# Az Európai Unió L 314/2007

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 314 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 50. évfolyam2007. december 1. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 314

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

50. évfolyam2007. december 1.

---

| Tartalom | | I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | | A Bizottság 1411/2007/EK rendelete (2007. november 30.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 1 |
| | | A Bizottság 1412/2007/EK rendelete (2007. november 30.) a gabonaágazatban 2007. december 1-jétől alkalmazandó behozatali vámok megállapításáról | 3 |
| | * | A Bizottság 1413/2007/EK rendelete (2007. november 30.) a 2007. év tekintetében benyújtott, energianövény-támogatás iránti kérelmekben szereplő területekre vonatkozó, mezőgazdasági termelőnként alkalmazandó csökkentési együttható megállapításáról | 6 |
| | * | A Bizottság 1414/2007/EK rendelete (2007. november 30.) a Németország lobogója alatt közlekedő hajók által a Kattegat ICES övezetben (a III a övezettől délre) folytatott közönségestőkehal-halászat tilalmáról | 7 |

Tartalom

I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

Oldal

RENDELETEK

A Bizottság 1411/2007/EK rendelete (2007. november 30.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

1

A Bizottság 1412/2007/EK rendelete (2007. november 30.) a gabonaágazatban 2007. december 1-jétől alkalmazandó behozatali vámok megállapításáról

3

*

A Bizottság 1413/2007/EK rendelete (2007. november 30.) a 2007. év tekintetében benyújtott, energianövény-támogatás iránti kérelmekben szereplő területekre vonatkozó, mezőgazdasági termelőnként alkalmazandó csökkentési együttható megállapításáról

6

*

A Bizottság 1414/2007/EK rendelete (2007. november 30.) a Németország lobogója alatt közlekedő hajók által a Kattegat ICES övezetben (a III a övezettől délre) folytatott közönségestőkehal-halászat tilalmáról

7

| | | II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező |
| --- | --- | --- |
| | | HATÁROZATOK |
| | | Tanács |
| | | 2007/779/EK, Euratom |
| | * | A Tanács határozata (2007. november 8.) a közösségi Polgári Védelmi Mechanizmus kialakításáról (átdolgozás) (
  1
  ) | 9 |
| | | 2007/780/EK |
| | * | A Tanács határozata (2007. november 26.) a harmadik országokban a vetőmagtermesztés során végrehajtott szántóföldi ellenőrzések és a harmadik országokban termesztett vetőmagok egyenértékűségéről szóló 2003/17/EK határozat módosításáról (
  1
  ) | 20 |
| | | Bizottság |
| | | 2007/781/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2007. augusztus 21.) összefonódásnak a közös piaccal és az EGT-megállapodás működésével összeférhetőnek nyilvánításáról (Ügyszám: COMP/M.4523 – Travelport/Worldspan)
  (az értesítés a C(2007) 3938. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 21 |
| | | 2007/782/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2007. november 30.) a tagállamok által 2008-ra és az azt követő évekre benyújtott, egyes állatbetegségek és zoonózisok felszámolására, ellenőrzésére és megfigyelésére irányuló éves és többéves nemzeti programok, valamint az azokhoz nyújtott közösségi pénzügyi hozzájárulás jóváhagyásáról
  (az értesítés a C(2007) 5776. számú dokumentummal történt) | 29 |

II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Tanács

2007/779/EK, Euratom

*

A Tanács határozata (2007. november 8.) a közösségi Polgári Védelmi Mechanizmus kialakításáról (átdolgozás) (
  1
  )

1

9

2007/780/EK

*

A Tanács határozata (2007. november 26.) a harmadik országokban a vetőmagtermesztés során végrehajtott szántóföldi ellenőrzések és a harmadik országokban termesztett vetőmagok egyenértékűségéről szóló 2003/17/EK határozat módosításáról (
  1
  )

1

20

Bizottság

2007/781/EK

*

A Bizottság határozata (2007. augusztus 21.) összefonódásnak a közös piaccal és az EGT-megállapodás működésével összeférhetőnek nyilvánításáról (Ügyszám: COMP/M.4523 – Travelport/Worldspan)
  (az értesítés a C(2007) 3938. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2007) 3938. számú dokumentummal történt)

1

21

2007/782/EK

*

A Bizottság határozata (2007. november 30.) a tagállamok által 2008-ra és az azt követő évekre benyújtott, egyes állatbetegségek és zoonózisok felszámolására, ellenőrzésére és megfigyelésére irányuló éves és többéves nemzeti programok, valamint az azokhoz nyújtott közösségi pénzügyi hozzájárulás jóváhagyásáról
  (az értesítés a C(2007) 5776. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2007) 5776. számú dokumentummal történt)

29

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

RENDELETEK

| 1.12.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 314/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 314/1

---

A BIZOTTSÁG 1411/2007/EK RENDELETE

(2007. november 30.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gyümölcs és zöldség behozatalára vonatkozó intézkedések alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1994. december 21-i 3223/94/EK (1) bizottsági rendeletre és különösen annak 4. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni, |
| --- | --- |

(2)

A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 3223/94/EK rendelet 4. cikkében említett behozatali átalányértékeket a mellékletben található táblázat határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2007. december 1-jén lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2007. november 30-án.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 337., 1994.12.24., 66. o. A legutóbb a 756/2007/EK rendelettel (HL L 172., 2007.6.30., 41. o.) módosított rendelet.

1

---

MELLÉKLET

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról szóló, 2007. november 30-i bizottsági rendelethez

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | IL | 114,0 |
| MA | 70,5 |
| TR | 86,7 |
| ZZ | 90,4 |
| 0707 00 05 | JO | 196,3 |
| MA | 51,7 |
| TR | 103,2 |
| ZZ | 117,1 |
| 0709 90 70 | MA | 46,7 |
| TR | 127,3 |
| ZZ | 87,0 |
| 0709 90 80 | EG | 301,9 |
| ZZ | 301,9 |
| 0805 20 10 | MA | 67,0 |
| ZZ | 67,0 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 62,9 |
| HR | 26,3 |
| IL | 67,2 |
| TR | 90,4 |
| UY | 82,5 |
| ZZ | 65,9 |
| 0805 50 10 | AR | 72,2 |
| EG | 79,1 |
| TR | 107,4 |
| ZA | 59,3 |
| ZZ | 79,5 |
| 0808 10 80 | AR | 87,7 |
| CA | 108,3 |
| CL | 86,0 |
| CN | 87,6 |
| MK | 30,6 |
| US | 95,5 |
| ZA | 95,7 |
| ZZ | 84,5 |
| 0808 20 50 | AR | 49,2 |
| CN | 59,7 |
| TR | 145,7 |
| US | 109,4 |
| ZZ | 91,0 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

IL

114,0

MA

70,5

TR

86,7

ZZ

90,4

0707 00 05

JO

196,3

MA

51,7

TR

103,2

ZZ

117,1

0709 90 70

MA

46,7

TR

127,3

ZZ

87,0

0709 90 80

EG

301,9

ZZ

301,9

0805 20 10

MA

67,0

ZZ

67,0

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

62,9

HR

26,3

IL

67,2

TR

90,4

UY

82,5

ZZ

65,9

0805 50 10

AR

72,2

EG

79,1

TR

107,4

ZA

59,3

ZZ

79,5

0808 10 80

AR

87,7

CA

108,3

CL

86,0

CN

87,6

MK

30,6

US

95,5

ZA

95,7

ZZ

84,5

0808 20 50

AR

49,2

CN

59,7

TR

145,7

US

109,4

ZZ

91,0

---

(1)  Az országok nómenklatúráját az 1833/2006/EK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.). A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

| 1.12.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 314/3 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 314/3

---

A BIZOTTSÁG 1412/2007/EK RENDELETE

(2007. november 30.)

a gabonaágazatban 2007. december 1-jétől alkalmazandó behozatali vámok megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1784/2003/EK tanácsi rendeletre (1),

tekintettel az 1766/92/EGK tanácsi rendelet alkalmazásának részletes szabályairól (importvámok a gabonaágazatban) szóló, 1996. június 28-i 1249/96/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 2. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1784/2003/EK rendelet 10. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy az 1001 10 00, az 1001 90 91, az ex 1001 90 99 (kiváló minőségű közönséges búza), az 1002, az ex 1005 (a hibrid vetőmag kivételével), valamint az ex 1007 (a vetésre szánt hibridek kivételével) KN-kód alá tartozó termékekre vonatkozó behozatali vám egyenlő az e termékek behozatalára érvényes, 55 %-kal megnövelt, majd a szállítmányra vonatkozó CIF-importárral csökkentett intervenciós árral. E vám azonban nem haladhatja meg a közös vámtarifa szerinti vámtételt. |
| --- | --- |

(1)

Az 1784/2003/EK rendelet 10. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy az 1001 10 00, az 1001 90 91, az ex 1001 90 99 (kiváló minőségű közönséges búza), az 1002, az ex 1005 (a hibrid vetőmag kivételével), valamint az ex 1007 (a vetésre szánt hibridek kivételével) KN-kód alá tartozó termékekre vonatkozó behozatali vám egyenlő az e termékek behozatalára érvényes, 55 %-kal megnövelt, majd a szállítmányra vonatkozó CIF-importárral csökkentett intervenciós árral. E vám azonban nem haladhatja meg a közös vámtarifa szerinti vámtételt.

| (2) | Az 1784/2003/EK rendelet 10. cikkének (3) bekezdése előírja, hogy a cikk (2) bekezdésében említett behozatali vám kiszámítása céljából a szóban forgó termékekre szabályos időközönként meg kell állapítani a reprezentatív CIF-importárakat. |
| --- | --- |

(2)

Az 1784/2003/EK rendelet 10. cikkének (3) bekezdése előírja, hogy a cikk (2) bekezdésében említett behozatali vám kiszámítása céljából a szóban forgó termékekre szabályos időközönként meg kell állapítani a reprezentatív CIF-importárakat.

| (3) | Az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében az 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (kiváló minőségű közönséges búza), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 és 1007 00 90 KN-kód alá tartozó termékekre vonatkozó behozatali vám kiszámításához az ugyanezen rendelet 4. cikkében leírt módszerrel meghatározott napi reprezentatív CIF-importárat kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(3)

Az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében az 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (kiváló minőségű közönséges búza), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 és 1007 00 90 KN-kód alá tartozó termékekre vonatkozó behozatali vám kiszámításához az ugyanezen rendelet 4. cikkében leírt módszerrel meghatározott napi reprezentatív CIF-importárat kell alkalmazni.

| (4) | Helyénvaló rögzíteni a behozatali vámokat a 2007. december 1-jétől az új behozatali vám hatálybalépése napjáig tartó időszakra, |
| --- | --- |

(4)

Helyénvaló rögzíteni a behozatali vámokat a 2007. december 1-jétől az új behozatali vám hatálybalépése napjáig tartó időszakra,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A gabonaágazatban 2007. december 1-jétől alkalmazandó, az 1784/2003/EK rendelet 10. cikkének (2) bekezdésében említett behozatali vámokat e rendelet I. melléklete határozza meg a II. mellékletben ismertetett adatok alapján.

2. cikk

Ez a rendelet 2007. december 1-jén lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2007. november 30.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 270., 2003.10.21., 78. o. A legutóbb a 735/2007/EK rendelettel (HL L 169., 2007.6.29., 6. o.) módosított rendelet. 2008. július 1-jétől a 1784/2003/EGK rendelet helyébe az 1234/2007/EK rendelet (HL L 299., 2007.11.16., 1. o.) lép.

1

(2)  HL L 161., 1996.6.29., 125. o. A legutóbb az 1816/2005/EK rendelettel (HL L 292., 2005.11.8., 5. o.) módosított rendelet.

2

---

I. MELLÉKLET

Az 1784/2003/EK rendelet 10. cikkének (2) bekezdésében említett termékek 2007. december 1-jétől alkalmazandó behozatali vámjai

| KN-kódszám | Áru megnevezése | Behozatali vám (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | DURUMBÚZA, kiváló minőségű | 0,00 |
| közepes minőségű | 0,00 |
| gyenge minőségű | 0,00 |
| 1001 90 91 | KÖZÖNSÉGES BÚZA, vetőmag | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | KÖZÖNSÉGES BÚZA, kiváló minőségű, a vetőmag kivételével | 0,00 |
| 1002 00 00 | ROZS | 0,00 |
| 1005 10 90 | KUKORICA, vetőmag, a hibrid kivételével | 0,00 |
| 1005 90 00 | KUKORICA, a vetőmag kivételével (2) | 0,00 |
| 1007 00 90 | CIROKMAG, a vetésre szánt hibrid kivételével | 0,00 |

KN-kódszám

Áru megnevezése

Behozatali vám (1)

(EUR/t)

1001 10 00

DURUMBÚZA, kiváló minőségű

0,00

közepes minőségű

0,00

gyenge minőségű

0,00

1001 90 91

KÖZÖNSÉGES BÚZA, vetőmag

0,00

ex 1001 90 99

KÖZÖNSÉGES BÚZA, kiváló minőségű, a vetőmag kivételével

0,00

1002 00 00

ROZS

0,00

1005 10 90

KUKORICA, vetőmag, a hibrid kivételével

0,00

1005 90 00

KUKORICA, a vetőmag kivételével (2)

0,00

1007 00 90

CIROKMAG, a vetésre szánt hibrid kivételével

0,00

---

(1)  A Közösségbe az Atlanti-óceánon vagy a Szuezi-csatornán keresztül érkező árukra az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében az importőr a következő vámcsökkentésben részesülhet:

| — | 3 EUR/t, ha a kirakodási kikötő a Földközi-tengeren van, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, ha a kirakodási kikötő a Földközi-tengeren van,

| — | 2 EUR/t, ha a kirakodási kikötő Dániában, Észtországban, Írországban, Lettországban, Litvániában, Lengyelországban, Finnországban, Svédországban, az Egyesült Királyságban vagy az Ibériai-félsziget atlanti-óceáni partján van. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, ha a kirakodási kikötő Dániában, Észtországban, Írországban, Lettországban, Litvániában, Lengyelországban, Finnországban, Svédországban, az Egyesült Királyságban vagy az Ibériai-félsziget atlanti-óceáni partján van.

(2)  Az importőr 24 EUR/t átalány-vámcsökkentésben részesülhet, amennyiben az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (5) bekezdésében megállapított feltételek teljesülnek.

---

II. MELLÉKLET

Az I. mellékletben rögzített vámok kiszámításánál figyelembe vett adatok

16.11.2007-29.11.2007

| 1. | Az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett referencia-időszakra vonatkozó átlagértékek:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Közönséges búza (1) | Kukorica | Durumbúza, kiváló minőségű | Durumbúza, közepes minőségű (2) | Durumbúza, gyenge minőségű (3) | Árpa |
| Tőzsde | Minneapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Tőzsdei jegyzés | 234,78 | 102,09 | — | — | — | — |
| FOB-ár, USA | — | — | 408,20 | 398,20 | 378,20 | 154,00 |
| Öböl-beli árnövelés | — | 19,26 | — | — | — | — |
| Nagy-tavaki árnövelés | 15,42 | — | — | — | — | — |

1.

Az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett referencia-időszakra vonatkozó átlagértékek:

(EUR/t)

Közönséges búza (1)

Kukorica

Durumbúza, kiváló minőségű

Durumbúza, közepes minőségű (2)

Durumbúza, gyenge minőségű (3)

Árpa

Tőzsde

Minneapolis

Chicago

—

—

—

—

Tőzsdei jegyzés

234,78

102,09

—

—

—

—

FOB-ár, USA

—

—

408,20

398,20

378,20

154,00

Öböl-beli árnövelés

—

19,26

—

—

—

—

Nagy-tavaki árnövelés

15,42

—

—

—

—

—

| 2. | Az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett referencia-időszakra vonatkozó átlagértékek:






  Szállítási költség: Mexikói-öböl–Rotterdam | 54,40 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Szállítási költség: Nagy-tavak–Rotterdam | 47,16 EUR/t |

2.

Az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett referencia-időszakra vonatkozó átlagértékek:

Szállítási költség: Mexikói-öböl–Rotterdam

54,40 EUR/t

Szállítási költség: Nagy-tavak–Rotterdam

47,16 EUR/t

---

(1)  14 EUR/t árnövelés együtt (az 1249/96/EK rendelet 4. cikkének (3) bekezdése).

(2)  10 EUR/t árcsökkentés (az 1249/96/EK rendelet 4. cikkének (3) bekezdése).

(3)  30 EUR/t árcsökkentés (az 1249/96/EK rendelet 4. cikkének (3) bekezdése).

---

| 1.12.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 314/6 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 314/6

---

A BIZOTTSÁG 1413/2007/EK RENDELETE

(2007. november 30.)

a 2007. év tekintetében benyújtott, energianövény-támogatás iránti kérelmekben szereplő területekre vonatkozó, mezőgazdasági termelőnként alkalmazandó csökkentési együttható megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról, továbbá a 2019/93/EGK, 1452/2001/EK, 1453/2001/EK, 1454/2001/EK, 1868/94/EK, 1251/1999/EK, 1254/1999/EK, 1673/2000/EK, 2358/71/EGK és a 2529/2001/EK rendelet módosításáról szóló, 2003. szeptember 29-i 1782/2003/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 89. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1782/2003/EK rendelet 89. cikkének (1) bekezdése 2 000 000 hektárban állapítja meg azt a garantált legnagyobb területet, amelyre a rendelet 88. cikkében említett, az energianövényekkel bevetett területekre vonatkozó támogatás nyújtható. A 89. cikk (2) bekezdése előírja, hogy amennyiben az az összterület, amelyre a mezőgazdasági termelők támogatást igényelnek, meghaladja a garantált legnagyobb területet, akkor az adott évben mezőgazdasági termelőnként arányosan csökkenteni kell a területet, amelyre támogatást igényeltek. |
| --- | --- |

(1)

Az 1782/2003/EK rendelet 89. cikkének (1) bekezdése 2 000 000 hektárban állapítja meg azt a garantált legnagyobb területet, amelyre a rendelet 88. cikkében említett, az energianövényekkel bevetett területekre vonatkozó támogatás nyújtható. A 89. cikk (2) bekezdése előírja, hogy amennyiben az az összterület, amelyre a mezőgazdasági termelők támogatást igényelnek, meghaladja a garantált legnagyobb területet, akkor az adott évben mezőgazdasági termelőnként arányosan csökkenteni kell a területet, amelyre támogatást igényeltek.

| (2) | Az 1782/2003/EK tanácsi rendelet IV. és IVa. címeiben meghatározott támogatási rendszereket, továbbá a pihentetett terület alapanyag-termelésre való használatát illetően ugyanezen rendelet alkalmazásának részletes szabályozásáról szóló, 2004. október 29-i 1973/2004/EK bizottsági rendelet (2) 4. cikkének értelmében a csökkentési együtthatót a kifizetéseknek a mezőgazdasági termelők részére történő odaítélése előtt, de legkésőbb a következő év január 31-ig meg kell állapítani a szóban forgó rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontjával összhangban közölt adatok alapján. |
| --- | --- |

(2)

Az 1782/2003/EK tanácsi rendelet IV. és IVa. címeiben meghatározott támogatási rendszereket, továbbá a pihentetett terület alapanyag-termelésre való használatát illetően ugyanezen rendelet alkalmazásának részletes szabályozásáról szóló, 2004. október 29-i 1973/2004/EK bizottsági rendelet (2) 4. cikkének értelmében a csökkentési együtthatót a kifizetéseknek a mezőgazdasági termelők részére történő odaítélése előtt, de legkésőbb a következő év január 31-ig meg kell állapítani a szóban forgó rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontjával összhangban közölt adatok alapján.

| (3) | A tagállamok az 1973/2004/EK rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontjával összhangban közölték a Bizottsággal az arra az összterületre vonatkozó adatokat, amelyre az 1782/2003/EK rendelet 88. cikke alapján energianövényekre vonatkozó támogatást állapítottak meg a 2007. év tekintetében. Az említett közlemények alapján megállapítást nyert, hogy a 2007. év vonatkozásában a kérdéses összterület 2 843 450 hektár volt. |
| --- | --- |

(3)

A tagállamok az 1973/2004/EK rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontjával összhangban közölték a Bizottsággal az arra az összterületre vonatkozó adatokat, amelyre az 1782/2003/EK rendelet 88. cikke alapján energianövényekre vonatkozó támogatást állapítottak meg a 2007. év tekintetében. Az említett közlemények alapján megállapítást nyert, hogy a 2007. év vonatkozásában a kérdéses összterület 2 843 450 hektár volt.

| (4) | Mivel a fent említett, összesen 2 843 450 hektárnyi terület nagyobb a támogatható garantált legnagyobb területnél, vagyis 2 000 000 hektárnál, meg kell határozni a 2007-re vonatkozó támogatási kérelmekben szereplő területekre mezőgazdasági termelőnként alkalmazandó csökkentési együtthatót. |
| --- | --- |

(4)

Mivel a fent említett, összesen 2 843 450 hektárnyi terület nagyobb a támogatható garantált legnagyobb területnél, vagyis 2 000 000 hektárnál, meg kell határozni a 2007-re vonatkozó támogatási kérelmekben szereplő területekre mezőgazdasági termelőnként alkalmazandó csökkentési együtthatót.

| (5) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Közvetlen Kifizetések Irányítóbizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Közvetlen Kifizetések Irányítóbizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1782/2003/EK rendelet 88. cikke alapján a 2007. évre benyújtott, energianövényekre vonatkozó támogatás iránti kérelmekben szereplő területre mezőgazdasági termelőnként alkalmazandó csökkentési együttható értéke 0,70337.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2007. november 30-án.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 270., 2003.10.21., 1. o. A legutóbb az 1276/2007/EK bizottsági rendelettel (HL L 284., 2007.10.30., 11. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 345., 2004.11.20., 1. o. A legutóbb a 993/2007/EK rendelettel (HL L 222., 2007.8.28., 10. o.) módosított rendelet.

2

---

| 1.12.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 314/7 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 314/7

---

A BIZOTTSÁG 1414/2007/EK RENDELETE

(2007. november 30.)

a Németország lobogója alatt közlekedő hajók által a Kattegat ICES övezetben (a III a övezettől délre) folytatott közönségestőkehal-halászat tilalmáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 26. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel a közös halászati politika ellenőrző rendszerének létrehozataláról szóló, 1993. október 12-i 2847/93/EGK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 21. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A bizonyos halállományokra és halállomány-csoportokra vonatkozó, halfogási korlátozások alá tartozó vizeken tartózkodó közösségi hajókon és a közösségi vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek és kapcsolódó feltételeknek a 2007. évre történő meghatározásáról szóló, 2006. december 21-i 41/2007/EK tanácsi rendelet (3) kvótákat állapít meg a 2007. évre. |
| --- | --- |

(1)

A bizonyos halállományokra és halállomány-csoportokra vonatkozó, halfogási korlátozások alá tartozó vizeken tartózkodó közösségi hajókon és a közösségi vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek és kapcsolódó feltételeknek a 2007. évre történő meghatározásáról szóló, 2006. december 21-i 41/2007/EK tanácsi rendelet (3) kvótákat állapít meg a 2007. évre.

| (2) | A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók kimerítették a 2007. évre meghatározott, a mellékletben megnevezett állományra vonatkozó halászati kvótát. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók kimerítették a 2007. évre meghatározott, a mellékletben megnevezett állományra vonatkozó halászati kvótát.

| (3) | Ezért erre az állományra nézve meg kell tiltani a halászatot, valamint a fedélzeten való tárolást, az át- és kirakodást, |
| --- | --- |

(3)

Ezért erre az állományra nézve meg kell tiltani a halászatot, valamint a fedélzeten való tárolást, az át- és kirakodást,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A kvóta kimerítése

Az e rendelet mellékletében megjelölt időponttól kezdve úgy kell tekinteni, hogy a mellékletben említett tagállam a mellékletben megnevezett állományra nézve kimerítette a 2007. évi halászati kvótáját.

2. cikk

Tilalmak

Az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt hajózó, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók a mellékletben megjelölt időponttól nem halászhatnak a mellékletben megnevezett állományra. Ettől az időponttól kezdve az e hajók által fogott, az adott állományba tartozó egyedek fedélzeten való tárolása, átrakodása és kirakodása is tilos.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2007. november 30-án.

a Bizottság részéről

Fokion FOTIADIS

halászati és tengerészeti főigazgató

---

(1)  HL L 358., 2002.12.31., 59. o. A 865/2007/EK rendelettel (HL L 192., 2007.7.24., 1. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 261., 1993.10.20., 1. o. A legutóbb az 1967/2006/EK rendelettel (HL L 409., 2006.12.30., 11. o.) módosított rendelet, helyesbítve: HL L 36., 2007.2.8., 6. o.

2

(3)  HL L 15., 2007.1.20., 1. o. A legutóbb a 898/2007/EK bizottsági rendelettel (HL L 196., 2007.7.28., 22. o.) módosított rendelet.

3

---

MELLÉKLET

| Szám | 75 |
| --- | --- |
| Tagállam | Németország |
| Állomány | COD/03AS. |
| Faj | Közönséges tőkehal (Gadus morhua) |
| Övezet | Kattegat |
| Időpont | 2007.11.13. |

Szám

75

Tagállam

Németország

Állomány

COD/03AS.

Faj

Közönséges tőkehal (Gadus morhua)

Övezet

Kattegat

Időpont

2007.11.13.

