994, s. 24), a rozhodnutie zo 7. augusta 1998 v konaní o kontrole koncentrácie medzi podnikmi Glaverbel/PPG, odôvodnenia 7 až 12 (Ú. v. ES C 282, 11.9.1998, s. 2).

18

Pilkington-Techint/SIV

Glaverbel/PPG

(19)  Pozri poznámku pod čiarou č. 18: rozhodnutie 94/359/ES, odôvodnenie 13 a rozhodnutie v rámci konania o kontrole koncentrácie medzi podnikmi Glaverbel/PPG, odôvodnenie 7.

19

Glaverbel/PPG

(20)  Príslušné dôvody sú vysvetlené v odseku 3.2.

20

(21)  Podľa štúdie Pilkington and the flat glass industry 2003 na dopravné náklady pripadá spravidla 10 % celkových nákladov.

21

Pilkington and the flat glass industry 2003

(22)  V nasledujúcich rozhodnutiach Komisia dospela k rovnakému výsledku: konanie o kontrole koncentrácie medzi podnikmi Pilkington-Techint/SIV (pozri v poznámke pod čiarou č. 18), odôvodnenie 16; štátna pomoc Sangalli Manefredonia Vetro (rozhodnutie Komisie z 26. júla 1999, Ú. v. ES 137/1, 8.6.2000, s. 1), odôvodnenie 32 a nasl..; štátna pomoc Pilkington/Interpane [rozhodnutie z 26. júla 2000 vo veci N 291/2000, SG(2000) D/106264 zo 17. augusta 2000], odsek 4.4.2; štátna pomoc Glaverbel Kavala [N 553/1999 z 26. júla 2000, SG(2000) D/106281 zo 17. augusta 2000], odôvodnenie 58.

22

Pilkington-Techint/SIV

Sangalli Manefredonia Vetro

Pilkington/Interpane

Glaverbel Kavala

(23)  Európsky zväz výrobcov plochého skla GEP-VP (Groupement Européen des Producteurs de Verre Plat) vychádza z efektívnej najvyššej kapacity v hodnote 90 % maximálnej tavnej kapacity.

23

Groupement Européen des Producteurs de Verre Plat

(24)  V odseku 4.4.3. svojho rozhodnutia o štátnej pomoci Pilkington/Interpane a v odôvodnení 51 svojho rozhodnutia vo veci štátnej pomoci Glaverbel Kavala Komisia dospela k podobnému záveru – pozri poznámku pod čiarou č. 21.

24

Pilkington/Interpane

Glaverbel Kavala

(25)  Zdroj: CPIV (Comité Permanent des Industries du Verre de l'Union Européenne).

25

(26)  Zdroj: Údaje o vnútornom obchode v EÚ podľa Eurostat/COMEXT.

26

(27)  Komisia používa pre toto porovnanie hodnotový nárast trhu so surovým plaveným sklom, lebo porovnateľná veličina (vývoj spracovateľského priemyslu ako celku) sa meria v objemoch, ktoré sa potom hodnotia príslušnými cenami jednotlivých výrobkov, t. j. nárast koncepčne vychádza z cenových údajov.

27

(28)  Podľa štúdií Pilkington and the flat glass industry z roku 2002 a 2003 pripadá 90 %, resp. 91 % celkovej európskej kapacity v roku 2002, resp. 2003, na päť podnikov [Saint-Gobain, Pilkington, Asahi (Glaverbel), Guardian a Sisecam].

28

Pilkington and the flat glass industr

(29)  Štúdie Pilkington and the flat glass industry z roku 2002 a 2003. Z predchádzajúcich rokov nie sú k dispozícii žiadne údaje.

29

Pilkington and the flat glass industry

(30)  Toto rozlišovanie zodpovedá definícii relevantného trhu v rozhodnutí o štátnej pomoci zo 17. augusta 2000 vo veci Pilkington/Interpane (N291/2000).

30

Pilkington/Interpane

(31)  Komisia dostala kópie faktúr s uvedením adries odberateľov spracovaného skla v EHP.

31

(32)  Konkurenti e-glassu udávajú vo svojich stanoviskách prepravné vzdialenosti v rozsahu 250 km až 300 km.

32

(33)  O Írsku, Grécku, Rakúsku, Luxembursku, Islande a Nórsku nie sú k dispozícii žiadne údaje.

33

(34)  Comité Permanent des Industries Du Verre de l'Union Européenne.

34

(35)  Pozitívny vývoj trhu s bezpečnostným sklom (ESG a VSG) a s viacvrstvovým sklom pre stavebný sektor je daný viacerými faktormi. V rozhodujúcej miere sú to hlavne nové architektonické formy (napr. sklené fasády), ale aj programy zamerané na úsporu energie.

35

(36)  Nemecko potvrdilo, že trhový podiel e-glassu a jeho podielových vlastníkov nepresiahne 40 % na žiadnom z relevantných trhov. Preto sa tu nedá uplatniť bod 3.6 MSF 1998.

36

(37)  Existujú predbežné vyhlásenia (Letter Of Intent) kontaktovaných firiem s údajmi o predpokladanom vytvorení trvalých pracovných miest.

37

---