---

II Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Tanács

| 1.12.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 314/9 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 314/9

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2007. november 8.)

a közösségi Polgári Védelmi Mechanizmus kialakításáról (átdolgozás)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2007/779/EK, Euratom)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 308. cikkére,

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 203. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Parlament véleményére, (1)

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére, (2)

mivel:

| (1) | A polgári védelmi segítségnyújtási beavatkozások terén a fokozott együttműködés előmozdítását segítő közösségi eljárás kialakításáról szóló, 2001. október 23-i 2001/792/EK, Euratom tanácsi határozat (3) (a továbbiakban: a mechanizmus) néhány jelentős változtatásra szorul annak érdekében, hogy következetesebb és hatékonyabb legyen az Európai Unió reagálása a veszélyhelyzetekben. Az egyértelműség érdekében az említett határozatot át kell dolgozni. |
| --- | --- |

(1)

A polgári védelmi segítségnyújtási beavatkozások terén a fokozott együttműködés előmozdítását segítő közösségi eljárás kialakításáról szóló, 2001. október 23-i 2001/792/EK, Euratom tanácsi határozat (3) (a továbbiakban: a mechanizmus) néhány jelentős változtatásra szorul annak érdekében, hogy következetesebb és hatékonyabb legyen az Európai Unió reagálása a veszélyhelyzetekben. Az egyértelműség érdekében az említett határozatot át kell dolgozni.

| (2) | Az elmúlt évek során jelentősen megnőtt a természeti és ember által okozott katasztrófák gyakorisága, súlyossága és intenzitása, ami emberi életeket követelt, javak – beleértve a kulturális örökség részeit – elvesztéséhez vezetett, valamint a gazdasági és társadalmi infrastruktúra tönkretételét eredményezte, és környezeti károkat okozott. |
| --- | --- |

(2)

Az elmúlt évek során jelentősen megnőtt a természeti és ember által okozott katasztrófák gyakorisága, súlyossága és intenzitása, ami emberi életeket követelt, javak – beleértve a kulturális örökség részeit – elvesztéséhez vezetett, valamint a gazdasági és társadalmi infrastruktúra tönkretételét eredményezte, és környezeti károkat okozott.

| (3) | A természeti, illetve műszaki katasztrófák során a tagállamok közötti kölcsönös segítségnyújtás javításáról szóló, 1991. július 8-i tanácsi, és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott állásfoglalás (4) végrehajtására vonatkozó közösségi intézkedések hozzájárultak a személyek, a környezet és a tulajdon védelméhez Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottsága (UN/ECE) keretében létrejött és a 98/685/EK tanácsi határozattal (5) jóváhagyott, az ipari balesetek országhatáron túli hatásairól szóló egyezmény segített tovább javítani az ipari balesetek megelőzését és kezelését. |
| --- | --- |

(3)

A természeti, illetve műszaki katasztrófák során a tagállamok közötti kölcsönös segítségnyújtás javításáról szóló, 1991. július 8-i tanácsi, és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott állásfoglalás (4) végrehajtására vonatkozó közösségi intézkedések hozzájárultak a személyek, a környezet és a tulajdon védelméhez Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottsága (UN/ECE) keretében létrejött és a 98/685/EK tanácsi határozattal (5) jóváhagyott, az ipari balesetek országhatáron túli hatásairól szóló egyezmény segített tovább javítani az ipari balesetek megelőzését és kezelését.

| (4) | A 2001/792/EK, Euratom határozattal a polgári védelmi segítségnyújtási beavatkozások terén a fokozott együttműködés előmozdítását segítő közösségi mechanizmust (a továbbiakban: a mechanizmus) hoztak létre. A mechanizmus általános célja, hogy súlyos veszélyhelyzetek esetén kérésre támogatást nyújtson, illetve előmozdítsa a tagállamok és a Közösség segítségnyújtási beavatkozásának tökéletesebb összehangolását, a Közösség elszigetelt, legkülső és más régiói és szigetei sajátos igényeinek figyelembevételével. Az elmúlt három év során jelentősen megnőtt az azonnali polgári védelmi segítségnyújtásra szolgáló mechanizmust igénylő országok száma. A mechanizmust meg kell erősíteni annak érdekében, hogy biztosítva legyen a hatékonyabb és láthatóbb európai szolidaritás, és hogy lehetővé váljon a tagállamok polgári védelmi moduljain alapuló európai gyorsreagálási képesség kifejlesztése, amint arra az Európai Tanács a 2005. június 16-án és 17-én megtartott ülésén, valamint az Európai Parlament a szökőár-katasztrófáról szóló, 2005. január 13-i állásfoglalásában felszólított. |
| --- | --- |

(4)

A 2001/792/EK, Euratom határozattal a polgári védelmi segítségnyújtási beavatkozások terén a fokozott együttműködés előmozdítását segítő közösségi mechanizmust (a továbbiakban: a mechanizmus) hoztak létre. A mechanizmus általános célja, hogy súlyos veszélyhelyzetek esetén kérésre támogatást nyújtson, illetve előmozdítsa a tagállamok és a Közösség segítségnyújtási beavatkozásának tökéletesebb összehangolását, a Közösség elszigetelt, legkülső és más régiói és szigetei sajátos igényeinek figyelembevételével. Az elmúlt három év során jelentősen megnőtt az azonnali polgári védelmi segítségnyújtásra szolgáló mechanizmust igénylő országok száma. A mechanizmust meg kell erősíteni annak érdekében, hogy biztosítva legyen a hatékonyabb és láthatóbb európai szolidaritás, és hogy lehetővé váljon a tagállamok polgári védelmi moduljain alapuló európai gyorsreagálási képesség kifejlesztése, amint arra az Európai Tanács a 2005. június 16-án és 17-én megtartott ülésén, valamint az Európai Parlament a szökőár-katasztrófáról szóló, 2005. január 13-i állásfoglalásában felszólított.

| (5) | A mechanizmus kellően figyelembe veszi a vonatkozó közösségi jogszabályokat és a nemzetközi kötelezettségeket. Következésképpen ez a határozat nem érintheti a tagállamok két- vagy többoldalú szerződésekben előírt, az e határozat hatálya alá tartozó ügyekkel kapcsolatos kölcsönös jogait és kötelezettségeit. |
| --- | --- |

(5)

A mechanizmus kellően figyelembe veszi a vonatkozó közösségi jogszabályokat és a nemzetközi kötelezettségeket. Következésképpen ez a határozat nem érintheti a tagállamok két- vagy többoldalú szerződésekben előírt, az e határozat hatálya alá tartozó ügyekkel kapcsolatos kölcsönös jogait és kötelezettségeit.

| (6) | A mechanizmus elősegíti a Közösségen belül vagy kívül előforduló valamennyi súlyos vészhelyzetre – beleértve a természeti és az ember által okozott katasztrófákat, a terrorcselekményeket és a technológiai, radiológiai és környezeti baleseteket– adott polgári védelmi reagálást, ideértve a véletlen tengerszennyezést. E vészhelyzetek mindegyike esetén kérhető polgári védelmi segítségnyújtás az érintett ország reagálási képességeinek kiegészítése céljából. |
| --- | --- |

(6)

A mechanizmus elősegíti a Közösségen belül vagy kívül előforduló valamennyi súlyos vészhelyzetre – beleértve a természeti és az ember által okozott katasztrófákat, a terrorcselekményeket és a technológiai, radiológiai és környezeti baleseteket– adott polgári védelmi reagálást, ideértve a véletlen tengerszennyezést. E vészhelyzetek mindegyike esetén kérhető polgári védelmi segítségnyújtás az érintett ország reagálási képességeinek kiegészítése céljából.

| (7) | A megelőzésnek nagy jelentősége van a természeti, műszaki és környezeti katasztrófák elleni védekezésben, és ez további intézkedések mérlegelését igényelheti. Az érzékelő és korai figyelmeztető rendszerek továbbfejlesztéséhez való hozzájárulásával a Közösség segíti a tagállamokat a katasztrófákra való reagálás átfutási idejének minimalizálásában és az uniós polgárok riasztásában. Ezeknek a rendszereknek tekintetbe kell venniük a már meglévő információs forrásokat, és ezeken kell alapulniuk. |
| --- | --- |

(7)

A megelőzésnek nagy jelentősége van a természeti, műszaki és környezeti katasztrófák elleni védekezésben, és ez további intézkedések mérlegelését igényelheti. Az érzékelő és korai figyelmeztető rendszerek továbbfejlesztéséhez való hozzájárulásával a Közösség segíti a tagállamokat a katasztrófákra való reagálás átfutási idejének minimalizálásában és az uniós polgárok riasztásában. Ezeknek a rendszereknek tekintetbe kell venniük a már meglévő információs forrásokat, és ezeken kell alapulniuk.

| (8) | A tagállamok és a Közösség szintjén előkészítő intézkedéseket kell hozni, hogy a beavatkozási egységek a veszélyhelyzetekben szükség szerinti gyorsasággal és összehangoltan, megfelelő rugalmassággal mozgósíthatók legyenek, és képzési program révén az értékelő, illetve koordináló egységek, beavatkozási egységek, valamint a szükség szerinti egyéb erőforrások hatékony reagáló képessége és feladataik kölcsönös kiegészítése biztosított legyen. |
| --- | --- |

(8)

A tagállamok és a Közösség szintjén előkészítő intézkedéseket kell hozni, hogy a beavatkozási egységek a veszélyhelyzetekben szükség szerinti gyorsasággal és összehangoltan, megfelelő rugalmassággal mozgósíthatók legyenek, és képzési program révén az értékelő, illetve koordináló egységek, beavatkozási egységek, valamint a szükség szerinti egyéb erőforrások hatékony reagáló képessége és feladataik kölcsönös kiegészítése biztosított legyen.

| (9) | További előkészítő intézkedések magukban foglalják a szükséges egészségügyi erőforrásokkal kapcsolatos információk összegyűjtését és az új technológiák alkalmazásának ösztönzését. Ezek az információk azokkal az egészségügyi erőforrásokkal kapcsolatosak, amelyeket a tagállamok önkéntes alapon rendelkezésre bocsáthatnak a közegészség védelmére azt követően, hogy a mechanizmus keretében való beavatkozásra érkezett kérés. Az Európai Közösséget létrehozó szerződés 296. cikke értelmében egyetlen tagállam sem kötelezhető arra, hogy olyan információkat szolgáltasson, amelyek felfedése véleménye szerint ellentétes saját alapvető biztonsági érdekeivel. |
| --- | --- |

(9)

További előkészítő intézkedések magukban foglalják a szükséges egészségügyi erőforrásokkal kapcsolatos információk összegyűjtését és az új technológiák alkalmazásának ösztönzését. Ezek az információk azokkal az egészségügyi erőforrásokkal kapcsolatosak, amelyeket a tagállamok önkéntes alapon rendelkezésre bocsáthatnak a közegészség védelmére azt követően, hogy a mechanizmus keretében való beavatkozásra érkezett kérés. Az Európai Közösséget létrehozó szerződés 296. cikke értelmében egyetlen tagállam sem kötelezhető arra, hogy olyan információkat szolgáltasson, amelyek felfedése véleménye szerint ellentétes saját alapvető biztonsági érdekeivel.

| (10) | A polgári védelmi reagálási képesség fejlesztéséhez való hozzájárulás érdekében meg kell fontolni az egy vagy több tagállam olyan erőforrásaiból álló további polgári védelmi beavatkozási modulok kifejlesztését, amelyeknek célja, hogy teljes mértékben együttműködtethetők legyenek. A modulokat tagállami szinten kell megszervezni, és azok vezetése és irányítása is a tagállamok hatásköre. |
| --- | --- |

(10)

A polgári védelmi reagálási képesség fejlesztéséhez való hozzájárulás érdekében meg kell fontolni az egy vagy több tagállam olyan erőforrásaiból álló további polgári védelmi beavatkozási modulok kifejlesztését, amelyeknek célja, hogy teljes mértékben együttműködtethetők legyenek. A modulokat tagállami szinten kell megszervezni, és azok vezetése és irányítása is a tagállamok hatásköre.

| (11) | A Közösségen belüli olyan súlyos veszélyhelyzet vagy annak közvetlen veszélye esetében, amely határokon átnyúló hatásokat vált vagy válthat ki, illetve egy vagy több tagállam részéről segélykéréshez vezethet, szükség szerint megfelelő értesítést kell küldeni egy megbízhatóan kialakított, veszélyhelyzet kezelésére szolgáló közös kommunikációs és tájékoztatási rendszer útján. |
| --- | --- |

(11)

A Közösségen belüli olyan súlyos veszélyhelyzet vagy annak közvetlen veszélye esetében, amely határokon átnyúló hatásokat vált vagy válthat ki, illetve egy vagy több tagállam részéről segélykéréshez vezethet, szükség szerint megfelelő értesítést kell küldeni egy megbízhatóan kialakított, veszélyhelyzet kezelésére szolgáló közös kommunikációs és tájékoztatási rendszer útján.

| (12) | A mechanizmusnak lehetővé kell tennie a mozgósítást és a koordináció előmozdítását, és a fokozott védelem biztosításához hozzájárulva támogatnia kell a segítségnyújtási beavatkozásokat, elsősorban a személyek, valamint a környezet és az anyagi javak tekintetében, beleértve a kulturális örökséget is, ilyen módon csökkentve a veszteséget emberéletben, a sebesülést, az anyagi, gazdasági és környezeti kárt, hozzájárulva a társadalmi kohézió és szolidaritás céljainak eléréséhez. A polgári védelmi segítségnyújtás terén történő megerősített együttműködést közösségi polgári védelmi rendszerre kell alapozni, amely a Bizottság és a tagállamokban lévő kapcsolattartási pontok által irányított megfigyelési és tájékoztatási központból, valamint egy közös vészhelyzeti kommunikációs és információs rendszerből áll. Ennek biztosítani kell egy keretet az ellenőrzött vészhelyzeti információ összegyűjtéséhez, annak a tagállamok számára történő továbbadásához, és a beavatkozások során szerzett ismeretek megosztásához. |
| --- | --- |

(12)

A mechanizmusnak lehetővé kell tennie a mozgósítást és a koordináció előmozdítását, és a fokozott védelem biztosításához hozzájárulva támogatnia kell a segítségnyújtási beavatkozásokat, elsősorban a személyek, valamint a környezet és az anyagi javak tekintetében, beleértve a kulturális örökséget is, ilyen módon csökkentve a veszteséget emberéletben, a sebesülést, az anyagi, gazdasági és környezeti kárt, hozzájárulva a társadalmi kohézió és szolidaritás céljainak eléréséhez. A polgári védelmi segítségnyújtás terén történő megerősített együttműködést közösségi polgári védelmi rendszerre kell alapozni, amely a Bizottság és a tagállamokban lévő kapcsolattartási pontok által irányított megfigyelési és tájékoztatási központból, valamint egy közös vészhelyzeti kommunikációs és információs rendszerből áll. Ennek biztosítani kell egy keretet az ellenőrzött vészhelyzeti információ összegyűjtéséhez, annak a tagállamok számára történő továbbadásához, és a beavatkozások során szerzett ismeretek megosztásához.

| (13) | A tagállamokban lévő kapcsolattartási pontoknak képesnek kell lenniük tájékoztatást adni az érintett ország által kért polgári védelmi segítségnyújtás rendelkezésre állásáról, beleértve a katonai eszközökkel és képességekkel kapcsolatban rendelkezésre álló információt. |
| --- | --- |

(13)

A tagállamokban lévő kapcsolattartási pontoknak képesnek kell lenniük tájékoztatást adni az érintett ország által kért polgári védelmi segítségnyújtás rendelkezésre állásáról, beleértve a katonai eszközökkel és képességekkel kapcsolatban rendelkezésre álló információt.

| (14) | A közösségi szintű gyorsreagálási képesség fejlesztésének támogatása érdekében javítani kell a megfelelő szállítóeszközök hozzáférhetőségén. A Közösségnek támogatnia kell és ki kell egészítenie a tagállamok erőfeszítéseit azáltal, hogy elősegíti a tagállamok szállítási erőforrásainak összegyűjtését, és ahol szükséges, hozzájárul további szállítóeszközök finanszírozásához. |
| --- | --- |

(14)

A közösségi szintű gyorsreagálási képesség fejlesztésének támogatása érdekében javítani kell a megfelelő szállítóeszközök hozzáférhetőségén. A Közösségnek támogatnia kell és ki kell egészítenie a tagállamok erőfeszítéseit azáltal, hogy elősegíti a tagállamok szállítási erőforrásainak összegyűjtését, és ahol szükséges, hozzájárul további szállítóeszközök finanszírozásához.

| (15) | A Közösségen kívüli polgári védelmi segítségnyújtási beavatkozás terén a mechanizmusnak elő kell segítenie és támogatnia kell a Közösség és a tagállamok által végrehajtott intézkedéseket. A Közösségen kívüli segítségnyújtási beavatkozások vagy önállóan, vagy valamely nemzetközi szervezet által irányított művelet részeként hajthatók végre, amely esetben a Közösségnek ki kell alakítania kapcsolatait az adott nemzetközi szervezetekkel. |
| --- | --- |

(15)

A Közösségen kívüli polgári védelmi segítségnyújtási beavatkozás terén a mechanizmusnak elő kell segítenie és támogatnia kell a Közösség és a tagállamok által végrehajtott intézkedéseket. A Közösségen kívüli segítségnyújtási beavatkozások vagy önállóan, vagy valamely nemzetközi szervezet által irányított művelet részeként hajthatók végre, amely esetben a Közösségnek ki kell alakítania kapcsolatait az adott nemzetközi szervezetekkel.

| (16) | Az ENSZ-nek, amennyiben jelen van, átfogó koordináló szerepe van a harmadik országbeli mentési műveletekben. A rendelkezésre álló erőforrások maximalizálása és a munkavégzés szükségtelen megkettőzésének elkerülése érdekében a mechanizmus keretében biztosított polgári védelmi segítségnyújtást az ENSZ-szel és más illetékes nemzetközi szereplőkkel együtt kell koordinálni. A közösségi szintű javított koordináció előfeltétele az általános koordináció támogatásának és a globális mentési erőfeszítésekhez való átfogó európai hozzájárulás biztosításának. Súlyos vészhelyzetek esetén, ahol mind a mechanizmus, mind pedig a humanitárius segítségnyújtásról szóló, 1996. június 20-i 1257/96/EK tanácsi rendelet (6) keretében nyújtanak segítséget, a Bizottságnak biztosítania kell az átfogó közösségi reagálás hatékonyságát, egységességét és kiegészítő jellegét. |
| --- | --- |

(16)

Az ENSZ-nek, amennyiben jelen van, átfogó koordináló szerepe van a harmadik országbeli mentési műveletekben. A rendelkezésre álló erőforrások maximalizálása és a munkavégzés szükségtelen megkettőzésének elkerülése érdekében a mechanizmus keretében biztosított polgári védelmi segítségnyújtást az ENSZ-szel és más illetékes nemzetközi szereplőkkel együtt kell koordinálni. A közösségi szintű javított koordináció előfeltétele az általános koordináció támogatásának és a globális mentési erőfeszítésekhez való átfogó európai hozzájárulás biztosításának. Súlyos vészhelyzetek esetén, ahol mind a mechanizmus, mind pedig a humanitárius segítségnyújtásról szóló, 1996. június 20-i 1257/96/EK tanácsi rendelet (6) keretében nyújtanak segítséget, a Bizottságnak biztosítania kell az átfogó közösségi reagálás hatékonyságát, egységességét és kiegészítő jellegét.

| (17) | A mechanizmus eszközként szolgálhat az Európai Unióról szóló szerződés V. címében említett, a válságkezelés terén a közösségi polgári védelmi mechanizmus alkalmazásáról szóló, 2003. szeptember 29-i tanácsi és bizottsági együttes nyilatkozattal összhangban történő válságkezelés megkönnyítéséhez és támogatásához is. Ez a határozat nem érinti az elnökségnek a válságkezelést érintő, az említett cím szerinti hatáskörét és szerepét. |
| --- | --- |

(17)

A mechanizmus eszközként szolgálhat az Európai Unióról szóló szerződés V. címében említett, a válságkezelés terén a közösségi polgári védelmi mechanizmus alkalmazásáról szóló, 2003. szeptember 29-i tanácsi és bizottsági együttes nyilatkozattal összhangban történő válságkezelés megkönnyítéséhez és támogatásához is. Ez a határozat nem érinti az elnökségnek a válságkezelést érintő, az említett cím szerinti hatáskörét és szerepét.

| (18) | A mechanizmus a harmadik országokban bekövetkezett súlyos vészhelyzetek idején uniós állampolgároknak nyújtott, polgári védelmi tevékenységekkel kapcsolatos konzuli segítségre is alkalmazható, ha ezt a tagállamok konzuli hatóságai igénylik. |
| --- | --- |

(18)

A mechanizmus a harmadik országokban bekövetkezett súlyos vészhelyzetek idején uniós állampolgároknak nyújtott, polgári védelmi tevékenységekkel kapcsolatos konzuli segítségre is alkalmazható, ha ezt a tagállamok konzuli hatóságai igénylik.

| (19) | Ha helyénvalónak vélik a katonai eszközök és képességek alkalmazását, a katonasággal való együttműködésnek meg kell felelnie a Tanács vagy annak illetékes szervei által meghatározott, a polgári lakosság védelméhez szükséges katonai eszközöknek és képességeknek a mechanizmus számára való rendelkezésre bocsátására vonatkozó szabályoknak, eljárásoknak és kritériumoknak. |
| --- | --- |

(19)

Ha helyénvalónak vélik a katonai eszközök és képességek alkalmazását, a katonasággal való együttműködésnek meg kell felelnie a Tanács vagy annak illetékes szervei által meghatározott, a polgári lakosság védelméhez szükséges katonai eszközöknek és képességeknek a mechanizmus számára való rendelkezésre bocsátására vonatkozó szabályoknak, eljárásoknak és kritériumoknak.

| (20) | A katonai eszközök alkalmazásának a vonatkozó ENSZ-iránymutatások elveinek is meg kell felelniük. |
| --- | --- |

(20)

A katonai eszközök alkalmazásának a vonatkozó ENSZ-iránymutatások elveinek is meg kell felelniük.

| (21) | A tagjelölt országok részvételét és a harmadik országokkal, valamint a nemzetközi és regionális szervezetekkel történő együttműködést is lehetővé kell tenni. |
| --- | --- |

(21)

A tagjelölt országok részvételét és a harmadik országokkal, valamint a nemzetközi és regionális szervezetekkel történő együttműködést is lehetővé kell tenni.

| (22) | Az e határozat végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (7) összhangban kell elfogadni. |
| --- | --- |

(22)

Az e határozat végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (7) összhangban kell elfogadni.

| (23) | E határozat célját – nevezetesen a Közösség és a tagállamok közti fokozott együttműködés elősegítését a polgári védelmi segítségnyújtási beavatkozások terén súlyos vészhelyzetek vagy azok bekövetkeztének közvetlen veszélye esetén – nem lehet a tagállamok szintjén megvalósítani, ezért a javasolt fellépés mértéke és hatásai miatt, és figyelemmel a mechanizmus működéséből adódóan az emberi életek elvesztése és a károk csökkentése vonatkozásában bekövetkező előnyökre – az jobban megvalósítható közösségi szinten.
  Ha egy súlyos vészhelyzet meghaladja az érintett tagállam reagálási képességeit, akkor ennek a tagállamnak képesnek kell lennie a mechanizmushoz folyamodni saját polgári védelmi erőforrásai kiegészítése érdekében. Ezért a Közösség intézkedéseket fogadhat el az Európai Közösséget létrehozó szerződés 5. cikkében megállapított szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányossági elvnek megfelelően, ez a határozat nem lépi túl az említett cél eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(23)

E határozat célját – nevezetesen a Közösség és a tagállamok közti fokozott együttműködés elősegítését a polgári védelmi segítségnyújtási beavatkozások terén súlyos vészhelyzetek vagy azok bekövetkeztének közvetlen veszélye esetén – nem lehet a tagállamok szintjén megvalósítani, ezért a javasolt fellépés mértéke és hatásai miatt, és figyelemmel a mechanizmus működéséből adódóan az emberi életek elvesztése és a károk csökkentése vonatkozásában bekövetkező előnyökre – az jobban megvalósítható közösségi szinten.

Ha egy súlyos vészhelyzet meghaladja az érintett tagállam reagálási képességeit, akkor ennek a tagállamnak képesnek kell lennie a mechanizmushoz folyamodni saját polgári védelmi erőforrásai kiegészítése érdekében. Ezért a Közösség intézkedéseket fogadhat el az Európai Közösséget létrehozó szerződés 5. cikkében megállapított szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányossági elvnek megfelelően, ez a határozat nem lépi túl az említett cél eléréséhez szükséges mértéket.

| (24) | Az Európai Közösséget létrehozó szerződés és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés kizárólag a 308., illetve a 203. cikkben ad felhatalmazást e határozat elfogadásához, |
| --- | --- |

(24)

Az Európai Közösséget létrehozó szerződés és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés kizárólag a 308., illetve a 203. cikkben ad felhatalmazást e határozat elfogadásához,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

I.   FEJEZET

Tárgy és hatály

1. cikk

(1)   E határozat közösségi mechanizmust (a továbbiakban: mechanizmus) vezet be a Közösség és a tagállamok közötti fokozott együttműködés előmozdítására súlyos veszélyhelyzetek vagy közvetlenül fenyegető súlyos veszélyhelyzet esetén.

(2)   A mechanizmus révén biztosított védelem elsősorban a személyek, valamint a környezet és a tulajdon – beleértve a kulturális örökséget is – védelmére terjed ki, a Közösségen belül vagy kívül bekövetkező természeti és ember által okozott katasztrófák, terrorcselekmények, műszaki, radiológiai vagy környezeti balesetek – beleértve a véletlen tengerszennyezést – esetén, figyelembe véve egyúttal az elszigetelt, legkülső és egyéb régiókat, valamint a Közösség szigeteit.

A mechanizmus nem érinti az Európai Közösség vagy az Európai Atomenergia-közösség meglévő, vonatkozó jogszabályaiban vagy a hatályos nemzetközi szerződésekben előírt kötelezettségeket.

2. cikk

A mechanizmus komponensek és intézkedések sorából áll, beleértve az alábbiakat is:

| 1. | veszélyhelyzetek esetén a segítségnyújtáshoz a tagállamokban rendelkezésre álló beavatkozási egységek és egyéb segítségnyújtási módok azonosítása; |
| --- | --- |

1.

veszélyhelyzetek esetén a segítségnyújtáshoz a tagállamokban rendelkezésre álló beavatkozási egységek és egyéb segítségnyújtási módok azonosítása;

| 2. | képzési program kidolgozása és végrehajtása a beavatkozási egységek és a többi a segítségnyújtásban részt vevő személy, valamint az értékelésért, és/vagy koordinálásért felelős (a továbbiakban: értékelő és/vagy koordináló) egységek szakértői számára; |
| --- | --- |

2.

képzési program kidolgozása és végrehajtása a beavatkozási egységek és a többi a segítségnyújtásban részt vevő személy, valamint az értékelésért, és/vagy koordinálásért felelős (a továbbiakban: értékelő és/vagy koordináló) egységek szakértői számára;

| 3. | a beavatkozások fő szempontjaival foglalkozó műhelyek, szemináriumok és kísérleti projektek; |
| --- | --- |

3.

a beavatkozások fő szempontjaival foglalkozó műhelyek, szemináriumok és kísérleti projektek;

| 4. | az értékelésért és vagy koordinálásért felelős egységek létrehozása és útnak indítása; |
| --- | --- |

4.

az értékelésért és vagy koordinálásért felelős egységek létrehozása és útnak indítása;

| 5. | olyan Megfigyelési és Tájékoztatási Központ (MIC) létrehozása, amely napi 24 órán át elérhető és azonnali reagálásra képes, valamint – a mechanizmus céljai érdekében – a tagállamok és a Bizottság rendelkezésére áll; |
| --- | --- |

5.

olyan Megfigyelési és Tájékoztatási Központ (MIC) létrehozása, amely napi 24 órán át elérhető és azonnali reagálásra képes, valamint – a mechanizmus céljai érdekében – a tagállamok és a Bizottság rendelkezésére áll;

| 6. | veszélyhelyzetek esetére Közös Kommunikációs és Tájékoztatási Rendszer (CECIS) létrehozása és irányítása, az információk közlésének és cseréjének biztosítására az MIC és a tagállamok által erre kijelölt operatív kapcsolattartási pontok között; |
| --- | --- |

6.

veszélyhelyzetek esetére Közös Kommunikációs és Tájékoztatási Rendszer (CECIS) létrehozása és irányítása, az információk közlésének és cseréjének biztosítására az MIC és a tagállamok által erre kijelölt operatív kapcsolattartási pontok között;

| 7. | az EU területét esetleg súlytó katasztrófákra vonatkozó érzékelő és korai figyelmeztető rendszerek kifejlesztésének elősegítése a tagállamok és a Közösség gyors reagálásának lehetővé tétele érdekében, valamint az ezek létrehozásához való hozzájárulás az ilyen rendszerek szükségességére és megvalósíthatóságára vonatkozó tanulmányok és értékelések, valamint azon intézkedések révén, amelyek elősegítik e rendszerek egymással, valamint a MIC-kel és a CECIS-szel való összeköttetését. E rendszereknek figyelembe kell venniük a meglévő információkat, valamint a megfigyelő és érzékelő erőforrásokat, és ezekre kell épülniük; |
| --- | --- |

7.

az EU területét esetleg súlytó katasztrófákra vonatkozó érzékelő és korai figyelmeztető rendszerek kifejlesztésének elősegítése a tagállamok és a Közösség gyors reagálásának lehetővé tétele érdekében, valamint az ezek létrehozásához való hozzájárulás az ilyen rendszerek szükségességére és megvalósíthatóságára vonatkozó tanulmányok és értékelések, valamint azon intézkedések révén, amelyek elősegítik e rendszerek egymással, valamint a MIC-kel és a CECIS-szel való összeköttetését. E rendszereknek figyelembe kell venniük a meglévő információkat, valamint a megfigyelő és érzékelő erőforrásokat, és ezekre kell épülniük;

| 8. | a tagállamok segítése a felszereléshez és szállítási erőforrásokhoz való hozzáférésben az alábbiak révén:






  a) | a tagállamok által rendelkezésre bocsátható felszerelésre és szállítási erőforrásokra vonatkozó információk nyújtása és cseréje az ilyen felszerelés és szállítási erőforrások összevonásának elősegítése céljából; |
| --- | --- | --- |

8.

a tagállamok segítése a felszereléshez és szállítási erőforrásokhoz való hozzáférésben az alábbiak révén:

a)

a tagállamok által rendelkezésre bocsátható felszerelésre és szállítási erőforrásokra vonatkozó információk nyújtása és cseréje az ilyen felszerelés és szállítási erőforrások összevonásának elősegítése céljából;

| b) | a tagállamok segítése az egyéb források – például a kereskedelmi piaci szereplők – által esetleg rendelkezésre bocsátott szállítási erőforrások azonosítása és az azokhoz való hozzáférés megkönnyítése tekintetében; |
| --- | --- |

b)

a tagállamok segítése az egyéb források – például a kereskedelmi piaci szereplők – által esetleg rendelkezésre bocsátott szállítási erőforrások azonosítása és az azokhoz való hozzáférés megkönnyítése tekintetében;

| c) | a tagállamok segítése az egyéb források – például a kereskedelmi piaci szereplők – által rendelkezésre bocsátott felszerelés azonosításában; |
| --- | --- |

c)

a tagállamok segítése az egyéb források – például a kereskedelmi piaci szereplők – által rendelkezésre bocsátott felszerelés azonosításában;

| 9. | a tagállamok által biztosított szállítási szolgáltatások kiegészítése a súlyos vészhelyzetekre való gyors reagálás biztosításához szükséges további szállítási erőforrások rendelkezésre bocsátása révén; |
| --- | --- |

9.

a tagállamok által biztosított szállítási szolgáltatások kiegészítése a súlyos vészhelyzetekre való gyors reagálás biztosításához szükséges további szállítási erőforrások rendelkezésre bocsátása révén;

| 10. | harmadik országokban bekövetkezett súlyos vészhelyzetek idején az uniós polgároknak való, polgári védelmi tevékenységekkel kapcsolatos konzuli segítségnyújtás elősegítése, ha ezt a tagállamok konzuli hatóságai igénylik; |
| --- | --- |

10.

harmadik országokban bekövetkezett súlyos vészhelyzetek idején az uniós polgároknak való, polgári védelmi tevékenységekkel kapcsolatos konzuli segítségnyújtás elősegítése, ha ezt a tagállamok konzuli hatóságai igénylik;

| 11. | egyéb, a mechanizmus keretén belül szükséges támogató és kiegészítő intézkedés a polgári védelmi pénzügyi eszköz létrehozásáról szóló, 2007. március 5-i 2007/162/EK, Euratom tanácsi határozat (8) 4. cikkében említetteknek megfelelően. |
| --- | --- |

11.

egyéb, a mechanizmus keretén belül szükséges támogató és kiegészítő intézkedés a polgári védelmi pénzügyi eszköz létrehozásáról szóló, 2007. március 5-i 2007/162/EK, Euratom tanácsi határozat (8) 4. cikkében említetteknek megfelelően.

3. cikk

E határozat alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

| 1. | „súlyos veszélyhelyzet”: minden olyan helyzet, amelynek az emberekre, a környezetre vagy a tulajdonra káros hatása van vagy lehet, és amely a mechanizmus keretében történő segítségnyújtási kérelmet tehet szükségessé; |
| --- | --- |

1.

„súlyos veszélyhelyzet”: minden olyan helyzet, amelynek az emberekre, a környezetre vagy a tulajdonra káros hatása van vagy lehet, és amely a mechanizmus keretében történő segítségnyújtási kérelmet tehet szükségessé;

| 2. | „reagálás”: valamely súlyos vészhelyzet során vagy azt követően annak közvetlen hatásának kezelését célzó, az e mechanizmus keretében hozott intézkedés; |
| --- | --- |

2.

„reagálás”: valamely súlyos vészhelyzet során vagy azt követően annak közvetlen hatásának kezelését célzó, az e mechanizmus keretében hozott intézkedés;

| 3. | „felkészültség”: az emberi és anyagi erőforrások felkészültségének és képességének olyan – előzetesen meghozott intézkedések eredményeként elért – szintje, amely biztosítja a vészhelyzetre való hatékony és gyors reagálást; |
| --- | --- |

3.

„felkészültség”: az emberi és anyagi erőforrások felkészültségének és képességének olyan – előzetesen meghozott intézkedések eredményeként elért – szintje, amely biztosítja a vészhelyzetre való hatékony és gyors reagálást;

| 4. | „korai előrejelzés”: időben történő és hatékony információszolgáltatás, amely lehetővé teszi a kockázatok elkerülését vagy csökkentését célzó intézkedések meghozatalát, és biztosítja a hatékony válaszadásra való felkészültséget; |
| --- | --- |

4.

„korai előrejelzés”: időben történő és hatékony információszolgáltatás, amely lehetővé teszi a kockázatok elkerülését vagy csökkentését célzó intézkedések meghozatalát, és biztosítja a hatékony válaszadásra való felkészültséget;

| 5. | „modul”: a tagállamok képességeinek előre meghatározott feladatokra és igényekre orientált, önellátó és autonóm módon való megszervezése, vagy a tagállamok emberi és anyagi erőforrások kombinációjából álló, mobil operatív csoportja, amelyet beavatkozási képessége vagy azon feladatok alapján lehet azonosítani, amelyeket képes elvégezni. |
| --- | --- |

5.

„modul”: a tagállamok képességeinek előre meghatározott feladatokra és igényekre orientált, önellátó és autonóm módon való megszervezése, vagy a tagállamok emberi és anyagi erőforrások kombinációjából álló, mobil operatív csoportja, amelyet beavatkozási képessége vagy azon feladatok alapján lehet azonosítani, amelyeket képes elvégezni.

II.   FEJEZET

Felkészültség

4. cikk

(1)   A tagállamok előzetesen kijelölik azokat a beavatkozási egységeket vagy modulokat, amelyek a beavatkozáshoz rendelkezésre állhatnak, vagy az értesítéstől számított nagyon rövid idő alatt létrehozhatóak, és a segélykérést követően általában 12 órán belül útnak indíthatók. Figyelembe veszik, hogy az egység vagy modul összetételét az adott veszélyhelyzet jellegének és a veszélyhelyzettel kapcsolatos sajátos igényeknek megfelelően kell kialakítani.

(2)   A tagállamok kiválasztják azokat a szakértőket, akiket a veszélyhelyzet helyszínén az értékelő, és/vagy koordináló egységben tudnak alkalmazni.

(3)   A tagállamok önkéntes alapon – különösen annak érdekében, hogy megfeleljenek a mechanizmus keretében megfogalmazott, elsőbbséget élvező beavatkozási vagy támogatási szükségleteknek – olyan modulok kifejlesztésén dolgoznak, amelyek

| a) | a mechanizmusban részt vevő egy vagy több tagállam erőforrásaiból állnak; |
| --- | --- |

a)

a mechanizmusban részt vevő egy vagy több tagállam erőforrásaiból állnak;

| b) | képesek a reagálási területeken feladatokat ellátni; |
| --- | --- |

b)

képesek a reagálási területeken feladatokat ellátni;

| c) | képesek feladataikat az elismert nemzetközi iránymutatásoknak megfelelően ellátni, és ezért:






  i. | a segítségnyújtásra irányuló kérést követően nagyon rövid idő alatt bevethetők; |
| --- | --- | --- |

c)

képesek feladataikat az elismert nemzetközi iránymutatásoknak megfelelően ellátni, és ezért:

i.

a segítségnyújtásra irányuló kérést követően nagyon rövid idő alatt bevethetők;

| ii. | képesek önellátóan és önállóan meghatározott időtartamig működni, ha a helyszíni körülmények megkövetelik; |
| --- | --- |

ii.

képesek önellátóan és önállóan meghatározott időtartamig működni, ha a helyszíni körülmények megkövetelik;

| d) | más modulokkal együttműködtethetők; |
| --- | --- |

d)

más modulokkal együttműködtethetők;

| e) | képzéseken és gyakorlatokon mentek keresztül annak érdekében, hogy teljesítsék az a)–d) pont követelményeit; |
| --- | --- |

e)

képzéseken és gyakorlatokon mentek keresztül annak érdekében, hogy teljesítsék az a)–d) pont követelményeit;

| f) | az általuk végrehajtott műveletért felelős személy felügyelete alatt állnak; |
| --- | --- |

f)

az általuk végrehajtott műveletért felelős személy felügyelete alatt állnak;

| g) | képesek segítséget nyújtani más uniós szerveknek és/vagy nemzetközi intézményeknek, különösen az ENSZ-nek. |
| --- | --- |

g)

képesek segítséget nyújtani más uniós szerveknek és/vagy nemzetközi intézményeknek, különösen az ENSZ-nek.

(4)   A tagállamok mérlegelik annak a lehetőségét, hogy szükség szerint az illetékes szolgálatok útján rendelkezésre álló más beavatkozási segítséget is rendelkezésre bocsássanak, így például az adott veszélyhelyzetre szakosodott személyzet és a felszerelés biztosítása terén, valamint olyan erőforrások igénybevételének a lehetőségét, amelyek nem kormányzati szervezetek és más megfelelő szervezetek útján biztosíthatók.

(5)   Azok a tagállamok, amelyek élni kívánnak ezzel a lehetőséggel, a megfelelő biztonsági korlátokra is figyelemmel információval szolgálnak azokról az érintett katonai eszközökről és képességekről, amelyeket végső megoldásként a mechanizmus keretében a polgári védelmi segítségnyújtás részeként fel lehet használni, mint például a szállítási eszközökről és a logisztikai vagy egészségügyi segítségről.

(6)   A tagállamok e határozat elfogadásától számított 6 hónapon belül közlik az egységekre, a szakértőkre, az ezen cikk (1)–(4) bekezdésében említett modulokra és más beavatkozási támogatásra vonatkozó általános jellegű vonatkozó információkat, és szükség szerint haladéktalanul frissítik azokat, továbbá az 5. cikk 6. pontjában említett egészségügyi erőforrásokra vonatkozó információkat.

(7)   A tagállamok– ha igénylik, a Bizottság támogatásával – meghozzák az általuk szolgáltatott, időben biztosított polgári védelmi segítségnyújtáshoz szükséges intézkedéseket.

(8)   A tagállamok kijelölik a kapcsolattartási pontokat, és erről tájékoztatják a Bizottságot.

5. cikk

A Bizottság a következő feladatokat hajtja végre:

| 1. | létrehozza és irányítja az MIC-t; |
| --- | --- |

1.

létrehozza és irányítja az MIC-t;

| 2. | létrehozza és irányítja a CECIS-t; |
| --- | --- |

2.

létrehozza és irányítja a CECIS-t;

| 3. | hozzájárul a katasztrófákra vonatkozó érzékelő és korai figyelmeztető rendszerek kifejlesztéséhez, a 2. cikk (7) bekezdésében meghatározottaknak megfelelően; |
| --- | --- |

3.

hozzájárul a katasztrófákra vonatkozó érzékelő és korai figyelmeztető rendszerek kifejlesztéséhez, a 2. cikk (7) bekezdésében meghatározottaknak megfelelően;

| 4. | megteremti a lehetőséget a szakértők kis csoportjainak lehető leggyorsabb mozgósításához és útnak indításához, akik felelősek:






  a) | a tagállamok által és a mechanizmus keretében rendelkezésre álló segítség fényében a segélyt kérő ország polgári védelmi szükségleteinek felméréséért; |
| --- | --- | --- |

4.

megteremti a lehetőséget a szakértők kis csoportjainak lehető leggyorsabb mozgósításához és útnak indításához, akik felelősek:

a)

a tagállamok által és a mechanizmus keretében rendelkezésre álló segítség fényében a segélyt kérő ország polgári védelmi szükségleteinek felméréséért;

| b) | szükség szerint a helyszíni polgári védelmi segítségnyújtási műveletek előmozdításáért és összehangolásáért, valamint szükség és lehetőség szerint a segélykérő állam illetékes hatóságaival történő kapcsolattartásért; |
| --- | --- |

b)

szükség szerint a helyszíni polgári védelmi segítségnyújtási műveletek előmozdításáért és összehangolásáért, valamint szükség és lehetőség szerint a segélykérő állam illetékes hatóságaival történő kapcsolattartásért;

| 5. | beindít egy oktatási programot, amelynek célja a polgári védelmi segítségnyújtás összehangolásának javítása a 4. cikk (1) bekezdésében említett beavatkozási egységek és modulok, vagy, szükség szerint, a 4. cikk (4) bekezdésében említett egyéb a segítségnyújtásban részt vevő személyek között az összeegyeztethetőség és a kölcsönös kiegészítés biztosításával, valamint a 4. cikk (2) bekezdésében említett szakemberek szakértelmének javításával. A programnak ki kell terjednie közös tanfolyamokra és gyakorlatokra, és egy olyan csererendszert kell tartalmaznia, amelynek révén az egység tagjait más tagállamokba küldhetik; |
| --- | --- |

5.

beindít egy oktatási programot, amelynek célja a polgári védelmi segítségnyújtás összehangolásának javítása a 4. cikk (1) bekezdésében említett beavatkozási egységek és modulok, vagy, szükség szerint, a 4. cikk (4) bekezdésében említett egyéb a segítségnyújtásban részt vevő személyek között az összeegyeztethetőség és a kölcsönös kiegészítés biztosításával, valamint a 4. cikk (2) bekezdésében említett szakemberek szakértelmének javításával. A programnak ki kell terjednie közös tanfolyamokra és gyakorlatokra, és egy olyan csererendszert kell tartalmaznia, amelynek révén az egység tagjait más tagállamokba küldhetik;

| 6. | súlyos veszélyhelyzet esetén összegyűjti és egybeveti a tagállamok azon szérumok és oltóanyagok gyártásában vagy más szükséges egészségügyi erőforrások fenntartásában megnyilvánuló kapacitására, illetve azokra a készletekre vonatkozó információkat, amelyek rendelkezésre állhatnak a beavatkozáshoz; |
| --- | --- |

6.

súlyos veszélyhelyzet esetén összegyűjti és egybeveti a tagállamok azon szérumok és oltóanyagok gyártásában vagy más szükséges egészségügyi erőforrások fenntartásában megnyilvánuló kapacitására, illetve azokra a készletekre vonatkozó információkat, amelyek rendelkezésre állhatnak a beavatkozáshoz;

| 7. | programot indít el a mechanizmus keretében végrehajtott beavatkozásokból szerzett tapasztalatok értékelésére, és ezek terjesztésére az információs rendszeren keresztül; |
| --- | --- |

7.

programot indít el a mechanizmus keretében végrehajtott beavatkozásokból szerzett tapasztalatok értékelésére, és ezek terjesztésére az információs rendszeren keresztül;

| 8. | ösztönzi és bátorítja az új technológiák bevezetését és alkalmazását a mechanizmus céljai érdekében; |
| --- | --- |

8.

ösztönzi és bátorítja az új technológiák bevezetését és alkalmazását a mechanizmus céljai érdekében;

| 9. | meghozza a 2. cikk (8) és (9) bekezdésében felsorolt intézkedéseket; |
| --- | --- |

9.

meghozza a 2. cikk (8) és (9) bekezdésében felsorolt intézkedéseket;

| 10. | megteremti a lehetőséget az értékelő és/vagy koordináló szakértők számára történő alapvető logisztikai támogatás biztosításához; |
| --- | --- |

10.

megteremti a lehetőséget az értékelő és/vagy koordináló szakértők számára történő alapvető logisztikai támogatás biztosításához;

| 11. | meghoz bárminemű egyéb, a mechanizmus keretében szükséges támogató és kiegészítő intézkedést a polgári védelmi pénzügyi eszköz létrehozásáról szóló 2007/162/EK, Euratom határozat 4. cikkében említetteknek megfelelően. |
| --- | --- |

11.

meghoz bárminemű egyéb, a mechanizmus keretében szükséges támogató és kiegészítő intézkedést a polgári védelmi pénzügyi eszköz létrehozásáról szóló 2007/162/EK, Euratom határozat 4. cikkében említetteknek megfelelően.

III.   FEJEZET

Reagálás

6. cikk

(1)   A Közösségen belüli olyan súlyos veszélyhelyzet esetén vagy közvetlenül fenyegető súlyos veszélyhelyzet esetén, amely határon átnyúló hatásokat vált ki, vagy ilyen hatások kiváltására alkalmas, az a tagállam, amelyben a vészhelyzet bekövetkezett, késedelem nélkül értesíti a Bizottságot és azokat a tagállamokat, amelyeket a veszélyhelyzet érinthet.

Az első albekezdés nem alkalmazandó, amennyiben a tájékoztatási kötelezettséget már teljesítették az Európai Közösség vagy az Európai Atomenergia-közösség vonatkozó jogszabályai, vagy a hatályos nemzetközi szerződések értelmében.

(2)   A Közösségen belüli olyan súlyos veszélyhelyzet esetén vagy közvetlenül fenyegető súlyos veszélyhelyzet esetén, amely egy vagy több tagállam részéről segélykéréssel járhat, az a tagállam, amelyben a vészhelyzet bekövetkezett, késedelem nélkül értesíti a Bizottságot abban az esetben, ha várható egy esetleges segélykérés a MIC-en keresztül, azért, hogy a Bizottság szükség szerint tájékoztathassa a többi tagállamot, és illetékes szerveit mozgósíthassa.

(3)   Ezt az értesítést, szükség szerint, a CECIS-en keresztül kell megküldeni.

7. cikk

(1)   Ha a Közösségen belül súlyos veszélyhelyzet áll elő, a tagállam segítséget kérhet a MIC-en keresztül vagy közvetlenül a többi tagállamtól. A megkeresést a lehető legrészletesebben kell megfogalmazni.

(2)   A MIC-en keresztül történő segítségnyújtás kérése esetén a megkeresés kézhezvételét követően a Bizottság, szükség szerint és késedelem nélkül:

| a) | továbbítja a kérést a többi tagállam kapcsolattartási pontjaihoz; |
| --- | --- |

a)

továbbítja a kérést a többi tagállam kapcsolattartási pontjaihoz;

| b) | elősegíti az egységek, a szakértők, modulok és a segítségnyújtásban részt vevő egyéb személyek mozgósítását; |
| --- | --- |

b)

elősegíti az egységek, a szakértők, modulok és a segítségnyújtásban részt vevő egyéb személyek mozgósítását;

| c) | összegyűjti a veszélyhelyzettel kapcsolatos megerősített információkat, és továbbítja azokat a tagállamoknak. |
| --- | --- |

c)

összegyűjti a veszélyhelyzettel kapcsolatos megerősített információkat, és továbbítja azokat a tagállamoknak.

(3)   A tagállam, amelyhez segítségnyújtás iránti megkeresést intéztek, azonnal eldönti, hogy képes-e a szükséges segítség nyújtására, és erről a segélykérő tagállamot az MIC-en keresztül vagy közvetlenül tájékoztatja, megjelölve az általa biztosítható segítség mértékét és feltételeit. Ha egy tagállam közvetlenül tájékoztatja a segélykérő tagállamot, akkor ennek megfelelően az MIC-et is tájékoztatnia kell. A MIC folyamatosan tájékoztatja a tagállamokat.

(4)   A segítségnyújtási beavatkozások irányításáért a segélykérő tagállam a felelős. A segélykérő tagállam hatóságai iránymutatásokat hoznak, és szükség esetén kijelölik a beavatkozási egységekre vagy modulokra bízott feladatok határait. Az ezen feladatok végrehajtásának részletezése a segítséget nyújtó tagállam által kijelölt, ezzel megbízott felelős feladata.

(5)   Ha a segélykérő tagállam felkéri a beavatkozási egységeket, hogy nevében lássák el a beavatkozás irányítását, a tagállamok és a Közösség által küldött egységek törekszenek műveleteik összehangolására.

(6)   Az értékelő és/vagy koordináló egységek bevetésük során előmozdítják a beavatkozási egységek közötti összehangolást és kapcsolatot tartanak a beavatkozást kérő tagállam illetékes hatóságaival.

8. cikk

(1)   A Közösségen kívül bekövetkező súlyos vészhelyzetek esetén, kérésre a 7. cikk is alkalmazható a Közösségen kívül történő polgári védelmi segítségnyújtási beavatkozások vonatkozásában.

Ezek a beavatkozások akár önálló segítségnyújtási beavatkozásként, akár valamely nemzetközi szervezet által irányított beavatkozás részeként is végrehajthatók.

Az e cikkben foglalt koordinációs intézkedések hatályába kizárólag a mechanizmus keretében való segítségnyújtás tartozik.

Az e cikk alapján hozott intézkedések nem érintik az Európai Unióról szóló szerződés V. címe alapján hozott intézkedéseket.

(2)   Amennyiben az (1) bekezdésben említett polgári védelmi segítségnyújtást kérésre rendelkezésre bocsátják a MIC-en keresztül, az Európai Unió Tanácsának elnökségét betöltő tagállam (a továbbiakban: az elnökség), biztosítja a polgári védelmi segítségnyújtási beavatkozások átfogó koordinálás át, ugyanakkor tiszteletben tartja a Bizottságnak a (4) bekezdésben meghatározott operatív koordinációs szerepét.

(3)   A politikai és stratégiai koordináció tekintetében az elnökség elsősorban

| a) | értékeli, hogy helyes-e a mechanizmus mint a válságkezelést megkönnyítő és támogató eszköz esetleges alkalmazása; |
| --- | --- |

a)

értékeli, hogy helyes-e a mechanizmus mint a válságkezelést megkönnyítő és támogató eszköz esetleges alkalmazása;

| b) | politikai szinten kapcsolatot létesít az érintett harmadik országgal – ha ezt szükségesnek ítéli –, és a veszélyhelyzet valamennyi szakaszában kapcsolatot tart ezzel az országgal a segítségnyújtási beavatkozás átfogó politikai és stratégiai keretét illetően. |
| --- | --- |

b)

politikai szinten kapcsolatot létesít az érintett harmadik országgal – ha ezt szükségesnek ítéli –, és a veszélyhelyzet valamennyi szakaszában kapcsolatot tart ezzel az országgal a segítségnyújtási beavatkozás átfogó politikai és stratégiai keretét illetően.

Az elnökség adott esetben megkérhet egy másik tagállamot a politikai és stratégiai koordinálás részben vagy egészben történő elvégzésére, vagy felkérheti a Bizottságot e koordinálás támogatására.

(4)   Az operatív koordinálást a Bizottság az elnökséggel szoros együttműködésben végzi a (3) bekezdésben említett politikai és stratégiai koordinálás keretei között. Az operatív koordinálás szükség szerint a következő tevékenységeket foglalja magában:

| a) | folyamatos párbeszéd folytatása a tagállamok kapcsolattartó pontjaival annak érdekében, hogy a mechanizmus révén hatékony és koherens európai polgári védelmi hozzájárulást nyújtsanak a segítségnyújtásra irányuló erőfeszítések összességéhez, különösen az alábbiak révén:






  i. | a tagállamok haladéktalan tájékoztatása a segítségnyújtás iránti összes megkeresésről; |
| --- | --- | --- |

a)

folyamatos párbeszéd folytatása a tagállamok kapcsolattartó pontjaival annak érdekében, hogy a mechanizmus révén hatékony és koherens európai polgári védelmi hozzájárulást nyújtsanak a segítségnyújtásra irányuló erőfeszítések összességéhez, különösen az alábbiak révén:

i.

a tagállamok haladéktalan tájékoztatása a segítségnyújtás iránti összes megkeresésről;

| ii. | helyszíni értékelő és/vagy koordináló egységek küldése a helyzet és a szükségletek felmérésére és/vagy a mechanizmus keretében nyújtott segítség gyakorlati koordinálásának megkönnyítésére a helyszínen; |
| --- | --- |

ii.

helyszíni értékelő és/vagy koordináló egységek küldése a helyzet és a szükségletek felmérésére és/vagy a mechanizmus keretében nyújtott segítség gyakorlati koordinálásának megkönnyítésére a helyszínen;

| iii. | a szükségletek értékelése az értékelő és/vagy koordináló egységekkel és más szereplőkkel – beleértve az EU más szolgálatait – együttműködésben; |
| --- | --- |

iii.

a szükségletek értékelése az értékelő és/vagy koordináló egységekkel és más szereplőkkel – beleértve az EU más szolgálatait – együttműködésben;

| iv. | az adott értékelések és elemzések megosztása valamennyi érintett szereplővel; |
| --- | --- |

iv.

az adott értékelések és elemzések megosztása valamennyi érintett szereplővel;

| v. | a tagállamok és más források által nyújtott segítség áttekintése; |
| --- | --- |

v.

a tagállamok és más források által nyújtott segítség áttekintése;

| vi. | tanácsadás arra vonatkozóan, hogy milyen jellegű segítségnyújtás szükséges ahhoz, hogy garantálják a polgári védelmi segítségnyújtás összhangját a felmért szükségletekkel; |
| --- | --- |

vi.

tanácsadás arra vonatkozóan, hogy milyen jellegű segítségnyújtás szükséges ahhoz, hogy garantálják a polgári védelmi segítségnyújtás összhangját a felmért szükségletekkel;

| vii. | segítség abban, hogy megoldják a segítségnyújtás megvalósításának gyakorlati nehézségeit az olyan területeken, mint a tranzit és a vám; |
| --- | --- |

vii.

segítség abban, hogy megoldják a segítségnyújtás megvalósításának gyakorlati nehézségeit az olyan területeken, mint a tranzit és a vám;

| b) | kapcsolattartás az érintett harmadik országgal az olyan technikai részleteket illetően, mint például a segítségnyújtás iránti pontos igények, az ajánlatok elfogadása, valamint a segítség helyi fogadásának és elosztásának gyakorlati módozatai; |
| --- | --- |

b)

kapcsolattartás az érintett harmadik országgal az olyan technikai részleteket illetően, mint például a segítségnyújtás iránti pontos igények, az ajánlatok elfogadása, valamint a segítség helyi fogadásának és elosztásának gyakorlati módozatai;

| c) | kapcsolattartás vagy együttműködés az Egyesült Nemzetek Humanitárius Ügyekért felelős Koordinációs Hivatalával (UNOCHA), ha jelen van, valamint a segítségnyújtásra irányuló erőfeszítések összességéhez hozzájáruló más szereplőkkel a szinergiák maximalizálása, a komplementaritásra törekvés, valamint az átfedések és lefedetlen területek elkerülése céljából; |
| --- | --- |

c)

kapcsolattartás vagy együttműködés az Egyesült Nemzetek Humanitárius Ügyekért felelős Koordinációs Hivatalával (UNOCHA), ha jelen van, valamint a segítségnyújtásra irányuló erőfeszítések összességéhez hozzájáruló más szereplőkkel a szinergiák maximalizálása, a komplementaritásra törekvés, valamint az átfedések és lefedetlen területek elkerülése céljából;

| d) | kapcsolattartás valamennyi érintett szereplővel, különösen a mechanizmus keretében folytatott segítségnyújtási beavatkozás záró szakaszában, a zökkenőmentes átadás megkönnyítése céljából. |
| --- | --- |

d)

kapcsolattartás valamennyi érintett szereplővel, különösen a mechanizmus keretében folytatott segítségnyújtási beavatkozás záró szakaszában, a zökkenőmentes átadás megkönnyítése céljából.

(5)   A Bizottság szükség szerint eseti alapon további operatív feladatokat vállalhat az elnökség beleegyezésével.

(6)   A Bizottság az elnökséggel szorosan együttműködve kijelöli a (4) bekezdés a) pontjának ii. alpontjában említett értékelő és/vagy koordináló egységeket. Az egységet a tagállamok által eseti alapon rendelkezésre bocsátott szakértők és egységvezető alkotják. A Bizottság képesítésük és szakmai tapasztalatuk alapján választja ki a szakértőket és az egység vezetőjét, beleértve a mechanizmussal kapcsolatosan elvégzett képzés szintjét, a mechanizmus keretében folytatott korábbi missziók során szerzett tapasztalatokat és más nemzetközi segítségnyújtási munkát. A választás más kritériumokon is alapul, beleértve a nyelvismeretet, annak érdekében, hogy az egység egészében véve rendelkezzen az adott helyzethez szükséges képességekkel.

A MIC szoros kapcsolatot tart fenn az értékelő és/vagy koordináló egységekkel, és támogatással és iránymutatással szolgál számukra.

(7)   Az elnökség és a Bizottság szorosan együttműködik egymással, és folyamatos párbeszédet folytat a veszélyhelyzet valamennyi szakaszában a beavatkozásról.

Az operatív koordinálást teljes mértékben integrálni kell – ha jelen van – az ENSZ OCHA által végzett átfogó koordinálás kereteivel, és tiszteletben kell tartani annak vezető szerepét.

A mechanizmus révén végzett koordinálás nem érinti a részt vevő tagállamok és az érintett ország kétoldalú kapcsolatait, sem pedig a tagállamok és az ENSZ közötti együttműködést. E kétoldalú kapcsolatok arra is felhasználhatók, hogy hozzájáruljanak a mechanizmus keretében végzett koordinációhoz.

Törekedni kell az Unió vagy a Közösség más eszközeivel való szinergiákra és komplementaritásra. A Bizottságnak különösen a mechanizmus keretében végzett tevékenységek, valamint az 1257/96/EK rendelet által finanszírozott tevékenységek komplementaritásáról és koherenciájáról kell gondoskodnia.

A Közösségen kívüli súlyos vészhelyzet esetén a polgári védelem támogatásához rendelkezésre álló katonai eszközök és képességek esetleges felhasználásának összhangban kell állnia az Egyesült Nemzetek vonatkozó iránymutatásainak elveivel.

(8)   Az elnökség és a Bizottság e cikkben említett koordinációs szerepe nem érinti a tagállamok hatáskörét és felelősségét saját egységeik, moduljaik és más támogatásuk tekintetében, beleértve a katonai eszközöket és képességeket. Az elnökség és a Bizottság általi koordinálás különösen nem jogosít fel arra, hogy utasítást adjanak a tagállamok olyan egységeinek, moduljainak vagy más résztvevőinek, amelyeket önkéntes alapon telepítenek a parancsnoksági szintű és helyszíni koordinációnak megfelelően.

(9)   Az (1)–(8) bekezdésekben említett koordináció lehetővé tételéhez, valamint a segítségnyújtási erőfeszítések összességéhez való teljes hozzájárulás céljából

| a) | az (1) bekezdésben említett polgári védelmi segítségnyújtást kérésre az MIC-en keresztül rendelkezésre bocsátó valamennyi tagállam teljes körűen tájékoztatja tevékenységeiről a MIC-et; és |
| --- | --- |

a)

az (1) bekezdésben említett polgári védelmi segítségnyújtást kérésre az MIC-en keresztül rendelkezésre bocsátó valamennyi tagállam teljes körűen tájékoztatja tevékenységeiről a MIC-et; és

| b) | a mechanizmus keretében folytatott beavatkozásban részt vevő tagállamok helyszíni egységei és moduljai szoros kapcsolatot tartanak fenn a MIC helyszínen lévő koordináló és/vagy értékelő egységeivel. |
| --- | --- |

b)

a mechanizmus keretében folytatott beavatkozásban részt vevő tagállamok helyszíni egységei és moduljai szoros kapcsolatot tartanak fenn a MIC helyszínen lévő koordináló és/vagy értékelő egységeivel.

9. cikk

A Bizottság a 2. cikk 8. és 9. pontjaiban felsorolt intézkedések meghozatala révén támogathatja és egészítheti ki a tagállamok által a mechanizmus keretében biztosított polgári védelmi segítségnyújtást.

IV.   FEJEZET

Záró rendelkezések

10. cikk

A mechanizmusban való részvétel nyitva áll a tagjelölt országok számára.

Egyéb harmadik országok, valamint nemzetközi és regionális szervezetek is részt vehetnek a mechanizmus keretében végzett tevékenységekben, amennyiben az ezen harmadik országok vagy szervezetek és a Közösség közötti megállapodások azt lehetővé teszik.

11. cikk

E határozat alkalmazása céljából a tagállamok kijelölik az illetékes hatóságokat, és erről tájékoztatják a Bizottságot.

12. cikk

A Bizottság a 13. cikk (2) bekezdésében említett eljárások szerint végrehajtási szabályokat állapít meg, különösen az alábbi területeken:

| 1. | a 4. cikk szerinti segítségnyújtási beavatkozáshoz rendelkezésre álló erőforrások; |
| --- | --- |

1.

a 4. cikk szerinti segítségnyújtási beavatkozáshoz rendelkezésre álló erőforrások;

| 2. | a 2. cikk 5. pontjában előírt MIC; |
| --- | --- |

2.

a 2. cikk 5. pontjában előírt MIC;

| 3. | a 2. cikk 6. pontjában előírt CECIS; |
| --- | --- |

3.

a 2. cikk 6. pontjában előírt CECIS;

| 4. | a 2. cikk 4. pontjában előírt értékelő és vagy koordináló egységek, beleértve a szakértők kiválasztásában irányadó követelményeket is; |
| --- | --- |

4.

a 2. cikk 4. pontjában előírt értékelő és vagy koordináló egységek, beleértve a szakértők kiválasztásában irányadó követelményeket is;

| 5. | a 2. cikk 2. pontjában előírt képzési program; |
| --- | --- |

5.

a 2. cikk 2. pontjában előírt képzési program;

| 6. | a 4. cikk 3. bekezdésében előírt modulok; |
| --- | --- |

6.

a 4. cikk 3. bekezdésében előírt modulok;

| 7. | a 2. cikk 7. pontjában előírt érzékelő és korai figyelmeztető rendszerek, |
| --- | --- |

7.

a 2. cikk 7. pontjában előírt érzékelő és korai figyelmeztető rendszerek,

| 8. | 5. cikk 6. pontjában előírt egészségügyi erőforrásokkal kapcsolatos információ; |
| --- | --- |

8.

5. cikk 6. pontjában előírt egészségügyi erőforrásokkal kapcsolatos információ;

| 9. | a 7. cikkben előírt Közösségen belüli beavatkozások, valamint a 8. cikkben előírt Közösségen kívüli beavatkozások. |
| --- | --- |

9.

a 7. cikkben előírt Közösségen belüli beavatkozások, valamint a 8. cikkben előírt Közösségen kívüli beavatkozások.

13. cikk

(1)   A Bizottságot a 2007/162/EK, Euratom határozat 13. cikke alapján létrehozott bizottság segíti.

(2)   Ha e bekezdésre hivatkoznak, az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkét kell alkalmazni.

Az 1999/468/EK határozat 5. cikkének (6) bekezdésében előírt időszak három hónap.

14. cikk

A Bizottság, az értesítéstől számított minden harmadik évben értékeli e határozat alkalmazását, és az értékelés eredményeit továbbítja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

Az eredményekhez adott esetben csatolni kell az e határozat módosításaira irányuló javaslatokat.

15. cikk

A 2001/792/EK, Euratom határozatot hatályon kívül kell helyezni.

A hatályon kívül helyezett határozatra történő hivatkozásokat e határozatra történő hivatkozásoknak kell tekinteni, és a II. mellékletben szereplő megfelelési táblázattal összhangban kell értelmezni.

16. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2007. november 8-án.

a Tanács részéről

az elnök

R. PEREIRA

---

(1)  A 2006. október 24-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

1

(2)  HL C 195., 2006.8.18., 40. o.

2

(3)  HL L 297., 2001.11.15., 7. o.

3

(4)  HL C 198., 1991.7.27., 1. o.

4

(5)  HL L 326., 1998.12.3., 1. o.

5

(6)  HL L 163., 1996.7.2., 1. o. A legutóbb az 1882/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított rendelet.

6

(7)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o. A 2006/512/EK határozattal (HL L 200., 2006.7.22., 11. o.) módosított határozat.

7

(8)  HL L 71., 2007.3.10., 9. o.

8

---

MELLÉKLET

Megfelelési táblázat

| 2001/792/EK, Euratom tanácsi határozat | Ez a határozat. |
| --- | --- |
| 1. cikk (1) bekezdés | 1. cikk (1) bekezdés |
| 1. cikk (2) bekezdés első és második albekezdések | 1. cikk (2) bekezdés első és második albekezdések |
| 1. cikk (2) bekezdés harmadik albekezdés | (4) preambulumbekezdés második mondat |
| 1. cikk (3) bekezdés bevezető mondat | 2. cikk bevezető mondat |
| 1. cikk (3) bekezdés első francia bekezdés | 2. cikk 1. pont |
| 1. cikk (3) bekezdés második francia bekezdés | 2. cikk 2. pont |
| 1. cikk (3) bekezdés harmadik francia bekezdés | 2. cikk 3. pont |
| 1. cikk (3) bekezdés negyedik francia bekezdés | 2. cikk 4. pont |
| 1. cikk (3) bekezdés ötödik francia bekezdés | 2. cikk 5. pont |
| 1. cikk (3) bekezdés hatodik francia bekezdés | 2. cikk 6. pont |
| — | 2. cikk 7. pont |
| — | 2. cikk 8. pont |
| — | 2. cikk 9. pont |
| — | 2. cikk 10. pont |
| 1. cikk (3) bekezdés hetedik francia bekezdés | 2. cikk 11. pont |
| — | 3. cikk |
| 2. cikk (1) bekezdés | 6. cikk (1) és (2) bekezdés |
| 2. cikk (2) bekezdés | 6. cikk (3) bekezdés |
| 3. cikk bevezető mondat | — |
| 3. cikk a) pont | 4. cikk (1) bekezdés |
| 3. cikk b) pont | 4. cikk (2) bekezdés |
| — | 4. cikk (3) bekezdés |
| 3. cikk c) pont | 4. cikk (6) bekezdés |
| 3. cikk d) pont | 4. cikk (4) bekezdés |
| — | 4. cikk (5) bekezdés |
| — | 4. cikk (7) bekezdés |
| 3. cikk e) pont | 4. cikk (8) bekezdés és 11. cikk |
| 4. cikk, bevezető mondat | 5. cikk bevezető mondat |
| 4. cikk a) pont | 5 cikk 1. pont |
| 4. cikk b) pont | 5. cikk 2. pont |
| — | 5. cikk 3. pont |
| 4. cikk c) pont | 5. cikk 4. pont |
| 4. cikk d) pont | 5. cikk 5. pont |
| 4. cikk e) pont | 5. cikk 6. pont |
| 4. cikk f) pont | 5. cikk 7. pont |
| 4. cikk g) pont | 5. cikk 8. pont |
| 4. cikk h) pont | 5. cikk 9. pont |
| — | 5. cikk 10. pont |
| — | 5. cikk 11. pont |
| 5. cikk (1) bekezdés | 7. cikk (1) és (2) bekezdés |
| 5. cikk (2) bekezdés | 7. cikk (3) bekezdés |
| 5. cikk (3) bekezdés | 7. cikk (4) bekezdés |
| 5. cikk (4) bekezdés | 7. cikk (5) bekezdés |
| 5. cikk (5) bekezdés | 7. cikk (6) bekezdés |
| 6. cikk első albekezdés | 8. cikk (1) bekezdés |
| 6. cikk második bekezdés | 8. cikk (2)–(9) bekezdések |
| — | 9. cikk |
| 7. cikk | 10. cikk első albekezdés |
| — | 10. cikk második albekezdés |
| 8. cikk (1) bekezdés | — |
| 8. cikk (2) bekezdés bevezető mondat | 12. cikk bevezető mondat |
| 8. cikk (2) bekezdés a) pont | 12. cikk 1. pont |
| 8. cikk (2) bekezdés b) pont | 12. cikk 2. pont |
| 8. cikk (2) bekezdés c) pont | 12. cikk 3. pont |
| 8. cikk (2) bekezdés d) pont | 12. cikk 4. pont |
| 8. cikk (2) bekezdés e) pont | 12. cikk 5. pont |
| — | 12. cikk 6. pont |
| — | 12. cikk 7. pont |
| 8. cikk (2) bekezdés f) pont | 12. cikk 8. pont |
| 8. cikk (2) bekezdés g) pont | 12. cikk 9. pont |
| 9. cikk (1) bekezdés | 13. cikk (1) bekezdés |
| 9. cikk (2) bekezdés | — |
| 9. cikk (3) bekezdés | 13. cikk (2) bekezdés |
| 9. cikk (4) bekezdés | |
| 10. cikk | 14. cikk |
| — | 15. cikk |
| 11. cikk | — |
| 12. cikk | 16. cikk |

2001/792/EK, Euratom tanácsi határozat

Ez a határozat.

1. cikk (1) bekezdés

1. cikk (1) bekezdés

1. cikk (2) bekezdés első és második albekezdések

1. cikk (2) bekezdés első és második albekezdések

1. cikk (2) bekezdés harmadik albekezdés

(4) preambulumbekezdés második mondat

1. cikk (3) bekezdés bevezető mondat

2. cikk bevezető mondat

1. cikk (3) bekezdés első francia bekezdés

2. cikk 1. pont

1. cikk (3) bekezdés második francia bekezdés

2. cikk 2. pont

1. cikk (3) bekezdés harmadik francia bekezdés

2. cikk 3. pont

1. cikk (3) bekezdés negyedik francia bekezdés

2. cikk 4. pont

1. cikk (3) bekezdés ötödik francia bekezdés

2. cikk 5. pont

1. cikk (3) bekezdés hatodik francia bekezdés

2. cikk 6. pont

—

2. cikk 7. pont

—

2. cikk 8. pont

—

2. cikk 9. pont

—

2. cikk 10. pont

1. cikk (3) bekezdés hetedik francia bekezdés

2. cikk 11. pont

—

3. cikk

2. cikk (1) bekezdés

6. cikk (1) és (2) bekezdés

2. cikk (2) bekezdés

6. cikk (3) bekezdés

3. cikk bevezető mondat

—

3. cikk a) pont

4. cikk (1) bekezdés

3. cikk b) pont

4. cikk (2) bekezdés

—

4. cikk (3) bekezdés

3. cikk c) pont

4. cikk (6) bekezdés

3. cikk d) pont

4. cikk (4) bekezdés

—

4. cikk (5) bekezdés

—

4. cikk (7) bekezdés

3. cikk e) pont

4. cikk (8) bekezdés és 11. cikk

4. cikk, bevezető mondat

5. cikk bevezető mondat

4. cikk a) pont

5 cikk 1. pont

4. cikk b) pont

5. cikk 2. pont

—

5. cikk 3. pont

4. cikk c) pont

5. cikk 4. pont

4. cikk d) pont

5. cikk 5. pont

4. cikk e) pont

5. cikk 6. pont

4. cikk f) pont

5. cikk 7. pont

4. cikk g) pont

5. cikk 8. pont

4. cikk h) pont

5. cikk 9. pont

—

5. cikk 10. pont

—

5. cikk 11. pont

5. cikk (1) bekezdés

7. cikk (1) és (2) bekezdés

5. cikk (2) bekezdés

7. cikk (3) bekezdés

5. cikk (3) bekezdés

7. cikk (4) bekezdés

5. cikk (4) bekezdés

7. cikk (5) bekezdés

5. cikk (5) bekezdés

7. cikk (6) bekezdés

6. cikk első albekezdés

8. cikk (1) bekezdés

6. cikk második bekezdés

8. cikk (2)–(9) bekezdések

—

9. cikk

7. cikk

10. cikk első albekezdés

—

10. cikk második albekezdés

8. cikk (1) bekezdés

—

8. cikk (2) bekezdés bevezető mondat

12. cikk bevezető mondat

8. cikk (2) bekezdés a) pont

12. cikk 1. pont

8. cikk (2) bekezdés b) pont

12. cikk 2. pont

8. cikk (2) bekezdés c) pont

12. cikk 3. pont

8. cikk (2) bekezdés d) pont

12. cikk 4. pont

8. cikk (2) bekezdés e) pont

12. cikk 5. pont

—

12. cikk 6. pont

—

12. cikk 7. pont

8. cikk (2) bekezdés f) pont

12. cikk 8. pont

8. cikk (2) bekezdés g) pont

12. cikk 9. pont

9. cikk (1) bekezdés

13. cikk (1) bekezdés

9. cikk (2) bekezdés

—

9. cikk (3) bekezdés

13. cikk (2) bekezdés

9. cikk (4) bekezdés

10. cikk

14. cikk

—

15. cikk

11. cikk

—

12. cikk

16. cikk

---

| 1.12.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 314/20 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 314/20

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2007. november 26.)

a harmadik országokban a vetőmagtermesztés során végrehajtott szántóföldi ellenőrzések és a harmadik országokban termesztett vetőmagok egyenértékűségéről szóló 2003/17/EK határozat módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2007/780/EK)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a takarmánynövény-vetőmagok forgalmazásáról szóló, 1966. június 14-i 66/401/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 16. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel a gabonavetőmagok forgalmazásáról szóló, 1966. június 14-i 66/402/EGK tanácsi irányelvre (2) és különösen annak 16. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel a cukorrépa-vetőmag forgalmazásáról szóló, 2002. június 13-i 2002/54/EK tanácsi irányelvre (3) és különösen annak 23. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az olaj- és rostnövények vetőmagjának forgalmazásáról szóló, 2002. június 13-i 2002/57/EK tanácsi irányelvre (4) és különösen annak 20. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | A 2003/17/EK tanácsi határozat (5) előírja, hogy korlátozott ideig a bizonyos harmadik országokban meghatározott fajok vetőmagtermesztése során végrehajtott szántóföldi ellenőrzések a közösségi jogszabályoknak megfelelően végrehajtott szántóföldi ellenőrzésekkel egyenértékűek, valamint hogy az ezekben az országokban termesztett bizonyos fajokhoz tartozó vetőmagok egyenértékűek a közösségi jogszabályoknak megfelelően termesztett vetőmagokkal. |
| --- | --- |

(1)

A 2003/17/EK tanácsi határozat (5) előírja, hogy korlátozott ideig a bizonyos harmadik országokban meghatározott fajok vetőmagtermesztése során végrehajtott szántóföldi ellenőrzések a közösségi jogszabályoknak megfelelően végrehajtott szántóföldi ellenőrzésekkel egyenértékűek, valamint hogy az ezekben az országokban termesztett bizonyos fajokhoz tartozó vetőmagok egyenértékűek a közösségi jogszabályoknak megfelelően termesztett vetőmagokkal.

| (2) | Úgy tűnik, hogy a szántóföldi ellenőrzések továbbra is ugyanazokat a garanciákat nyújtják, mint a tagállamok által végrehajtott ellenőrzések. Ezért ezeket a szántóföldi ellenőrzéseket továbbra is egyenértékűnek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(2)

Úgy tűnik, hogy a szántóföldi ellenőrzések továbbra is ugyanazokat a garanciákat nyújtják, mint a tagállamok által végrehajtott ellenőrzések. Ezért ezeket a szántóföldi ellenőrzéseket továbbra is egyenértékűnek kell tekinteni.

| (3) | Mivel a 2003/17/EK határozat 2007. december 31-én hatályát veszti, az e határozat értelmében elismert egyenértékűség időtartamát ki kell terjeszteni. Indokoltnak tűnik ezt az időtartamot 5 évre korlátozni. |
| --- | --- |

(3)

Mivel a 2003/17/EK határozat 2007. december 31-én hatályát veszti, az e határozat értelmében elismert egyenértékűség időtartamát ki kell terjeszteni. Indokoltnak tűnik ezt az időtartamot 5 évre korlátozni.

| (4) | A 2003/17/EK határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(4)

A 2003/17/EK határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2003/17/EK határozat 6. cikkében a „2007. december 31.” szövegrész helyébe „2012. december 31.” lép.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2007. november 26-án.

a Tanács részéről

az elnök

J. SILVA

---

(1)  HL 125., 1966.7.11., 2298/66. o. A legutóbb a 2004/117/EK irányelvvel (HL L 14., 2005.1.18., 18. o.) módosított irányelv.

1

(2)  HL 125., 1966.7.11., 2309/66. o. A legutóbb a 2006/55/EK bizottsági irányelvvel (HL L 159., 2006.6.13., 13. o.) módosított irányelv.

2

(3)  HL L 193., 2002.7.20., 12. o. A legutóbb a 2004/117/EK irányelvvel módosított irányelv.

3

(4)  HL L 193., 2002.7.20., 74. o. A legutóbb a 2004/117/EK irányelvvel módosított irányelv.

4

(5)  HL L 8., 2003.1.14., 10. o. A legutóbb az 1791/2006/EK rendelettel (HL L 363., 2006.12.20., 1. o.) módosított határozat.

5

---

Bizottság

| 1.12.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 314/21 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 314/21

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2007. augusztus 21.)

összefonódásnak a közös piaccal és az EGT-megállapodás működésével összeférhetőnek nyilvánításáról

(Ügyszám: COMP/M.4523 – Travelport/Worldspan)

(az értesítés a C(2007) 3938. számú dokumentummal történt)

(Csak az angol nyelvű szöveg hiteles.)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2007/781/EK)

A Bizottság 2007. augusztus 21-én a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló, 2004. január 20-i 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) – és különösen annak 8. cikke (1) bekezdése értelmében – összefonódási ügyben hozott határozatot. A határozat teljes szövegének nem bizalmas változata az ügy hiteles nyelvén és a Bizottság munkanyelvein megtalálható a Versenypolitikai Főigazgatóság honlapján, az alábbi címen: http://ec.europa.eu/comm/competition/index_en.html

I.   ÖSSZEFOGLALÁS

| (1) | A Blackstone csoport (a továbbiakban: Blackstone, USA) leányvállalata, a Travelport LLC működteti a Galileo nevű globális értékesítési rendszert („global distribution system”, a továbbiakban: GDS) és a Gulliver’s Travel Associates nevű vállalkozást. A Travelport ezenfelül számos online utazási irodát és internetes honlapot is működtet, köztük a következőket: ebookers, Orbitz, Cheaptickets, Octopus Travel, HotelClub and RatesToGo. |
| --- | --- |

(1)

A Blackstone csoport (a továbbiakban: Blackstone, USA) leányvállalata, a Travelport LLC működteti a Galileo nevű globális értékesítési rendszert („global distribution system”, a továbbiakban: GDS) és a Gulliver’s Travel Associates nevű vállalkozást. A Travelport ezenfelül számos online utazási irodát és internetes honlapot is működtet, köztük a következőket: ebookers, Orbitz, Cheaptickets, Octopus Travel, HotelClub and RatesToGo.

| (2) | A Worldspan Technologies Inc. (a továbbiakban: Worldspan) utazásértékesítési szolgáltatásokat nyújt a Worldspan GDS-en keresztül. A társaság elsősorban GDS-szolgáltatásokat nyújt online – és mostanában emellett hagyományos – utazási irodáknak, főként a szabadidő-ágazatban. A Worldspan továbbá informatikai szolgáltatásokat (pl. belső foglalási rendszereket és járatüzemeltetési technológiai szolgáltatásokat) is nyújt légitársaságoknak. |
| --- | --- |

(2)

A Worldspan Technologies Inc. (a továbbiakban: Worldspan) utazásértékesítési szolgáltatásokat nyújt a Worldspan GDS-en keresztül. A társaság elsősorban GDS-szolgáltatásokat nyújt online – és mostanában emellett hagyományos – utazási irodáknak, főként a szabadidő-ágazatban. A Worldspan továbbá informatikai szolgáltatásokat (pl. belső foglalási rendszereket és járatüzemeltetési technológiai szolgáltatásokat) is nyújt légitársaságoknak.

| (3) | A 139/2004/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: összefonódás-ellenőrzési rendelet) 4. cikkének (5) bekezdése szerinti bejelentésen alapuló művelettel a Travelport az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében részesedés vásárlása útján teljes irányítást szerez a Worldspan felett. |
| --- | --- |

(3)

A 139/2004/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: összefonódás-ellenőrzési rendelet) 4. cikkének (5) bekezdése szerinti bejelentésen alapuló művelettel a Travelport az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében részesedés vásárlása útján teljes irányítást szerez a Worldspan felett.

| (4) | A Bizottság piaci vizsgálata kimutatta, hogy a javasolt összefonódás nem kelt versennyel kapcsolatos aggályokat, tehát az összefonódás következtében a közös piacon vagy annak egy jelentős részén nem korlátozódna jelentősen a hatékony verseny. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság piaci vizsgálata kimutatta, hogy a javasolt összefonódás nem kelt versennyel kapcsolatos aggályokat, tehát az összefonódás következtében a közös piacon vagy annak egy jelentős részén nem korlátozódna jelentősen a hatékony verseny.

II.   INDOKOLÁS

II.1.   Az érintett termékpiac és a lehetséges alternatív piacmeghatározások

| (5) | A korábbi ügyekben a Bizottság a GDS fogalmát a következőképpen határozta meg: utazási irodák számára biztosított eszköz, amely segítségével utazási szolgáltatást nyújtó vállalkozásokkal – azaz légitársaságokkal, szállodákkal és gépkocsikölcsönző cégekkel – kapcsolatban információkat szerezhetnek és foglalásokat végezhetnek, amely vállalkozások cserében adatokat küldenek a GDS-be az általuk szolgáltatott termékekre vonatkozóan. |
| --- | --- |

(5)

A korábbi ügyekben a Bizottság a GDS fogalmát a következőképpen határozta meg: utazási irodák számára biztosított eszköz, amely segítségével utazási szolgáltatást nyújtó vállalkozásokkal – azaz légitársaságokkal, szállodákkal és gépkocsikölcsönző cégekkel – kapcsolatban információkat szerezhetnek és foglalásokat végezhetnek, amely vállalkozások cserében adatokat küldenek a GDS-be az általuk szolgáltatott termékekre vonatkozóan.

| (6) | Az ügylet által érintett termékpiacot a határozat a GDS-en keresztül nyújtott elektronikus utazásértékesítési szolgáltatások piacaként határozza meg. A piac két részre tagolódik, és e két résznek eltérőek az ügyfelei. A GDS-szolgáltatók közvetítőkként működnek, amelyek lehetővé teszik egyrészről (az értékesítési láncban a GDS-szolgáltatókhoz képest feljebb lévő) utazási szolgáltatást nyújtó vállalkozásoknak, hogy utazási szolgáltatásaikat értékesítsék az utazási irodáknak és a végfelhasználóknak, másrészről pedig az (az értékesítési láncban a GDS-szolgáltatókhoz képest lejjebb lévő) utazási irodáknak, hogy az utazási szolgáltatásaikhoz hozzáférjenek és foglalásokat végezhessenek a végfelhasználók számára. A részletes vizsgálat megerősítette a termékpiac fent ismertetett jellemzőit. |
| --- | --- |

(6)

Az ügylet által érintett termékpiacot a határozat a GDS-en keresztül nyújtott elektronikus utazásértékesítési szolgáltatások piacaként határozza meg. A piac két részre tagolódik, és e két résznek eltérőek az ügyfelei. A GDS-szolgáltatók közvetítőkként működnek, amelyek lehetővé teszik egyrészről (az értékesítési láncban a GDS-szolgáltatókhoz képest feljebb lévő) utazási szolgáltatást nyújtó vállalkozásoknak, hogy utazási szolgáltatásaikat értékesítsék az utazási irodáknak és a végfelhasználóknak, másrészről pedig az (az értékesítési láncban a GDS-szolgáltatókhoz képest lejjebb lévő) utazási irodáknak, hogy az utazási szolgáltatásaikhoz hozzáférjenek és foglalásokat végezhessenek a végfelhasználók számára. A részletes vizsgálat megerősítette a termékpiac fent ismertetett jellemzőit.

| (7) | A Bizottság megvizsgálta a bejelentő fél azon állítását is, miszerint az érintett termékpiacon nemcsak maguk a GDS-szolgáltatók vannak jelen, hanem a GDS-szolgáltatók megkerülésére alkalmas alternatív technológiák is, tehát nem szükséges igénybe venni a GDS-szolgáltatók szolgáltatásait. Ezek az alternatívák a következők: i. metakereső programok, ii. közvetlen hivatkozások (linkek), iii. a GDS-piacra újonnan belépők, valamint iv. a „szolgáltató.com” internetes honlapok. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság megvizsgálta a bejelentő fél azon állítását is, miszerint az érintett termékpiacon nemcsak maguk a GDS-szolgáltatók vannak jelen, hanem a GDS-szolgáltatók megkerülésére alkalmas alternatív technológiák is, tehát nem szükséges igénybe venni a GDS-szolgáltatók szolgáltatásait. Ezek az alternatívák a következők: i. metakereső programok, ii. közvetlen hivatkozások (linkek), iii. a GDS-piacra újonnan belépők, valamint iv. a „szolgáltató.com” internetes honlapok.

| (8) | A határozatban elvetették, hogy az első három alternatívát az érintett termékpiac részének tekintsék, mivel a részletes vizsgálat egyértelműen kimutatta, hogy ezek vagy nem helyettesítik ténylegesen a GDS-szolgáltatásokat, vagy pedig jelenlétük és/vagy hatásuk az EGT-piacon igen korlátozott. A piac mindkét részére kiterjedő, összetett vizsgálatot folytattak annak megállapítása érdekében, hogy a „szolgáltató.com” honlapokon keresztül nyújtott szolgáltatók alkalmasak-e a GDS-szolgáltatások helyettesítésére, azaz ugyanannak a termékpiacnak részét képezik-e. |
| --- | --- |

(8)

A határozatban elvetették, hogy az első három alternatívát az érintett termékpiac részének tekintsék, mivel a részletes vizsgálat egyértelműen kimutatta, hogy ezek vagy nem helyettesítik ténylegesen a GDS-szolgáltatásokat, vagy pedig jelenlétük és/vagy hatásuk az EGT-piacon igen korlátozott. A piac mindkét részére kiterjedő, összetett vizsgálatot folytattak annak megállapítása érdekében, hogy a „szolgáltató.com” honlapokon keresztül nyújtott szolgáltatók alkalmasak-e a GDS-szolgáltatások helyettesítésére, azaz ugyanannak a termékpiacnak részét képezik-e.

| (9) | A piac GDS-szolgáltatók feletti részén a „szolgáltató.com” honlapok lehetővé teszik az utazási szolgáltatást nyújtó vállalkozásoknak, hogy jelentősen csökkentsék az értékesítéssel kapcsolatos átlag- és járulékos költségeiket, mivel végső soron megtakarítják mind a GDS-rendszer által felszámított foglalási költséget, mind pedig a GDS-foglalást végző utazási irodának a foglalásért esetlegesen fizetett közvetítői díjat. |
| --- | --- |

(9)

A piac GDS-szolgáltatók feletti részén a „szolgáltató.com” honlapok lehetővé teszik az utazási szolgáltatást nyújtó vállalkozásoknak, hogy jelentősen csökkentsék az értékesítéssel kapcsolatos átlag- és járulékos költségeiket, mivel végső soron megtakarítják mind a GDS-rendszer által felszámított foglalási költséget, mind pedig a GDS-foglalást végző utazási irodának a foglalásért esetlegesen fizetett közvetítői díjat.

| (10) | A hagyományos légitársaságok ily módon eredményesebben tudják felvenni a versenyt a diszkont légitársaságokkal, amelyek fő értékesítési csatornái a „szolgáltató.com” honlapok. Az utazási szolgáltatást nyújtó vállalkozásokat az is ösztönzi a „szolgáltató.com” honlapok alkalmazására, hogy a végfelhasználók számára megnehezíti az utazási szolgáltatást nyújtó különböző vállalkozások összehasonlítását, ha különálló internetes honlapokat kell megnézniük. Részben ezzel magyarázható a „szolgáltató.com” honlapok utóbbi években tapasztalt növekedése. Az IATA adatai alapján az EGT 20 legnagyobb légitársaságánál 2005-ben az összes foglalás átlagosan 25 %-át tették ki a közvetlen foglalások (ugyanez az arány 2004-ben 20 %, 2003-ban pedig 16 % volt). |
| --- | --- |

(10)

A hagyományos légitársaságok ily módon eredményesebben tudják felvenni a versenyt a diszkont légitársaságokkal, amelyek fő értékesítési csatornái a „szolgáltató.com” honlapok. Az utazási szolgáltatást nyújtó vállalkozásokat az is ösztönzi a „szolgáltató.com” honlapok alkalmazására, hogy a végfelhasználók számára megnehezíti az utazási szolgáltatást nyújtó különböző vállalkozások összehasonlítását, ha különálló internetes honlapokat kell megnézniük. Részben ezzel magyarázható a „szolgáltató.com” honlapok utóbbi években tapasztalt növekedése. Az IATA adatai alapján az EGT 20 legnagyobb légitársaságánál 2005-ben az összes foglalás átlagosan 25 %-át tették ki a közvetlen foglalások (ugyanez az arány 2004-ben 20 %, 2003-ban pedig 16 % volt).

| (11) | A részletes vizsgálat megállapította, hogy az utazási szolgáltatásokat nyújtó különböző vállalkozások – választott üzleti modelljüktől függően – igen eltérő mértékben képesek a foglalásokat a GDS-szolgáltatóktól saját „szolgáltató.com” honlapjaikra átirányítani. Ennek sikere függ végfelhasználói bázisuk méretétől és a felhasználók által követett viselkedésmintáktól is, akik bizonyos mértékig már „rászoktak” az utazási szolgáltatások GDS-en keresztüli értékesítésére. |
| --- | --- |

(11)

A részletes vizsgálat megállapította, hogy az utazási szolgáltatásokat nyújtó különböző vállalkozások – választott üzleti modelljüktől függően – igen eltérő mértékben képesek a foglalásokat a GDS-szolgáltatóktól saját „szolgáltató.com” honlapjaikra átirányítani. Ennek sikere függ végfelhasználói bázisuk méretétől és a felhasználók által követett viselkedésmintáktól is, akik bizonyos mértékig már „rászoktak” az utazási szolgáltatások GDS-en keresztüli értékesítésére.

| (12) | Ami a piac GDS-szolgáltatók alatti részét illeti, az utazási irodák a GDS-en keresztüli foglalásokért jelentős ösztönző kifizetéseket kapnak a GDS-szolgáltatóktól, továbbá esetleg foglalási jutalékot az utazási szolgáltatásokat nyújtó vállalkozásoktól. Ettől a bevételtől az utazási irodák elesnek abban az esetben, ha a „szolgáltató.com” honlapokon keresztül intézik a foglalást. E bevételkiesés ellensúlyozására az utazási irodák kénytelenek lennének a végfelhasználóktól szolgáltatási díjat szedni (ez viszont a végfelhasználókat ösztönözné arra, hogy ne az utazási irodákon keresztül, hanem közvetlenül a „szolgáltató.com” honlapokon végezzék a foglalást, ami tovább csökkentené az utazási irodák bevételeit). A Bizottság ezért határozatában megállapítja, hogy az utazási irodáknak komoly érdeke fűződik ahhoz, hogy ne álljanak át GDS-rendszerekről a „szolgáltató.com” honlapokon keresztül intézett foglalásokra, hanem továbbra is a GDS-rendszereket alkalmazzák. A Bizottság részletes vizsgálata azt is megerősítette, hogy az utazási irodák nehézkesnek találják a „szolgáltató.com” honlapok használatát, amelyek emellett nélkülözik a GDS-szolgáltatók által nyújtott sokszínű választékot és alkalmatlanok az árak összehasonlítására is. |
| --- | --- |

(12)

Ami a piac GDS-szolgáltatók alatti részét illeti, az utazási irodák a GDS-en keresztüli foglalásokért jelentős ösztönző kifizetéseket kapnak a GDS-szolgáltatóktól, továbbá esetleg foglalási jutalékot az utazási szolgáltatásokat nyújtó vállalkozásoktól. Ettől a bevételtől az utazási irodák elesnek abban az esetben, ha a „szolgáltató.com” honlapokon keresztül intézik a foglalást. E bevételkiesés ellensúlyozására az utazási irodák kénytelenek lennének a végfelhasználóktól szolgáltatási díjat szedni (ez viszont a végfelhasználókat ösztönözné arra, hogy ne az utazási irodákon keresztül, hanem közvetlenül a „szolgáltató.com” honlapokon végezzék a foglalást, ami tovább csökkentené az utazási irodák bevételeit). A Bizottság ezért határozatában megállapítja, hogy az utazási irodáknak komoly érdeke fűződik ahhoz, hogy ne álljanak át GDS-rendszerekről a „szolgáltató.com” honlapokon keresztül intézett foglalásokra, hanem továbbra is a GDS-rendszereket alkalmazzák. A Bizottság részletes vizsgálata azt is megerősítette, hogy az utazási irodák nehézkesnek találják a „szolgáltató.com” honlapok használatát, amelyek emellett nélkülözik a GDS-szolgáltatók által nyújtott sokszínű választékot és alkalmatlanok az árak összehasonlítására is.

| (13) | Figyelembe véve, hogy – mivel az utazási szolgáltatást nyújtó vállalkozások jelentős része már rászokott a GDS-szolgáltatókra – a helyettesítés lehetősége a GDS-szolgáltatók feletti szinten csak részleges, a GDS-szolgáltatók alatti szinten pedig igen korlátozott, a Bizottság megállapítja, hogy a „szolgáltató.com” honlapokat nem kellene azon érintett termék piac részének tekinteni, amelyen a GDS-szolgáltatók tevékenységet folytatnak. |
| --- | --- |

(13)

Figyelembe véve, hogy – mivel az utazási szolgáltatást nyújtó vállalkozások jelentős része már rászokott a GDS-szolgáltatókra – a helyettesítés lehetősége a GDS-szolgáltatók feletti szinten csak részleges, a GDS-szolgáltatók alatti szinten pedig igen korlátozott, a Bizottság megállapítja, hogy a „szolgáltató.com” honlapokat nem kellene azon érintett termék piac részének tekinteni, amelyen a GDS-szolgáltatók tevékenységet folytatnak.

| (14) | A határozat elismeri azonban, hogy a „szolgáltató.com” honlapok gyors térhódítása hatással van a GDS-szolgáltatók piaci versenyfeltételeire, és korlátok közé szorítja az összefonódott cégek piaci magatartását. |
| --- | --- |

(14)

A határozat elismeri azonban, hogy a „szolgáltató.com” honlapok gyors térhódítása hatással van a GDS-szolgáltatók piaci versenyfeltételeire, és korlátok közé szorítja az összefonódott cégek piaci magatartását.

II.2.   Az érintett földrajzi piacok

| (15) | A határozat a piac GDS szolgáltatók feletti szintjét illetően úgy határozza meg a földrajzi piacot, mint amely az egész EGT-re kiterjed. Az utazási szolgáltatást nyújtó vállalkozások és a GDS-szolgáltatók közötti globális megállapodások általában külön-külön árazási rendszert állapítanak meg az EGT, az USA és a világ egyéb részei vonatkozásában. Az utazási szolgáltatást nyújtó vállalkozások által a GDS-eken keresztül intézett foglalásokért fizetett foglalási díjak jelentős mértékben magasabbak az EGT területén, mint az Egyesült Államokban. Ráadásul az EGT-piacot az európai uniós magatartási kódex szabályozza, míg az amerikai piacon 2006-ban deregulációt hajtottak végre. Végezetül pedig az egyes régiók és országok függvényében jelentős mértékben eltérő a GDS-szolgáltatók piaci részesedése. A Bizottság ezért határozatában megállapítja, hogy az EGT területén, illetve az Egyesült Államokban jelentős mértékben különböznek a verseny feltételei. |
| --- | --- |

(15)

A határozat a piac GDS szolgáltatók feletti szintjét illetően úgy határozza meg a földrajzi piacot, mint amely az egész EGT-re kiterjed. Az utazási szolgáltatást nyújtó vállalkozások és a GDS-szolgáltatók közötti globális megállapodások általában külön-külön árazási rendszert állapítanak meg az EGT, az USA és a világ egyéb részei vonatkozásában. Az utazási szolgáltatást nyújtó vállalkozások által a GDS-eken keresztül intézett foglalásokért fizetett foglalási díjak jelentős mértékben magasabbak az EGT területén, mint az Egyesült Államokban. Ráadásul az EGT-piacot az európai uniós magatartási kódex szabályozza, míg az amerikai piacon 2006-ban deregulációt hajtottak végre. Végezetül pedig az egyes régiók és országok függvényében jelentős mértékben eltérő a GDS-szolgáltatók piaci részesedése. A Bizottság ezért határozatában megállapítja, hogy az EGT területén, illetve az Egyesült Államokban jelentős mértékben különböznek a verseny feltételei.

| (16) | A GDS-szolgáltatók alatti szintet illetően a határozat a piacot nemzeti kiterjedésűnek határozza meg, mivel a GDS-szolgáltatók piaci részesedése a különböző tagállamokban jelentős mértékben eltér. Ez a megállapítás összhangban van a korábbi bizottsági határozatokkal, és a piacvizsgálat is megerősítette. A csekély számú utazási iroda kivételével, amelyek tevékenysége egész Európára (vagy az egész világra) kiterjed, szinte valamennyi utazási iroda – köztük gyakran az online utazási irodák – továbbra is csupán egy-egy országban folytat tevékenységet. A GDS használatáért az utazási irodák által fizetett előfizetői díjak és a nekik juttatott ösztönző kifizetések szintén változóak az EGT különböző országai tekintetében. Az Amadeus és a Galileo ráadásul az EGT szinte valamennyi tagállamában nemzeti értékesítési és szolgáltató pontokat hozott létre, hogy az egyes nemzeti piacokat jobban ki tudja szolgálni. |
| --- | --- |

(16)

A GDS-szolgáltatók alatti szintet illetően a határozat a piacot nemzeti kiterjedésűnek határozza meg, mivel a GDS-szolgáltatók piaci részesedése a különböző tagállamokban jelentős mértékben eltér. Ez a megállapítás összhangban van a korábbi bizottsági határozatokkal, és a piacvizsgálat is megerősítette. A csekély számú utazási iroda kivételével, amelyek tevékenysége egész Európára (vagy az egész világra) kiterjed, szinte valamennyi utazási iroda – köztük gyakran az online utazási irodák – továbbra is csupán egy-egy országban folytat tevékenységet. A GDS használatáért az utazási irodák által fizetett előfizetői díjak és a nekik juttatott ösztönző kifizetések szintén változóak az EGT különböző országai tekintetében. Az Amadeus és a Galileo ráadásul az EGT szinte valamennyi tagállamában nemzeti értékesítési és szolgáltató pontokat hozott létre, hogy az egyes nemzeti piacokat jobban ki tudja szolgálni.

II.3.   A verseny sérülésével kapcsolatos különböző feltételezések értékelése

II.3.1.   A verseny sérülésével kapcsolatos feltételezések

| (17) | A Bizottság 2007. május 3-i határozatában megállapította: komoly kétségek merülnek fel azzal kapcsolatban, hogy a bejelentett összefonódás összeegyeztethető-e a közös piaccal és az EGT-megállapodás érvényesülésével. A Bizottság ennek megfelelően az összefonódás-ellenőrzési rendelet 6. cikke (1) bekezdésének c) pontja értelmében megindította az eljárást. |
| --- | --- |

(17)

A Bizottság 2007. május 3-i határozatában megállapította: komoly kétségek merülnek fel azzal kapcsolatban, hogy a bejelentett összefonódás összeegyeztethető-e a közös piaccal és az EGT-megállapodás érvényesülésével. A Bizottság ennek megfelelően az összefonódás-ellenőrzési rendelet 6. cikke (1) bekezdésének c) pontja értelmében megindította az eljárást.

| (18) | A Bizottság az összefonódás-ellenőrzési rendelet 6. cikke (1) bekezdésének c) pontja szerinti határozatában azzal érveltek, hogy az összefonódás elméletileg mind nem egyeztetett, mind pedig egyeztetett hatásokkal is járhat. Ami a nem egyeztetett hatásokat illeti, a Bizottság a verseny sérülésének három olyan lehetőségét határozta meg, amelyeket első látásra elképzelhetőnek ítélt. Az egyeztetett hatások kockázatának felmérésén túl a Bizottság részletes vizsgálatában a nem egyeztetett hatások felmérése során arra összpontosított, hogy






  i. | az összefonódás lehetővé tenné-e a felek számára, hogy az értékesítési láncban lejjebb lévő utazási irodákkal szemben élvezett előnyös piaci helyzetüket arra használják fel, hogy az értékesítési láncban feljebb lévő utazási szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások felé megemeljék áraikat („vertikális piaci hatások”); |
| --- | --- | --- |

(18)

A Bizottság az összefonódás-ellenőrzési rendelet 6. cikke (1) bekezdésének c) pontja szerinti határozatában azzal érveltek, hogy az összefonódás elméletileg mind nem egyeztetett, mind pedig egyeztetett hatásokkal is járhat. Ami a nem egyeztetett hatásokat illeti, a Bizottság a verseny sérülésének három olyan lehetőségét határozta meg, amelyeket első látásra elképzelhetőnek ítélt. Az egyeztetett hatások kockázatának felmérésén túl a Bizottság részletes vizsgálatában a nem egyeztetett hatások felmérése során arra összpontosított, hogy

i.

az összefonódás lehetővé tenné-e a felek számára, hogy az értékesítési láncban lejjebb lévő utazási irodákkal szemben élvezett előnyös piaci helyzetüket arra használják fel, hogy az értékesítési láncban feljebb lévő utazási szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások felé megemeljék áraikat („vertikális piaci hatások”);

| ii. | az összefonódás során megszűnne-e a Worldspan állítólagos árlehúzó szerepe, és ez az összefonódást követően az árak növekedését vonná-e maga után; |
| --- | --- |

ii.

az összefonódás során megszűnne-e a Worldspan állítólagos árlehúzó szerepe, és ez az összefonódást követően az árak növekedését vonná-e maga után;

| iii. | az összefonódás lehetővé tenné-e a felek számára, hogy kihasználják az utazási irodákkal szemben az összefonódást követően élvezett piaci erejüket azokban a tagállamokban, ahol a Galileo/Worldspan nagy piaci részesedéssel rendelkezik. |
| --- | --- |

iii.

az összefonódás lehetővé tenné-e a felek számára, hogy kihasználják az utazási irodákkal szemben az összefonódást követően élvezett piaci erejüket azokban a tagállamokban, ahol a Galileo/Worldspan nagy piaci részesedéssel rendelkezik.

II.3.2.   Vertikális piaci hatások (többkapcsolatos – „multi-homing” – kontra egykapcsolatos – „single-homing” – rendszerek)

| (19) | A vizsgálat kezdeti szakaszában aggályok merültek fel azzal kapcsolatban, vajon az összefonódást követően a Galileo/Worldspan képes lesz-e az utazási irodákkal szemben több tagállam piacának értékesítési láncában lejjebb lévő részén élvezett piaci erejét kihasználni annak érdekében, hogy megerősítse alkupozícióját az EGT-piacon az értékesítési lánc felsőbb szintjén működő, utazási szolgáltatásokat nyújtó vállalkozásokkal szemben. A piaci erő ilyen típusú kihasználásának lehetősége „a vertikális piaci hatásnak” minősülhet. E hatásokat a következőképpen lehet leírni. |
| --- | --- |

(19)

A vizsgálat kezdeti szakaszában aggályok merültek fel azzal kapcsolatban, vajon az összefonódást követően a Galileo/Worldspan képes lesz-e az utazási irodákkal szemben több tagállam piacának értékesítési láncában lejjebb lévő részén élvezett piaci erejét kihasználni annak érdekében, hogy megerősítse alkupozícióját az EGT-piacon az értékesítési lánc felsőbb szintjén működő, utazási szolgáltatásokat nyújtó vállalkozásokkal szemben. A piaci erő ilyen típusú kihasználásának lehetősége „a vertikális piaci hatásnak” minősülhet. E hatásokat a következőképpen lehet leírni.

| (20) | Az összefonódást követően a Galileo/Worldspan a piac értékesítési láncban lejjebb lévő részén nagyfokú, jelentős mértékben megnövelt piaci részesedésre tenne szert Írországban, az Egyesült Királyságban, Olaszországban, Hollandiában, Magyarországon és Belgiumban (lásd lent a piac értékesítési láncban lejjebb lévő részére vonatkozó pontot). |
| --- | --- |

(20)

Az összefonódást követően a Galileo/Worldspan a piac értékesítési láncban lejjebb lévő részén nagyfokú, jelentős mértékben megnövelt piaci részesedésre tenne szert Írországban, az Egyesült Királyságban, Olaszországban, Hollandiában, Magyarországon és Belgiumban (lásd lent a piac értékesítési láncban lejjebb lévő részére vonatkozó pontot).

| (21) | Amennyiben egy utazási szolgáltatásokat nyújtó vállalkozásnak különös érdeke fűződik kiterjedt értékesítési hálózat létrehozására olyan tagállamban, ahol az összeolvadt cég széles körű utazásiiroda-hálózattal rendelkezik, elképzelhető, hogy a Galileo/Worldspan ki tudná használni piaci részesedését az adott tagállam piacának az értékesítési hálózatban lejjebb lévő szintjén annak érdekében, hogy az utazási szolgáltatásokat nyújtó vállalkozásnál az egész világra kiterjedő megállapodás tárgyalása során engedményeket érjen el. Azaz az összeolvadt cég utazási szolgáltatásokat nyújtó vállalkozásokkal szembeni alkupozíciója nagyobb piaci erőt jelentene, mint amekkorára a Galileo/Worldspan-nek az értékesítési láncban feljebb lévő szolgáltatások EGT-piacán élvezett 20–30 %-os részesedése következtetni enged. Elképzelhető, hogy ez az alkuerő lehetővé tenné az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység számára, hogy az összefonódást követően egyoldalúan emelje az árakat. |
| --- | --- |

(21)

Amennyiben egy utazási szolgáltatásokat nyújtó vállalkozásnak különös érdeke fűződik kiterjedt értékesítési hálózat létrehozására olyan tagállamban, ahol az összeolvadt cég széles körű utazásiiroda-hálózattal rendelkezik, elképzelhető, hogy a Galileo/Worldspan ki tudná használni piaci részesedését az adott tagállam piacának az értékesítési hálózatban lejjebb lévő szintjén annak érdekében, hogy az utazási szolgáltatásokat nyújtó vállalkozásnál az egész világra kiterjedő megállapodás tárgyalása során engedményeket érjen el. Azaz az összeolvadt cég utazási szolgáltatásokat nyújtó vállalkozásokkal szembeni alkupozíciója nagyobb piaci erőt jelentene, mint amekkorára a Galileo/Worldspan-nek az értékesítési láncban feljebb lévő szolgáltatások EGT-piacán élvezett 20–30 %-os részesedése következtetni enged. Elképzelhető, hogy ez az alkuerő lehetővé tenné az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység számára, hogy az összefonódást követően egyoldalúan emelje az árakat.

| (22) | A GDS-szolgáltatások piaca olyan környezetként jellemezhető, amelyben egyik részről a „multi-homing”, másik részről „single-homing” rendszert használó cégek állnak egymással szemben. Az utazási szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások általában „multi-homing” rendszereket alkalmaznak, mivel csak úgy tudják a kívánt mértékben lefedni a piacot, ha mind a négy GDS-szolgáltatón keresztül értékesítik szolgáltatásaikat. Ezzel szemben a legtöbb utazási iroda a „single-homing” rendszert használja, hiszen a legtöbb esetben egyetlen GDS is elég ahhoz, hogy az utazási szolgáltatásokat nyújtó vállalkozásokkal kapcsolatos szükséges információt megkapják. |
| --- | --- |

(22)

A GDS-szolgáltatások piaca olyan környezetként jellemezhető, amelyben egyik részről a „multi-homing”, másik részről „single-homing” rendszert használó cégek állnak egymással szemben. Az utazási szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások általában „multi-homing” rendszereket alkalmaznak, mivel csak úgy tudják a kívánt mértékben lefedni a piacot, ha mind a négy GDS-szolgáltatón keresztül értékesítik szolgáltatásaikat. Ezzel szemben a legtöbb utazási iroda a „single-homing” rendszert használja, hiszen a legtöbb esetben egyetlen GDS is elég ahhoz, hogy az utazási szolgáltatásokat nyújtó vállalkozásokkal kapcsolatos szükséges információt megkapják.

| (23) | Amíg az utazási irodák a „single-homing” rendszert alkalmazzák, a GDS-szolgáltatók kizárólagos hozzáféréssel rendelkeznek a saját utazásiiroda-hálózatukhoz tartozó irodákhoz. Következésképpen minden egyes GDS-szolgáltató bizonyos fokú monopol hatalmat élvez azokkal az utazási szolgáltatásokat nyújtó vállalkozásokkal szemben, akiknek a kizárólag egyetlen GDS-szolgáltatóval kapcsolatban lévő utazási irodákat kell elérni. Ez a monopol hatalom lehetővé teszi a GDS-szolgáltatóknak, hogy magasabb árakat állapítsanak meg az utazási szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások felé. Ezt az utazási szolgáltatásokat nyújtó vállalkozásoktól kicsikart, úgynevezett „monopoldíjat” jórészt az utazási irodáknak kifizetett pénzügyi ösztönzőkre fordítják. |
| --- | --- |

(23)

Amíg az utazási irodák a „single-homing” rendszert alkalmazzák, a GDS-szolgáltatók kizárólagos hozzáféréssel rendelkeznek a saját utazásiiroda-hálózatukhoz tartozó irodákhoz. Következésképpen minden egyes GDS-szolgáltató bizonyos fokú monopol hatalmat élvez azokkal az utazási szolgáltatásokat nyújtó vállalkozásokkal szemben, akiknek a kizárólag egyetlen GDS-szolgáltatóval kapcsolatban lévő utazási irodákat kell elérni. Ez a monopol hatalom lehetővé teszi a GDS-szolgáltatóknak, hogy magasabb árakat állapítsanak meg az utazási szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások felé. Ezt az utazási szolgáltatásokat nyújtó vállalkozásoktól kicsikart, úgynevezett „monopoldíjat” jórészt az utazási irodáknak kifizetett pénzügyi ösztönzőkre fordítják.

| (24) | A Bizottság azonban megállapította, hogy a GDS-szolgáltatók és az ügyfelek közötti tárgyalások jellege a piac mindkét részén változásnak indult. Az elmúlt időszakban erősödött az utazási szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások és az utazási irodák GDS-szolgáltatókhoz képest élvezett alkupozíciója. A viszonylagos alkuerőben bekövetkezett változások okai a következők: i. az utazási irodák megerősödése, ii. a „szolgáltató.com” honlapokon keresztül intézett közvetlen foglalások bevezetése, valamint iii. az utazási szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások által felszámolt pótdíjak. |
| --- | --- |

(24)

A Bizottság azonban megállapította, hogy a GDS-szolgáltatók és az ügyfelek közötti tárgyalások jellege a piac mindkét részén változásnak indult. Az elmúlt időszakban erősödött az utazási szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások és az utazási irodák GDS-szolgáltatókhoz képest élvezett alkupozíciója. A viszonylagos alkuerőben bekövetkezett változások okai a következők: i. az utazási irodák megerősödése, ii. a „szolgáltató.com” honlapokon keresztül intézett közvetlen foglalások bevezetése, valamint iii. az utazási szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások által felszámolt pótdíjak.

| (25) | Az utazási szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások nemcsak azzal fenyegették a GDS-szolgáltatókat, hogy a „szolgáltató.com” honlapokon keresztül visszatartanak bizonyos utazási szolgáltatásokra vonatkozó információkat, hanem a nyomásgyakorlás további eszközét is kifejlesztették. Azáltal, hogy az utazási szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások pótdíjakat szabnak ki az utazási irodákra, illetve ennek lehetőségét kilátásba helyezik, befolyásolni tudják egy adott GDS használatát és kieszközölhetik, hogy a „szolgáltató.com” honlapok vagy más GDS-szolgáltatók javára forgalomkiesést szenvedjen el. |
| --- | --- |

(25)

Az utazási szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások nemcsak azzal fenyegették a GDS-szolgáltatókat, hogy a „szolgáltató.com” honlapokon keresztül visszatartanak bizonyos utazási szolgáltatásokra vonatkozó információkat, hanem a nyomásgyakorlás további eszközét is kifejlesztették. Azáltal, hogy az utazási szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások pótdíjakat szabnak ki az utazási irodákra, illetve ennek lehetőségét kilátásba helyezik, befolyásolni tudják egy adott GDS használatát és kieszközölhetik, hogy a „szolgáltató.com” honlapok vagy más GDS-szolgáltatók javára forgalomkiesést szenvedjen el.

Az összefonódás hatása

| (26) | Az alább ismertetett okok miatt nem valószínű, hogy a GDS-szolgáltatók számának csökkenése a vertikális piaci hatások eredményeképpen az árak növekedéséhez vezet. |
| --- | --- |

(26)

Az alább ismertetett okok miatt nem valószínű, hogy a GDS-szolgáltatók számának csökkenése a vertikális piaci hatások eredményeképpen az árak növekedéséhez vezet.

| (27) | A részletes vizsgálat megerősíti, hogy az utazási szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások képesek a GDS-szolgáltatókat áraik csökkentésére kényszeríteni oly módon, hogy csak ezzel a feltétellel bocsátják rendelkezésükre valamennyi utazási terméküket, illetve ellenkező esetben pótdíjat rónak ki a velük szerződésben álló utazási irodáikra. Főként a légitársaságok fejlesztettek ki számos alkueszközt (különösen, de nem kizárólag csak a „szolgáltató.com” honlapokat), amelyek segítségével a GDS-szolgáltatókkal folytatott tárgyalások során maguknál tudják tartani többletük egy részét. Egyetlen GDS-szolgáltató sem tud árat emelni még akkor sem, ha mindössze hárman maradnak a piacon, mivel az utazási szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások továbbra is komoly alkuerővel fognak rendelkezni a következők miatt: i. módjukban áll a foglalásokat a „szolgáltató.com” internetes honlapokra irányítani, ii. pótdíjat róhatnak az utazási irodákra, iii. nevük ismert a hazai piac(ok)on, valamint iv. lehetőségük van a jövőben új alkueszközöket is kifejleszteni. Határozatában a Bizottság tehát megállapítja, hogy a GDS-szolgáltatók számának négyről háromra csökkenése nem növeli a vertikális piaci hatások eredményeképpen bekövetkező, egyoldalú áremelések valószínűségét. |
| --- | --- |

(27)

A részletes vizsgálat megerősíti, hogy az utazási szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások képesek a GDS-szolgáltatókat áraik csökkentésére kényszeríteni oly módon, hogy csak ezzel a feltétellel bocsátják rendelkezésükre valamennyi utazási terméküket, illetve ellenkező esetben pótdíjat rónak ki a velük szerződésben álló utazási irodáikra. Főként a légitársaságok fejlesztettek ki számos alkueszközt (különösen, de nem kizárólag csak a „szolgáltató.com” honlapokat), amelyek segítségével a GDS-szolgáltatókkal folytatott tárgyalások során maguknál tudják tartani többletük egy részét. Egyetlen GDS-szolgáltató sem tud árat emelni még akkor sem, ha mindössze hárman maradnak a piacon, mivel az utazási szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások továbbra is komoly alkuerővel fognak rendelkezni a következők miatt: i. módjukban áll a foglalásokat a „szolgáltató.com” internetes honlapokra irányítani, ii. pótdíjat róhatnak az utazási irodákra, iii. nevük ismert a hazai piac(ok)on, valamint iv. lehetőségük van a jövőben új alkueszközöket is kifejleszteni. Határozatában a Bizottság tehát megállapítja, hogy a GDS-szolgáltatók számának négyről háromra csökkenése nem növeli a vertikális piaci hatások eredményeképpen bekövetkező, egyoldalú áremelések valószínűségét.

| (28) | E megállapítás érvényes az olyan egyéb utazási szolgáltatást nyújtó vállalkozásokra is, mint például a gépkocsikölcsönző cégek és a szállodaláncok. |
| --- | --- |

(28)

E megállapítás érvényes az olyan egyéb utazási szolgáltatást nyújtó vállalkozásokra is, mint például a gépkocsikölcsönző cégek és a szállodaláncok.

| (29) | Ami az utazási irodákat illeti, továbbra is elégséges számú GDS-környezet áll majd rendelkezésükre, és a váltás költségei sem jelentenek olyan áthághatatlan akadályt, amely miatt ne tudnának másik GDS-szolgáltatót választani. Mivel a GDS-szolgáltatók kénytelenek széles utazásiiroda-hálózatot kialakítani és fenntartani ahhoz, hogy az utazási szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások oldalán keresletet támasszanak, az utazási irodák kedvező tárgyalási pozíciója a szolgáltatókkal szemben akkor is fennmarad, ha megszűnik az egyik GDS-szolgáltató. |
| --- | --- |

(29)

Ami az utazási irodákat illeti, továbbra is elégséges számú GDS-környezet áll majd rendelkezésükre, és a váltás költségei sem jelentenek olyan áthághatatlan akadályt, amely miatt ne tudnának másik GDS-szolgáltatót választani. Mivel a GDS-szolgáltatók kénytelenek széles utazásiiroda-hálózatot kialakítani és fenntartani ahhoz, hogy az utazási szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások oldalán keresletet támasszanak, az utazási irodák kedvező tárgyalási pozíciója a szolgáltatókkal szemben akkor is fennmarad, ha megszűnik az egyik GDS-szolgáltató.

| (30) | Határozatában a Bizottság megállapítja, hogy a fent ismertetett tényezők (az utazási szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások tényleges alkuereje és a már meglévő vagy esetleges kifejlesztendő alkueszközök) elégségesek ahhoz, hogy ellensúlyozzák az összefonódásban rejlő, a GDS-szolgáltatók számának négyről háromra csökkenése és a vertikális piaci hatások esetleges bekövetkezése által okozott káros hatások lehetőségét. |
| --- | --- |

(30)

Határozatában a Bizottság megállapítja, hogy a fent ismertetett tényezők (az utazási szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások tényleges alkuereje és a már meglévő vagy esetleges kifejlesztendő alkueszközök) elégségesek ahhoz, hogy ellensúlyozzák az összefonódásban rejlő, a GDS-szolgáltatók számának négyről háromra csökkenése és a vertikális piaci hatások esetleges bekövetkezése által okozott káros hatások lehetőségét.

II.3.3.   A Worldspan árlehúzó szerepének megszűnése

| (31) | A verseny sérülésével kapcsolatos feltevés, amelyet a Bizottság megvizsgált, a versenytársakénál (Galileo, Sabre és Amadeus) alacsonyabb árakat szabó Worldspan-nek az EGT-ben játszott árlehúzó szerepével kapcsolatos. A piacvizsgálat során egyesek aggodalmuknak adtak hangot, miszerint az összefonódó cégek közötti verseny elvesztésével a Worldspan árai megemelkednének és a Galileo által megállapított árakhoz igazítanák őket. |
| --- | --- |

(31)

A verseny sérülésével kapcsolatos feltevés, amelyet a Bizottság megvizsgált, a versenytársakénál (Galileo, Sabre és Amadeus) alacsonyabb árakat szabó Worldspan-nek az EGT-ben játszott árlehúzó szerepével kapcsolatos. A piacvizsgálat során egyesek aggodalmuknak adtak hangot, miszerint az összefonódó cégek közötti verseny elvesztésével a Worldspan árai megemelkednének és a Galileo által megállapított árakhoz igazítanák őket.

| (32) | A Bizottság részletes vizsgálata azonban megállapította, hogy az okozott károkra vonatkozó fenti elmélet nem helytálló. Annak megállapításához, hogy az összefonódást követően a Worldspan árai valószínűleg jelentős mértékben emelkednének, ki kellett volna mutatni, hogy a Worldspan összefonódást megelőző árai jelentősen alacsonyabbak, mint a versenytársak, különösen a Galileo árai, valamint hogy az összefonódó feleknek érdekükben áll, hogy a Worldspan árait az összefonódást követően megemeljék, és ezt módjuk is van megtenni. |
| --- | --- |

(32)

A Bizottság részletes vizsgálata azonban megállapította, hogy az okozott károkra vonatkozó fenti elmélet nem helytálló. Annak megállapításához, hogy az összefonódást követően a Worldspan árai valószínűleg jelentős mértékben emelkednének, ki kellett volna mutatni, hogy a Worldspan összefonódást megelőző árai jelentősen alacsonyabbak, mint a versenytársak, különösen a Galileo árai, valamint hogy az összefonódó feleknek érdekükben áll, hogy a Worldspan árait az összefonódást követően megemeljék, és ezt módjuk is van megtenni.

II.3.3.1.   A Worldspan árai nem alacsonyabbak

| (33) | A bejelentő fél benyújtotta az összefonódó felek legalapvetőbb típusú, 2006-os foglalásai – a Galileo „Active Net Segment”, illetve a Worldspan „Full Service” elnevezésű szolgáltatása – összehasonlító jegyzékét. Ebből kiderül, hogy a Worldspan árjegyzék szerinti ára valójában [...], mint a Galileo árjegyzék szerinti ára a „Full Service” elnevezésű foglalási lehetőségek [...] típusa esetében. Ezenkívül ha a Worldspan egyes foglalási kategóriákra vonatkozó díjait az összes foglalás figyelembevételével aszerint súlyozzuk, hogy mekkora ennek a négy kategóriának az egymáshoz képesti viszonylagos súlya a Worldspan „Full Service” elnevezésű szolgáltatásán belül, és így számítjuk ki az átlagot, a kapott eredmény [...] USD, szemben a Galileo „Active Net Segment” szolgáltatásának 2006-os árával, amely [...] USD. |
| --- | --- |

(33)

A bejelentő fél benyújtotta az összefonódó felek legalapvetőbb típusú, 2006-os foglalásai – a Galileo „Active Net Segment”, illetve a Worldspan „Full Service” elnevezésű szolgáltatása – összehasonlító jegyzékét. Ebből kiderül, hogy a Worldspan árjegyzék szerinti ára valójában [...], mint a Galileo árjegyzék szerinti ára a „Full Service” elnevezésű foglalási lehetőségek [...] típusa esetében. Ezenkívül ha a Worldspan egyes foglalási kategóriákra vonatkozó díjait az összes foglalás figyelembevételével aszerint súlyozzuk, hogy mekkora ennek a négy kategóriának az egymáshoz képesti viszonylagos súlya a Worldspan „Full Service” elnevezésű szolgáltatásán belül, és így számítjuk ki az átlagot, a kapott eredmény [...] USD, szemben a Galileo „Active Net Segment” szolgáltatásának 2006-os árával, amely [...] USD.

| (34) | A Bizottság tehát határozatában megállapítja, hogy a legtöbb esetben a Worldspan nem a legalacsonyabb árakkal dolgozó GDS, amelyet az utazási szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások igénybe vehetnek. Általában mindig van a piacon a Worldspan-nél olcsóbb lehetőség. |
| --- | --- |

(34)

A Bizottság tehát határozatában megállapítja, hogy a legtöbb esetben a Worldspan nem a legalacsonyabb árakkal dolgozó GDS, amelyet az utazási szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások igénybe vehetnek. Általában mindig van a piacon a Worldspan-nél olcsóbb lehetőség.

II.3.3.2.   A Worldspan piaci részesedése csökkent

| (35) | A bejelentő fél szerint a Worldspan amiatt sem játszik árlehúzó szerepet, hogy a Worldspan – állítólagos alacsony díjszabási politikája miatt – nem képes a piacon erőteljesen terjeszkedni. A bejelentő fél azzal érvel, hogy a Worldspan – az EGT területén több, mint öt éve működő legkisebb GDS-szolgáltató – piaci részesedése az EGT-ben semmiféle növekedést nem mutat. |
| --- | --- |

(35)

A bejelentő fél szerint a Worldspan amiatt sem játszik árlehúzó szerepet, hogy a Worldspan – állítólagos alacsony díjszabási politikája miatt – nem képes a piacon erőteljesen terjeszkedni. A bejelentő fél azzal érvel, hogy a Worldspan – az EGT területén több, mint öt éve működő legkisebb GDS-szolgáltató – piaci részesedése az EGT-ben semmiféle növekedést nem mutat.

| (36) | 2003 és 2006 között a Worldspan piaci részesedése az EGT-piac értékesítési láncban feljebb lévő szintjén [0–5 %]-kal csökkent. A piac értékesítési láncban lejjebb lévő szintjén pedig a Worldspan piaci részesedése viszonylag állandó maradt, és – Magyarország kivételével, ahol 2004 és 2005 között növekedés volt tapasztalható – évente átlagosan [0–5 %]-kal vagy ennél is kevesebbel nőtt, illetve csökkent. Ellentétben azzal, amit egy állítólag árlehúzó szerepet játszó cégtől várni lehet, a Worldspan piaci részesedése nem mutatja a növekedés általános jeleit. |
| --- | --- |

(36)

2003 és 2006 között a Worldspan piaci részesedése az EGT-piac értékesítési láncban feljebb lévő szintjén [0–5 %]-kal csökkent. A piac értékesítési láncban lejjebb lévő szintjén pedig a Worldspan piaci részesedése viszonylag állandó maradt, és – Magyarország kivételével, ahol 2004 és 2005 között növekedés volt tapasztalható – évente átlagosan [0–5 %]-kal vagy ennél is kevesebbel nőtt, illetve csökkent. Ellentétben azzal, amit egy állítólag árlehúzó szerepet játszó cégtől várni lehet, a Worldspan piaci részesedése nem mutatja a növekedés általános jeleit.

| (37) | Végezetül a bejelentő fél szerint a Worldspan nem tekinthető az EGT területén árlehúzó vállalkozásnak, mivel az árakat nem meghatározza, inkább csak átveszi. A bejelentő fél többek között hivatkozik arra is, hogy az EGT területén nem ő, hanem más GDS-szolgáltatók kötöttek első ízben öt, az EGT-ben működő légitársasággal megállapodást a termékek teljes körére vonatkozóan. Ezt a részletes vizsgálat is megerősítette. |
| --- | --- |

(37)

Végezetül a bejelentő fél szerint a Worldspan nem tekinthető az EGT területén árlehúzó vállalkozásnak, mivel az árakat nem meghatározza, inkább csak átveszi. A bejelentő fél többek között hivatkozik arra is, hogy az EGT területén nem ő, hanem más GDS-szolgáltatók kötöttek első ízben öt, az EGT-ben működő légitársasággal megállapodást a termékek teljes körére vonatkozóan. Ezt a részletes vizsgálat is megerősítette.

II.3.3.3.   A Galileo és a Worldspan nem egymás legközelebbi versenytársai

| (38) | A bejelentő fél megítélése szerint a Worldspan árai összeolvadást követő növekedésének lehetőségét tovább csökkenti, hogy a Galileo és a Worldspan az EGT-piacon nem egymás legközelebbi versenytársai. |
| --- | --- |

(38)

A bejelentő fél megítélése szerint a Worldspan árai összeolvadást követő növekedésének lehetőségét tovább csökkenti, hogy a Galileo és a Worldspan az EGT-piacon nem egymás legközelebbi versenytársai.

| (39) | A részletes vizsgálat is megerősíti, hogy a Galileo tevékenységében az utazási szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások szerint általában inkább az üzleti utak, míg a Worldspan tevékenységében a szabadidős utazások és az online utazási irodák hangsúlyosabbak. Az értékesítési lánc lejjebb lévő szintjén az utazási irodák túlnyomó többsége szerint mind a Galileo, mind a Worldspan legközelebbi versenytársa az Amadeus. |
| --- | --- |

(39)

A részletes vizsgálat is megerősíti, hogy a Galileo tevékenységében az utazási szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások szerint általában inkább az üzleti utak, míg a Worldspan tevékenységében a szabadidős utazások és az online utazási irodák hangsúlyosabbak. Az értékesítési lánc lejjebb lévő szintjén az utazási irodák túlnyomó többsége szerint mind a Galileo, mind a Worldspan legközelebbi versenytársa az Amadeus.

II.3.3.4.   A Worldspan-nek nem áll érdekében, hogy az összefonódást követően emelje és a Galielo áraihoz igazítsa árait

| (40) | Mivel az összefonódó felek nem egymás legközelebbi versenytársai, a feleknek kevésbé áll érdekében, hogy az összefonódást követően megemeljék a Worldspan árait. Ezenfelül a felek összefonódást megelőzően csökkenő haszonkulcsa is arra utal, hogy korlátozott az összefonódást követő áremelés lehetősége. |
| --- | --- |

(40)

Mivel az összefonódó felek nem egymás legközelebbi versenytársai, a feleknek kevésbé áll érdekében, hogy az összefonódást követően megemeljék a Worldspan árait. Ezenfelül a felek összefonódást megelőzően csökkenő haszonkulcsa is arra utal, hogy korlátozott az összefonódást követő áremelés lehetősége.

| (41) | A piac értékesítési láncban feljebb lévő részén az összefonódás után megemelkedett árak valószínűségét tovább csökkenti, hogy egy ilyen áremelés esetleg azt váltaná ki, hogy az utazási szolgáltatásokat nyújtók visszavonják a Worldspan GDS-szolgáltatásától utazási termékeiket, illetve a Worldspant használó utazási irodák esetében pótdíjakat szabnának ki. |
| --- | --- |

(41)

A piac értékesítési láncban feljebb lévő részén az összefonódás után megemelkedett árak valószínűségét tovább csökkenti, hogy egy ilyen áremelés esetleg azt váltaná ki, hogy az utazási szolgáltatásokat nyújtók visszavonják a Worldspan GDS-szolgáltatásától utazási termékeiket, illetve a Worldspant használó utazási irodák esetében pótdíjakat szabnának ki.

| (42) | Összefoglalásképpen a Bizottság részletes vizsgálata azt mutatja, hogy nem áll rendelkezésre elegendő bizonyíték annak megállapításához, hogy a Worldspan versenytárainál alacsonyabb árakat szabna, és hogy árlehúzó szerepet játszana. A határozat megállapítása értelmében tehát nem valószínű, hogy az ügylet a Worldspan árainak emelkedéséhez vezetne. |
| --- | --- |

(42)

Összefoglalásképpen a Bizottság részletes vizsgálata azt mutatja, hogy nem áll rendelkezésre elegendő bizonyíték annak megállapításához, hogy a Worldspan versenytárainál alacsonyabb árakat szabna, és hogy árlehúzó szerepet játszana. A határozat megállapítása értelmében tehát nem valószínű, hogy az ügylet a Worldspan árainak emelkedéséhez vezetne.

II.3.4.   A felek nagyon nagy piaci részesedése a piac értékesítési láncban lejjebb lévő részén

| (43) | A piac értékesítési láncban lejjebb lévő részén az ügylet hat tagállamban nagy (40 %-ot meghaladó), jelentősen megnőtt piaci részesedést eredményezne. Az alábbi hat tagállamban 2006-ban a piaci részesedés [40–50 %]-tól [70–80 %]-ig terjed.








  Tagállam | Galileo | Worldspan | Együttes piaci részesedés |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgium | [20-30] | [10-20] | [40-50] |
| Magyarország | [20-30] | [20-30] | [50-60] |
| Írország | [50-60] | [10-20] | [70-80] |
| Olaszország | [40-50] | [0-10] | [40-50] |
| Hollandia | [30-40] | [20-30] | [50-60] |
| Egyesült Királyság | [40-50] | [10-20] | [50-60] |

(43)

A piac értékesítési láncban lejjebb lévő részén az ügylet hat tagállamban nagy (40 %-ot meghaladó), jelentősen megnőtt piaci részesedést eredményezne. Az alábbi hat tagállamban 2006-ban a piaci részesedés [40–50 %]-tól [70–80 %]-ig terjed.

Tagállam

Galileo

Worldspan

Együttes piaci részesedés

Belgium

[20-30]

[10-20]

[40-50]

Magyarország

[20-30]

[20-30]

[50-60]

Írország

[50-60]

[10-20]

[70-80]

Olaszország

[40-50]

[0-10]

[40-50]

Hollandia

[30-40]

[20-30]

[50-60]

Egyesült Királyság

[40-50]

[10-20]

[50-60]

| (44) | Előfordulhat, hogy a felek együttes piaci részesedése e hat tagállamban lehetővé teszi számukra, hogy az összefonódást követően versenytársaiktól és ügyfeleiktől függetlenül lépjenek fel, és kihasználják az utazási irodákkal létrejött üzleti kapcsolataikat. |
| --- | --- |

(44)

Előfordulhat, hogy a felek együttes piaci részesedése e hat tagállamban lehetővé teszi számukra, hogy az összefonódást követően versenytársaiktól és ügyfeleiktől függetlenül lépjenek fel, és kihasználják az utazási irodákkal létrejött üzleti kapcsolataikat.

| (45) | A részletes vizsgálat azonban azt mutatja, hogy az összefonódás nem teszi lehetővé az összefonódott cégeknek, hogy kihasználják piaci erejüket az utazási irodákkal szemben azokon a nemzeti piacokon, ahol az ügylet magas együttes piaci részesedést eredményez. |
| --- | --- |

(45)

A részletes vizsgálat azonban azt mutatja, hogy az összefonódás nem teszi lehetővé az összefonódott cégeknek, hogy kihasználják piaci erejüket az utazási irodákkal szemben azokon a nemzeti piacokon, ahol az ügylet magas együttes piaci részesedést eredményez.

II.3.4.1.   A Galileo piaci részesedésének csökkenő tendenciája

| (46) | A bejelentő fél azzal érvel, hogy a Galileo piaci részesedése jelentős mértékben csökkent minden egyes olyan tagállamban, ahol – a nemzeti szállítási vállalkozásokkal ápolt múltbéli kapcsolatok révén – hagyományosan fontos piaci részesedést mondhatott magáénak. |
| --- | --- |

(46)

A bejelentő fél azzal érvel, hogy a Galileo piaci részesedése jelentős mértékben csökkent minden egyes olyan tagállamban, ahol – a nemzeti szállítási vállalkozásokkal ápolt múltbéli kapcsolatok révén – hagyományosan fontos piaci részesedést mondhatott magáénak.

| (47) | A Galileo piaci részesedésének csökkenése a bejelentő fél szerint azt mutatja, hogy a Galileo átlag feletti piaci részesdése nem jelent piaci erőt. Nem valószínű, hogy az ügylet megfordítaná a Galileo piaci részesedésének csökkenésével kapcsolatos tendenciát, különösen mivel a Worldspan EGT-szinten csekély szerepet játszik, és igazoltan képtelen arra, hogy az évek során javítsa piaci helyzetét az EGT piacán. |
| --- | --- |

(47)

A Galileo piaci részesedésének csökkenése a bejelentő fél szerint azt mutatja, hogy a Galileo átlag feletti piaci részesdése nem jelent piaci erőt. Nem valószínű, hogy az ügylet megfordítaná a Galileo piaci részesedésének csökkenésével kapcsolatos tendenciát, különösen mivel a Worldspan EGT-szinten csekély szerepet játszik, és igazoltan képtelen arra, hogy az évek során javítsa piaci helyzetét az EGT piacán.

| (48) | A Galileo piaci részesedésének csökkenésével kapcsolatos tendenciát és a Worldspan EGT-szinten játszott csekély szerepét a részletes vizsgálat is megerősítette. |
| --- | --- |

(48)

A Galileo piaci részesedésének csökkenésével kapcsolatos tendenciát és a Worldspan EGT-szinten játszott csekély szerepét a részletes vizsgálat is megerősítette.

| (49) | Az utazási irodák általában nettó haszonélvezői a szolgáltatásnak, mivel a GDS-szolgáltatóktól kapott pénzügyi ösztönzők meghaladják a GDS-ért fizetett előfizetői díjakat. Az ösztönző kifizetések az elmúlt öt év során folyamatosan növekedtek azokban a tagállamokban is, amelyekben a felek nagy (40 %-ot meghaladó) piaci részesedéssel rendelkeznek. A részletes vizsgálat kimutatta, hogy 2003 és 2006 között az utazási irodák bevételei általában növekedtek, miközben bruttó haszonkulcsuk is pozitív irányban változott. |
| --- | --- |

(49)

Az utazási irodák általában nettó haszonélvezői a szolgáltatásnak, mivel a GDS-szolgáltatóktól kapott pénzügyi ösztönzők meghaladják a GDS-ért fizetett előfizetői díjakat. Az ösztönző kifizetések az elmúlt öt év során folyamatosan növekedtek azokban a tagállamokban is, amelyekben a felek nagy (40 %-ot meghaladó) piaci részesedéssel rendelkeznek. A részletes vizsgálat kimutatta, hogy 2003 és 2006 között az utazási irodák bevételei általában növekedtek, miközben bruttó haszonkulcsuk is pozitív irányban változott.

| (50) | Ez a fejlemény is arra utal, hogy az utazási irodák fontosak a GDS-szolgáltatóknak, és tükrözi a részletes vizsgálatban megkérdezettek általános véleményét is, miszerint az értékesítési lánc lejjebb lévő részén erős a GDS-szolgáltatók közötti verseny. |
| --- | --- |

(50)

Ez a fejlemény is arra utal, hogy az utazási irodák fontosak a GDS-szolgáltatóknak, és tükrözi a részletes vizsgálatban megkérdezettek általános véleményét is, miszerint az értékesítési lánc lejjebb lévő részén erős a GDS-szolgáltatók közötti verseny.

II.3.4.2.   A szolgáltatóváltás költségei

| (51) | Amint azt a részletes vizsgálat is megerősítette, az ügylet a piac értékesítési láncban lejjebb lévő részén valószínűleg azért sem eredményezi az árak növekedését, mert a szolgáltatóváltás költségei nem jelentenek áthághatatlan akadályt. |
| --- | --- |

(51)

Amint azt a részletes vizsgálat is megerősítette, az ügylet a piac értékesítési láncban lejjebb lévő részén valószínűleg azért sem eredményezi az árak növekedését, mert a szolgáltatóváltás költségei nem jelentenek áthághatatlan akadályt.

| (52) | Bár a szolgáltatóváltás költségeit mind az időráfordítás, mind a képzési szükségletek és a pénzügyi vonatkozások tekintetében nehéz számszerűsíteni, a részletes vizsgálat alapján azért néhány általános következtetés levonható. A kis utazási irodáknak egy vagy több hétre van szükségük, hogy egyik GDS-szolgáltatóról a másikra átálljanak; a képzési szükségletek elhanyagolhatóak, és a váltás esetükben nem befolyásolja hátrányosan a termelékenységet. A nagy utazási irodák azonban az átálláshoz szükséges időt megközelítőleg 12 hónapra becsülik, és ennek költségei is jelentősek (több, mint 1 millió EUR). A képzések iránti igény is nagyobb. Bizonyos esetekben (például a váltás technikai vonzatai miatt) a költségek és az időráfordítás akár ennél is magasabbak lehetnek. |
| --- | --- |

(52)

Bár a szolgáltatóváltás költségeit mind az időráfordítás, mind a képzési szükségletek és a pénzügyi vonatkozások tekintetében nehéz számszerűsíteni, a részletes vizsgálat alapján azért néhány általános következtetés levonható. A kis utazási irodáknak egy vagy több hétre van szükségük, hogy egyik GDS-szolgáltatóról a másikra átálljanak; a képzési szükségletek elhanyagolhatóak, és a váltás esetükben nem befolyásolja hátrányosan a termelékenységet. A nagy utazási irodák azonban az átálláshoz szükséges időt megközelítőleg 12 hónapra becsülik, és ennek költségei is jelentősek (több, mint 1 millió EUR). A képzések iránti igény is nagyobb. Bizonyos esetekben (például a váltás technikai vonzatai miatt) a költségek és az időráfordítás akár ennél is magasabbak lehetnek.

| (53) | A részletes vizsgálat megállapította, hogy bár az átállással kapcsolatos költségek valóban léteznek, a múltban sem akadályozták jelentős mértékben a szolgáltatóváltást. 2003 és 2006 között számos utazási iroda tért át a Galileoról az Amadeusra. Ráadásul a Worldspan ugyanebben az időszakban két fő ügyfelét, a(z) [...]-t és a(a) [...]-t is elvesztette. |
| --- | --- |

(53)

A részletes vizsgálat megállapította, hogy bár az átállással kapcsolatos költségek valóban léteznek, a múltban sem akadályozták jelentős mértékben a szolgáltatóváltást. 2003 és 2006 között számos utazási iroda tért át a Galileoról az Amadeusra. Ráadásul a Worldspan ugyanebben az időszakban két fő ügyfelét, a(z) [...]-t és a(a) [...]-t is elvesztette.

| (54) | Még ha léteznek is szolgáltatóváltási költségek, nem valószínű, hogy az ügylet versennyel kapcsolatos aggályokhoz vezetne amiatt, hogy a felek a piac értékesítési láncban lejjebb lévő részén együttesen magas piaci részesedéssel rendelkeznek. Ennek okai a következők: i. a felek együttes piaci részesedése csökkenő tendenciát mutat, ii. a GDS-szolgáltatók között erőteljes a verseny még azokon a nemzeti piacokon is, ahol a piac értékesítési láncban lejjebb lévő részén nagy piaci részesedéssel rendelkeznek, amint ezt az adott nemzeti piacokon működő utazási irodák részére kifizetett ösztönzők fokozatos növekedése is bizonyítja, valamint iii. az utazási irodák általában kedvező véleménnyel vannak az összefonódásról, mivel meggyőződésük, hogy az összefonódás révén az Amadeus erős alternatívája jön létre. |
| --- | --- |

(54)

Még ha léteznek is szolgáltatóváltási költségek, nem valószínű, hogy az ügylet versennyel kapcsolatos aggályokhoz vezetne amiatt, hogy a felek a piac értékesítési láncban lejjebb lévő részén együttesen magas piaci részesedéssel rendelkeznek. Ennek okai a következők: i. a felek együttes piaci részesedése csökkenő tendenciát mutat, ii. a GDS-szolgáltatók között erőteljes a verseny még azokon a nemzeti piacokon is, ahol a piac értékesítési láncban lejjebb lévő részén nagy piaci részesedéssel rendelkeznek, amint ezt az adott nemzeti piacokon működő utazási irodák részére kifizetett ösztönzők fokozatos növekedése is bizonyítja, valamint iii. az utazási irodák általában kedvező véleménnyel vannak az összefonódásról, mivel meggyőződésük, hogy az összefonódás révén az Amadeus erős alternatívája jön létre.

| (55) | A Bizottság tehát határozatában megállapítja: nem valószínű, hogy az összefonódás eredményeképpen a piac értékesítési láncban lejjebb lévő részén nem egyeztetett hatások keletkeznének. |
| --- | --- |

(55)

A Bizottság tehát határozatában megállapítja: nem valószínű, hogy az összefonódás eredményeképpen a piac értékesítési láncban lejjebb lévő részén nem egyeztetett hatások keletkeznének.

II.3.5.   Egyeztetett hatások

| (56) | A részletes vizsgálat emellett azt is elemezte, mekkora az egyeztetett hatások valószínűsége a piac GDS-szolgáltatókhoz képest lejjebb, illetve feljebb lévő szintjén. |
| --- | --- |

(56)

A részletes vizsgálat emellett azt is elemezte, mekkora az egyeztetett hatások valószínűsége a piac GDS-szolgáltatókhoz képest lejjebb, illetve feljebb lévő szintjén.

II.3.5.1.   Az értékesítési lánc feljebb lévő szintje

Egyetértésre jutás az egyeztetés feltételeiről

| (57) | Általánosságban minél kevésbé bonyolult és minél stabilabb a gazdasági környezet, annál könnyebb a vállalkozásoknak egyetértésre jutniuk az egyeztetés feltételeit illetően. Ebben az összefüggésben a gyorsan változó kereslet, a piacon tevékenykedő néhány vállalkozás jelentős belső növekedése vagy új vállalkozások gyakori piacra lépése jelezheti, hogy a helyzet nem eléggé stabil ahhoz, hogy az egyeztetést valószínűvé tegye. |
| --- | --- |

(57)

Általánosságban minél kevésbé bonyolult és minél stabilabb a gazdasági környezet, annál könnyebb a vállalkozásoknak egyetértésre jutniuk az egyeztetés feltételeit illetően. Ebben az összefüggésben a gyorsan változó kereslet, a piacon tevékenykedő néhány vállalkozás jelentős belső növekedése vagy új vállalkozások gyakori piacra lépése jelezheti, hogy a helyzet nem eléggé stabil ahhoz, hogy az egyeztetést valószínűvé tegye.

| (58) | Noha az elmúlt öt év során jelentős GDS-szolgáltató nem lépett a piacra, a piaci részesedések ugyanebben az időszakban tapasztalható változása azt erősíti meg, hogy nagymértékben megváltozott a gazdasági környezet, amelyben a GDS-szolgáltatók az EGT területén versenyeznek egymással. |
| --- | --- |

(58)

Noha az elmúlt öt év során jelentős GDS-szolgáltató nem lépett a piacra, a piaci részesedések ugyanebben az időszakban tapasztalható változása azt erősíti meg, hogy nagymértékben megváltozott a gazdasági környezet, amelyben a GDS-szolgáltatók az EGT területén versenyeznek egymással.

| (59) | Figyelembe kell venni továbbá a „szolgáltató.com” honlapok elmúlt öt évben tapasztalt növekedését is, ami a GDS-piacon az egyeztetés feltételei tárgyában elérhető egyetértés szempontjából szintén destabilizáló tényező. A piaci vizsgálat azt is megerősítette, hogy a legtöbb légitársaság véleménye szerint a jövőben tovább fog növekedni a „szolgáltató.com” honlapjaikon keresztül végzett közvetlen értékesítés. A gépkocsikölcsönző társaságok és szállodák esetében az utazási szolgáltatások GDS-en keresztüli értékesítése foglalásaik viszonylag kis hányadát teszi ki. |
| --- | --- |

(59)

Figyelembe kell venni továbbá a „szolgáltató.com” honlapok elmúlt öt évben tapasztalt növekedését is, ami a GDS-piacon az egyeztetés feltételei tárgyában elérhető egyetértés szempontjából szintén destabilizáló tényező. A piaci vizsgálat azt is megerősítette, hogy a legtöbb légitársaság véleménye szerint a jövőben tovább fog növekedni a „szolgáltató.com” honlapjaikon keresztül végzett közvetlen értékesítés. A gépkocsikölcsönző társaságok és szállodák esetében az utazási szolgáltatások GDS-en keresztüli értékesítése foglalásaik viszonylag kis hányadát teszi ki.

| (60) | Ha a fenti körülmények nem is zárják ki teljesen annak lehetőségét, hogy a piac értékesítési láncban feljebb lévő részén a három fennmaradó GDS-szolgáltató megegyezésre juthat az egyeztetés feltételeit illetően, a Bizottság határozatában megállapítja, hogy e körülmények megnehezítik az egyeztetést, tehát nem valószínű, hogy sor kerül rá. |
| --- | --- |

(60)

Ha a fenti körülmények nem is zárják ki teljesen annak lehetőségét, hogy a piac értékesítési láncban feljebb lévő részén a három fennmaradó GDS-szolgáltató megegyezésre juthat az egyeztetés feltételeit illetően, a Bizottság határozatában megállapítja, hogy e körülmények megnehezítik az egyeztetést, tehát nem valószínű, hogy sor kerül rá.

Az eltérések ellenőrzése

| (61) | A társaságokat csak a kellő időben alkalmazott és megfelelő mértékű megtorlás hihető fenyegetése tartja vissza attól, hogy az egyeztetés feltételeitől eltérjenek. Ennek feltétele, hogy a piacok kellő mértékben átláthatóak legyenek ahhoz, hogy az egymással egyeztető vállalatok kellőképpen ellenőrizni tudják az eltéréseket. |
| --- | --- |

(61)

A társaságokat csak a kellő időben alkalmazott és megfelelő mértékű megtorlás hihető fenyegetése tartja vissza attól, hogy az egyeztetés feltételeitől eltérjenek. Ennek feltétele, hogy a piacok kellő mértékben átláthatóak legyenek ahhoz, hogy az egymással egyeztető vállalatok kellőképpen ellenőrizni tudják az eltéréseket.

| (62) | Annak ellenére, hogy a GDS-szolgáltatók által nyújtott szolgáltatások meglehetősen egyöntetűek, az árstruktúra és a termékkínálat valamennyi GDS esetében bonyolult. Az EGT területén jelenleg a GDS-szolgáltatók egyidejűleg különböző típusú megállapodásokat, azaz a részt vevő légifuvarozókkal kötött szabvány megállapodásokat, valamint a teljes termékskálára vonatkozó megállapodásokat ajánlanak, amelyeket időnként a részvétel lehetőségét biztosító („opt-in”) megállapodások egészítenek ki. Az ilyen egyezmények árstruktúrájában és az általuk érintett termékkínálatban mutatkozó különbségek és változatosság gyakorlatilag lehetetlenné teszi a tartós egyeztetést. A fennmaradó piac átláthatóságát tovább csökkenti, hogy a GDS-szolgáltatók rendszeresen módosítják termékkínálatukat és árstruktúrájukat. |
| --- | --- |

(62)

Annak ellenére, hogy a GDS-szolgáltatók által nyújtott szolgáltatások meglehetősen egyöntetűek, az árstruktúra és a termékkínálat valamennyi GDS esetében bonyolult. Az EGT területén jelenleg a GDS-szolgáltatók egyidejűleg különböző típusú megállapodásokat, azaz a részt vevő légifuvarozókkal kötött szabvány megállapodásokat, valamint a teljes termékskálára vonatkozó megállapodásokat ajánlanak, amelyeket időnként a részvétel lehetőségét biztosító („opt-in”) megállapodások egészítenek ki. Az ilyen egyezmények árstruktúrájában és az általuk érintett termékkínálatban mutatkozó különbségek és változatosság gyakorlatilag lehetetlenné teszi a tartós egyeztetést. A fennmaradó piac átláthatóságát tovább csökkenti, hogy a GDS-szolgáltatók rendszeresen módosítják termékkínálatukat és árstruktúrájukat.

| (63) | Bár a piacvizsgálat arra enged következtetni, hogy a GDS-szolgáltatók és a gépkocsikölcsönző társaságok, illetve szállodák közötti szerződések szerkezetüket tekintve kevésbé bonyolultak, még ezek sem biztosítják az átláthatóság olyan szintjét, amely megvalósíthatóvá tenné az egyeztetést. |
| --- | --- |

(63)

Bár a piacvizsgálat arra enged következtetni, hogy a GDS-szolgáltatók és a gépkocsikölcsönző társaságok, illetve szállodák közötti szerződések szerkezetüket tekintve kevésbé bonyolultak, még ezek sem biztosítják az átláthatóság olyan szintjét, amely megvalósíthatóvá tenné az egyeztetést.

| (64) | A piacvizsgálat során megkérdezettek közül többen rámutattak a GDS-szolgáltatókkal kötött megállapodásukban szereplő, úgynevezett „legnagyobb kedvezmény” záradékra, amely alkalmazása növelheti az árak átláthatóságát. A piacvizsgálat ezzel szemben megerősítette, hogy a legtöbb esetben a „legnagyobb kedvezmény” záradékok az utazási szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások azon kötelezettségével kapcsolatosak, hogy a GDS-szolgáltatókat az utazási termékek vonatkozásában egyenlő bánásmódban részesítsék, tehát csupán a magatartási kódexben meghatározott kötelezettségeket tükrözik. |
| --- | --- |

(64)

A piacvizsgálat során megkérdezettek közül többen rámutattak a GDS-szolgáltatókkal kötött megállapodásukban szereplő, úgynevezett „legnagyobb kedvezmény” záradékra, amely alkalmazása növelheti az árak átláthatóságát. A piacvizsgálat ezzel szemben megerősítette, hogy a legtöbb esetben a „legnagyobb kedvezmény” záradékok az utazási szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások azon kötelezettségével kapcsolatosak, hogy a GDS-szolgáltatókat az utazási termékek vonatkozásában egyenlő bánásmódban részesítsék, tehát csupán a magatartási kódexben meghatározott kötelezettségeket tükrözik.

| (65) | Az érintett piacok jellemzői és különösen a korlátozott mértékű átláthatóság figyelembevételével a Bizottság határozatában úgy véli, hogy a fennmaradó három GDS-szolgáltató nehezen tudná eredményesen ellenőrizni az egyeztetett magatartástól való eltéréseket. |
| --- | --- |

(65)

Az érintett piacok jellemzői és különösen a korlátozott mértékű átláthatóság figyelembevételével a Bizottság határozatában úgy véli, hogy a fennmaradó három GDS-szolgáltató nehezen tudná eredményesen ellenőrizni az egyeztetett magatartástól való eltéréseket.

Elrettentő mechanizmusok

| (66) | Az egyeztetés csak akkor tartható fenn, ha az eltérés következményei eléggé súlyosak ahhoz, hogy meggyőzzék az egyeztetésben részt vevő vállalkozásokat, hogy érdekük fűződik az egyeztetés feltételeinek betartásához. |
| --- | --- |

(66)

Az egyeztetés csak akkor tartható fenn, ha az eltérés következményei eléggé súlyosak ahhoz, hogy meggyőzzék az egyeztetésben részt vevő vállalkozásokat, hogy érdekük fűződik az egyeztetés feltételeinek betartásához.

| (67) | Az olyan azonnali megtorlás, amely során az egyeztetésben részt vevő GDS-szolgáltatók csökkentik az utazási szolgáltatásokat nyújtó vállalkozásokra kiszabott díjaikat, nem tudná az egyeztetés feltételeitől eltérő GDS-szolgáltatókat eredményesen visszatartani: az utazási szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások ettől még nem váltanának szolgáltatót, ugyanis mind a négy GDS szolgáltatásaira szükségük van. |
| --- | --- |

(67)

Az olyan azonnali megtorlás, amely során az egyeztetésben részt vevő GDS-szolgáltatók csökkentik az utazási szolgáltatásokat nyújtó vállalkozásokra kiszabott díjaikat, nem tudná az egyeztetés feltételeitől eltérő GDS-szolgáltatókat eredményesen visszatartani: az utazási szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások ettől még nem váltanának szolgáltatót, ugyanis mind a négy GDS szolgáltatásaira szükségük van.

| (68) | Inkább megvalósítható az a megtorló intézkedés, amely során az egyik GDS-szolgáltató bizonyos, az egyeztetés feltételeitől eltérő GDS szolgáltatásait igénybe vevő fontos utazási irodáknak magasabb ösztönzőket vagy közvetlen, egyösszegű kifizetést ajánl annak érdekében, hogy az utazási irodát az egyeztetés feltételeitől eltérő GDS lecserélésére késztesse. Annak ellenére, hogy ez az intézkedés megvalósítható, költséges stratégia lenne, mivel az utazási irodáknak felajánlott ösztönző kifizetéseknek elég magasaknak kell lenniük ahhoz, hogy a másik GDS-szolgáltatóra való áttérést kiváltsák. |
| --- | --- |

(68)

Inkább megvalósítható az a megtorló intézkedés, amely során az egyik GDS-szolgáltató bizonyos, az egyeztetés feltételeitől eltérő GDS szolgáltatásait igénybe vevő fontos utazási irodáknak magasabb ösztönzőket vagy közvetlen, egyösszegű kifizetést ajánl annak érdekében, hogy az utazási irodát az egyeztetés feltételeitől eltérő GDS lecserélésére késztesse. Annak ellenére, hogy ez az intézkedés megvalósítható, költséges stratégia lenne, mivel az utazási irodáknak felajánlott ösztönző kifizetéseknek elég magasaknak kell lenniük ahhoz, hogy a másik GDS-szolgáltatóra való áttérést kiváltsák.

| (69) | A Bizottság ezért határozatában megállapítja, hogy az utazási irodáknak felajánlott, megemelt ösztönző kifizetések útján megvalósított megtorlás önmagában nem kizárható. |
| --- | --- |

(69)

A Bizottság ezért határozatában megállapítja, hogy az utazási irodáknak felajánlott, megemelt ösztönző kifizetések útján megvalósított megtorlás önmagában nem kizárható.

A kívülállók reakciói

| (70) | Annak, hogy az egyeztetés sikeres lehessen, feltétele, hogy az abban nem részes társaságok és potenciális versenytársak, valamint az ügyfelek ne veszélyeztethessék az egyeztetéstől elvárt eredményt. |
| --- | --- |

(70)

Annak, hogy az egyeztetés sikeres lehessen, feltétele, hogy az abban nem részes társaságok és potenciális versenytársak, valamint az ügyfelek ne veszélyeztethessék az egyeztetéstől elvárt eredményt.

| (71) | A tárgyalt esetben, úgy tűnik, jelentős a versenykényszer a piacon, ami destabilizálna minden, az egyeztetésre irányuló próbálkozást. E kényszerek különösen abból erednének, hogy az utazási szolgáltatásokat nyújtó vállalkozásoknak módjukban áll visszatartani utazási termékeket, és ezeket kizárólag a „szolgáltató.com” honlapokhoz hasonló, közvetlen értékesítési csatornákon keresztül elérhetővé tenni. Ezenfelül az áremeléshez vezető egyeztetések arra késztethetnék az EGT területén működő, utazási szolgáltatásokat nyújtó vállalkozásokat, hogy többet fektessenek a GDS-rendszerek alternatívái, például a GDS-piacra újonnan belépők és a közvetlen hivatkozások (linkek) fejlesztésébe. |
| --- | --- |

(71)

A tárgyalt esetben, úgy tűnik, jelentős a versenykényszer a piacon, ami destabilizálna minden, az egyeztetésre irányuló próbálkozást. E kényszerek különösen abból erednének, hogy az utazási szolgáltatásokat nyújtó vállalkozásoknak módjukban áll visszatartani utazási termékeket, és ezeket kizárólag a „szolgáltató.com” honlapokhoz hasonló, közvetlen értékesítési csatornákon keresztül elérhetővé tenni. Ezenfelül az áremeléshez vezető egyeztetések arra késztethetnék az EGT területén működő, utazási szolgáltatásokat nyújtó vállalkozásokat, hogy többet fektessenek a GDS-rendszerek alternatívái, például a GDS-piacra újonnan belépők és a közvetlen hivatkozások (linkek) fejlesztésébe.

| (72) | Figyelembe véve a fent ismertetett körülményeket és azt, hogy az egyeztetett hatások megállapításához szükséges kritériumoknak együttesen kell teljesülni, nem valószínű, hogy az összefonódás az utazási szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások számára biztosított GDS-szolgáltatások európai uniós piacán egyeztetett hatásokat eredményezne. |
| --- | --- |

(72)

Figyelembe véve a fent ismertetett körülményeket és azt, hogy az egyeztetett hatások megállapításához szükséges kritériumoknak együttesen kell teljesülni, nem valószínű, hogy az összefonódás az utazási szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások számára biztosított GDS-szolgáltatások európai uniós piacán egyeztetett hatásokat eredményezne.

II.3.5.2.   Az értékesítési lánc lejjebb lévő szintje

Egyetértés az egyeztetés feltételeiről

| (73) | Az egyeztetés kérdése elvben a GDS-szolgáltatók és az utazási irodák közötti kapcsolatok, azaz az értékesítési lánc lejjebb lévő szintje esetében is felmerül. Az értékesítési láncban lejjebb lévő vállalkozások EGT-piacaira jellemző, hogy országonként jelentősen eltér a négy GDS-szolgáltató piaci részesedése. |
| --- | --- |

(73)

Az egyeztetés kérdése elvben a GDS-szolgáltatók és az utazási irodák közötti kapcsolatok, azaz az értékesítési lánc lejjebb lévő szintje esetében is felmerül. Az értékesítési láncban lejjebb lévő vállalkozások EGT-piacaira jellemző, hogy országonként jelentősen eltér a négy GDS-szolgáltató piaci részesedése.

| (74) | Az értékesítési lánc lejjebb lévő szintjén erős a GDS-szolgáltatók közötti verseny, egyeztetett magatartásra utaló jelek pedig nincsenek. Az elmúlt [...] során a Galileo és a Worldspan [...] piaci részesedést vesztett, amelyet az Amadeus szerzett meg. Ráadásul a piacvizsgálat megerősíti, hogy GDS-szolgáltatók jelenleg erőteljes versenyt folytatnak az utazási irodákkal kötött szerződésekért, amit tükröz az is, hogy az elmúlt öt év során nőttek a GDS-szolgáltatók által az utazási irodáknak juttatott ösztönző kifizetések. |
| --- | --- |

(74)

Az értékesítési lánc lejjebb lévő szintjén erős a GDS-szolgáltatók közötti verseny, egyeztetett magatartásra utaló jelek pedig nincsenek. Az elmúlt [...] során a Galileo és a Worldspan [...] piaci részesedést vesztett, amelyet az Amadeus szerzett meg. Ráadásul a piacvizsgálat megerősíti, hogy GDS-szolgáltatók jelenleg erőteljes versenyt folytatnak az utazási irodákkal kötött szerződésekért, amit tükröz az is, hogy az elmúlt öt év során nőttek a GDS-szolgáltatók által az utazási irodáknak juttatott ösztönző kifizetések.

| (75) | Ez a jelenség arra enged következtetni, hogy az összefonódó cégek piaci helyzete az értékesítési lánc lejjebb lévő részének legtöbb piacán viszonylag instabil, ami megnehezítené, hogy az egyeztetés feltételeit illetően egyetértés szülessen. |
| --- | --- |

(75)

Ez a jelenség arra enged következtetni, hogy az összefonódó cégek piaci helyzete az értékesítési lánc lejjebb lévő részének legtöbb piacán viszonylag instabil, ami megnehezítené, hogy az egyeztetés feltételeit illetően egyetértés szülessen.

Az eltérések ellenőrzése

| (76) | Az utazási irodákkal kötött szerződések feltételei általában nem átláthatóak, mivel az utazási irodák és a GDS-szolgáltatók egyenként tárgyalnak róluk. A GDS-szolgáltatóknak nincs rálátásuk a versenytársak által ajánlott, összetett feltételrendszerekre. Az árviszonyok némiképp átláthatóvá válhatnak ugyan, amennyiben a szerződések megtárgyalása kapcsán az utazási irodák és a GDS-szolgáltatók között esetleg információcserére kerül sor, de mivel a legtöbb szerződést egyenként tárgyalják, ez jelentősen korlátozza az ennek következtében létrejövő átláthatóság mértékét. Nagyon korlátozottnak tűnik tehát annak lehetősége, hogy sikeresen ellenőrizni lehessen az egyeztetett magatartást, hiszen ehhez ellenőrizni kellene az egyes GDS-szolgáltatók által az egyes utazási irodáknak ajánlott termékek körét, funkciókat, szolgáltatásokat, pénzügyi támogatást, prémiumokat és egyéb feltételeket. |
| --- | --- |

(76)

Az utazási irodákkal kötött szerződések feltételei általában nem átláthatóak, mivel az utazási irodák és a GDS-szolgáltatók egyenként tárgyalnak róluk. A GDS-szolgáltatóknak nincs rálátásuk a versenytársak által ajánlott, összetett feltételrendszerekre. Az árviszonyok némiképp átláthatóvá válhatnak ugyan, amennyiben a szerződések megtárgyalása kapcsán az utazási irodák és a GDS-szolgáltatók között esetleg információcserére kerül sor, de mivel a legtöbb szerződést egyenként tárgyalják, ez jelentősen korlátozza az ennek következtében létrejövő átláthatóság mértékét. Nagyon korlátozottnak tűnik tehát annak lehetősége, hogy sikeresen ellenőrizni lehessen az egyeztetett magatartást, hiszen ehhez ellenőrizni kellene az egyes GDS-szolgáltatók által az egyes utazási irodáknak ajánlott termékek körét, funkciókat, szolgáltatásokat, pénzügyi támogatást, prémiumokat és egyéb feltételeket.

| (77) | A piac értékesítési láncban lejjebb lévő szintjén meglévő, korlátozott mértékű átláthatóság figyelembevételével a Bizottság határozatában úgy ítéli meg, hogy a fennmaradó három GDS-szolgáltató nehezen tudná ténylegesen ellenőrizni az egyeztetett magatartástól való eltéréseket. |
| --- | --- |

(77)

A piac értékesítési láncban lejjebb lévő szintjén meglévő, korlátozott mértékű átláthatóság figyelembevételével a Bizottság határozatában úgy ítéli meg, hogy a fennmaradó három GDS-szolgáltató nehezen tudná ténylegesen ellenőrizni az egyeztetett magatartástól való eltéréseket.

Elrettentő mechanizmusok

| (78) | Az alkalmazható elrettentő mechanizmusok lényegében megegyeznek a piac értékesítési láncban feljebb lévő szintjénél tárgyaltakkal. |
| --- | --- |

(78)

Az alkalmazható elrettentő mechanizmusok lényegében megegyeznek a piac értékesítési láncban feljebb lévő szintjénél tárgyaltakkal.

A kívülállók reakciói

| (79) | Egyeztetett magatartás esetén az utazási irodák számára nem sok, könnyen elérhető alternatíva kínálkozik. A „szolgáltató.com” honlapok használata az utazási irodák számára túlságosan nehézkes, a GDS-szolgáltatók többi alternatívája pedig még nem eléggé fejlett az EGT területén ahhoz, hogy megfelelő alternatívaként jöhessen szóba. |
| --- | --- |

(79)

Egyeztetett magatartás esetén az utazási irodák számára nem sok, könnyen elérhető alternatíva kínálkozik. A „szolgáltató.com” honlapok használata az utazási irodák számára túlságosan nehézkes, a GDS-szolgáltatók többi alternatívája pedig még nem eléggé fejlett az EGT területén ahhoz, hogy megfelelő alternatívaként jöhessen szóba.

| (80) | Figyelembe véve, hogy az egyeztetett hatások megállapításához szükséges kritériumoknak együttesen kell teljesülni, a Bizottság határozatában a piac értékesítési láncban feljebb lévő szintjét illetően is megállapítja, nem valószínű, hogy az összefonódás egyeztetett hatásokat eredményezne. |
| --- | --- |

(80)

Figyelembe véve, hogy az egyeztetett hatások megállapításához szükséges kritériumoknak együttesen kell teljesülni, a Bizottság határozatában a piac értékesítési láncban feljebb lévő szintjét illetően is megállapítja, nem valószínű, hogy az összefonódás egyeztetett hatásokat eredményezne.

III.   KÖVETKEZTETÉS

| (81) | A Bizottság határozatában megállapítja, hogy a tervezett összefonódás nem támaszt versennyel kapcsolatos aggályokat, amelyek következményeként a közös piacon vagy annak egy jelentős részén a hatékony verseny jelentősen korlátozódna. Következésképpen a határozat – az összefonódás-ellenőrzési rendelet 8. cikkének (1) bekezdésével, valamint az EGT-megállapodás 57. cikkével összhangban – az összefonódást a közös piaccal és az EGT-megállapodással összeegyeztethetőnek szándékozik nyilvánítani. |
| --- | --- |

(81)

A Bizottság határozatában megállapítja, hogy a tervezett összefonódás nem támaszt versennyel kapcsolatos aggályokat, amelyek következményeként a közös piacon vagy annak egy jelentős részén a hatékony verseny jelentősen korlátozódna. Következésképpen a határozat – az összefonódás-ellenőrzési rendelet 8. cikkének (1) bekezdésével, valamint az EGT-megállapodás 57. cikkével összhangban – az összefonódást a közös piaccal és az EGT-megállapodással összeegyeztethetőnek szándékozik nyilvánítani.

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

| 1.12.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 314/29 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 314/29

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2007. november 30.)

a tagállamok által 2008-ra és az azt követő évekre benyújtott, egyes állatbetegségek és zoonózisok felszámolására, ellenőrzésére és megfigyelésére irányuló éves és többéves nemzeti programok, valamint az azokhoz nyújtott közösségi pénzügyi hozzájárulás jóváhagyásáról

(az értesítés a C(2007) 5776. számú dokumentummal történt)

(2007/782/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az állat-egészségügyi kiadásokról szóló, 1990. június 26-i 90/424/EGK tanácsi határozatra (1) és különösen annak 24. cikke (5) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 90/424/EGK határozat megállapítja az egyes állatbetegségek és zoonózisok felszámolására, ellenőrzésére és megfigyelésére irányuló programokhoz történő közösségi pénzügyi hozzájárulásra irányadó eljárásokat. |
| --- | --- |

(1)

A 90/424/EGK határozat megállapítja az egyes állatbetegségek és zoonózisok felszámolására, ellenőrzésére és megfigyelésére irányuló programokhoz történő közösségi pénzügyi hozzájárulásra irányadó eljárásokat.

| (2) | Emellett a 90/424/EGK határozat 24. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy közösségi pénzügyi intézkedést kell bevezetni az említett határozat mellékletében felsorolt állatbetegségek és zoonózisok felszámolását, az ellenük való védekezést és figyelemmel kísérésüket célzó nemzeti programok finanszírozásával összefüggésben a tagállamoknál felmerülő kiadások visszatérítésére. |
| --- | --- |

(2)

Emellett a 90/424/EGK határozat 24. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy közösségi pénzügyi intézkedést kell bevezetni az említett határozat mellékletében felsorolt állatbetegségek és zoonózisok felszámolását, az ellenük való védekezést és figyelemmel kísérésüket célzó nemzeti programok finanszírozásával összefüggésben a tagállamoknál felmerülő kiadások visszatérítésére.

| (3) | Az állat-egészségügyi kiadásokról szóló 90/424/EGK határozat módosításáról szóló, 2006. december 19-i 2006/965/EK tanácsi határozat (2) a 90/424/EGK határozat 24. cikkét új rendelkezéssel váltotta fel. A 2006/965/EK határozat értelmében a szarvasmarhák enzootikus leukózisára és az Aujeszky-féle betegségre vonatkozó programok finanszírozását ideiglenes intézkedések által 2010. december 31-ig folytatni lehet. |
| --- | --- |

(3)

Az állat-egészségügyi kiadásokról szóló 90/424/EGK határozat módosításáról szóló, 2006. december 19-i 2006/965/EK tanácsi határozat (2) a 90/424/EGK határozat 24. cikkét új rendelkezéssel váltotta fel. A 2006/965/EK határozat értelmében a szarvasmarhák enzootikus leukózisára és az Aujeszky-féle betegségre vonatkozó programok finanszírozását ideiglenes intézkedések által 2010. december 31-ig folytatni lehet.

| (4) | Az egyes állatbetegségek felszámolására és folyamatos ellenőrzésére vonatkozó közösségi szempontok megállapításáról szóló, 1990. november 27-i 90/638/EGK tanácsi határozat (3) előírja, hogy a tagállamok által benyújtott programoknak teljesíteniük kell a 90/638/EGK határozat mellékleteiben megállapított szempontokat ahhoz, hogy azokat a 90/424/EGK határozat 24. cikkének (1) bekezdésében előírt intézkedések alapján jóvá lehessen hagyni. |
| --- | --- |

(4)

Az egyes állatbetegségek felszámolására és folyamatos ellenőrzésére vonatkozó közösségi szempontok megállapításáról szóló, 1990. november 27-i 90/638/EGK tanácsi határozat (3) előírja, hogy a tagállamok által benyújtott programoknak teljesíteniük kell a 90/638/EGK határozat mellékleteiben megállapított szempontokat ahhoz, hogy azokat a 90/424/EGK határozat 24. cikkének (1) bekezdésében előírt intézkedések alapján jóvá lehessen hagyni.

| (5) | Az egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2001. május 22-i 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) a tagállamok által benyújtandó éves programokat ír elő a szarvasmarha-, juh- és kecskefélékben előforduló fertőző szivacsos agyvelőbántalmak (TSE) megfigyelésére. |
| --- | --- |

(5)

Az egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2001. május 22-i 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) a tagállamok által benyújtandó éves programokat ír elő a szarvasmarha-, juh- és kecskefélékben előforduló fertőző szivacsos agyvelőbántalmak (TSE) megfigyelésére.

| (6) | A madárinfluenza elleni védekezésre irányuló közösségi intézkedésekről szóló 2005/94/EK tanácsi irányelv (5) előírja, hogy a tagállamoknak megfigyelési programokat kell végrehajtaniuk a baromfik és a vadon élő madarak körében annak érdekében, hogy többek között rendszeresen frissített kockázatértékelés alapján hozzájáruljanak a vadon élő madarak jelentette, a madarak bármely madárinfluenza eredetű vírusával kapcsolatos veszélyekre vonatkozó ismeretekhez. Ezeket az éves megfigyelési programokat, valamint finanszírozásukat szintén jóvá kell hagyni. |
| --- | --- |

(6)

A madárinfluenza elleni védekezésre irányuló közösségi intézkedésekről szóló 2005/94/EK tanácsi irányelv (5) előírja, hogy a tagállamoknak megfigyelési programokat kell végrehajtaniuk a baromfik és a vadon élő madarak körében annak érdekében, hogy többek között rendszeresen frissített kockázatértékelés alapján hozzájáruljanak a vadon élő madarak jelentette, a madarak bármely madárinfluenza eredetű vírusával kapcsolatos veszélyekre vonatkozó ismeretekhez. Ezeket az éves megfigyelési programokat, valamint finanszírozásukat szintén jóvá kell hagyni.

| (7) | Bizonyos tagállamok olyan, az állatbetegségek felszámolását, ellenőrzését és megfigyelését célzó éves programokat, a zoonózisok megelőzésére irányuló ellenőrzési programokat és egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak (TSE) felszámolását és megfigyelését célzó éves megfigyelési programokat nyújtottak be a Bizottsághoz, amelyekhez közösségi pénzügyi hozzájárulást kérelmeznek. |
| --- | --- |

(7)

Bizonyos tagállamok olyan, az állatbetegségek felszámolását, ellenőrzését és megfigyelését célzó éves programokat, a zoonózisok megelőzésére irányuló ellenőrzési programokat és egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak (TSE) felszámolását és megfigyelését célzó éves megfigyelési programokat nyújtottak be a Bizottsághoz, amelyekhez közösségi pénzügyi hozzájárulást kérelmeznek.

| (8) | Egyes tagállamok olyan, az állatbetegségek felszámolását, ellenőrzését és megfigyelését célzó többéves programokat is benyújtottak a Bizottsághoz, amelyekhez közösségi pénzügyi hozzájárulást kérelmeztek. A többéves programok esetében a kiadásra vonatkozó kötelezettségvállalást az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (6) 76. cikkének (3) bekezdésével összhangban kell elfogadni. A többéves programoknál az első költségvetési kötelezettségvállalást a programok jóváhagyása után kell megtenni. A további kötelezettségvállalásokat a Bizottság a 90/424/EGK határozat 24. cikkének (5) bekezdése említett, a hozzájárulás odaítéléséről hozott határozat alapján teszi meg. |
| --- | --- |

(8)

Egyes tagállamok olyan, az állatbetegségek felszámolását, ellenőrzését és megfigyelését célzó többéves programokat is benyújtottak a Bizottsághoz, amelyekhez közösségi pénzügyi hozzájárulást kérelmeztek. A többéves programok esetében a kiadásra vonatkozó kötelezettségvállalást az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (6) 76. cikkének (3) bekezdésével összhangban kell elfogadni. A többéves programoknál az első költségvetési kötelezettségvállalást a programok jóváhagyása után kell megtenni. A további kötelezettségvállalásokat a Bizottság a 90/424/EGK határozat 24. cikkének (5) bekezdése említett, a hozzájárulás odaítéléséről hozott határozat alapján teszi meg.

| (9) | A Bizottság állat-egészségügyi és pénzügyi szempontból egyaránt megvizsgálta a tagállamok által benyújtott éves és többéves programokat. Megállapítást nyert, hogy a programok megfelelnek a vonatkozó közösségi állat-egészségügyi jogszabályoknak, különösen a 90/638/EGK határozatban megállapított kritériumoknak. |
| --- | --- |

(9)

A Bizottság állat-egészségügyi és pénzügyi szempontból egyaránt megvizsgálta a tagállamok által benyújtott éves és többéves programokat. Megállapítást nyert, hogy a programok megfelelnek a vonatkozó közösségi állat-egészségügyi jogszabályoknak, különösen a 90/638/EGK határozatban megállapított kritériumoknak.

| (10) | Tekintettel a fenti programoknak az állat- és közegészségügy terén megállapított közösségi célkitűzések megvalósításában játszott szerepének fontosságára, valamint a TSE-programok esetében azoknak valamennyi tagállamban való kötelező alkalmazására, indokolt megállapítani az érintett tagállamoknál az e határozatban előírt intézkedések folytán felmerülő költségek megtérítéséhez folyósított közösségi pénzügyi hozzájárulás megfelelő mértékét és maximális összegét az egyes programok esetében. |
| --- | --- |

(10)

Tekintettel a fenti programoknak az állat- és közegészségügy terén megállapított közösségi célkitűzések megvalósításában játszott szerepének fontosságára, valamint a TSE-programok esetében azoknak valamennyi tagállamban való kötelező alkalmazására, indokolt megállapítani az érintett tagállamoknál az e határozatban előírt intézkedések folytán felmerülő költségek megtérítéséhez folyósított közösségi pénzügyi hozzájárulás megfelelő mértékét és maximális összegét az egyes programok esetében.

| (11) | A közösségi támogatások hatékonyabb kezelése és felhasználása, valamint a jobb átláthatóság érdekében minden egyes programra vonatkozóan rögzíteni kell azon maximális összegeket is, amelyek adott esetben a tagállam számára olyan tételek egyes költségei miatt térítendők meg, mint a tagállamban elvégzett vizsgálatok, valamint a levágott vagy kiselejtezett állatok tulajdonosainak az elszenvedett veszteségükért nyújtott kártérítések. |
| --- | --- |

(11)

A közösségi támogatások hatékonyabb kezelése és felhasználása, valamint a jobb átláthatóság érdekében minden egyes programra vonatkozóan rögzíteni kell azon maximális összegeket is, amelyek adott esetben a tagállam számára olyan tételek egyes költségei miatt térítendők meg, mint a tagállamban elvégzett vizsgálatok, valamint a levágott vagy kiselejtezett állatok tulajdonosainak az elszenvedett veszteségükért nyújtott kártérítések.

| (12) | A közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló, 2005. június 21-i 1290/2005/EK tanácsi rendelet (7) szerint az állatbetegségek felszámolását és ellenőrzését célzó programokat az Európai Mezőgazdasági Garanciaalapból kell finanszírozni. Pénzügyi ellenőrzés céljára az említett rendelet 9., 36. és 37. cikkét kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(12)

A közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló, 2005. június 21-i 1290/2005/EK tanácsi rendelet (7) szerint az állatbetegségek felszámolását és ellenőrzését célzó programokat az Európai Mezőgazdasági Garanciaalapból kell finanszírozni. Pénzügyi ellenőrzés céljára az említett rendelet 9., 36. és 37. cikkét kell alkalmazni.

| (13) | A közösségi pénzügyi hozzájárulás odaítélésének feltétele a cselekvési terv hatékony végrehajtása, valamint az, hogy az illetékes hatóságok az e határozatban előírt határidőkön belül az összes szükséges információt benyújtsák. Különösen indokoltnak tűnik a gyakrabban elvégzendő időközi technikai jelentéstételre vonatkozó követelmény a jóváhagyott programok végrehajtása hatékonyságának értékelése érdekében. |
| --- | --- |

(13)

A közösségi pénzügyi hozzájárulás odaítélésének feltétele a cselekvési terv hatékony végrehajtása, valamint az, hogy az illetékes hatóságok az e határozatban előírt határidőkön belül az összes szükséges információt benyújtsák. Különösen indokoltnak tűnik a gyakrabban elvégzendő időközi technikai jelentéstételre vonatkozó követelmény a jóváhagyott programok végrehajtása hatékonyságának értékelése érdekében.

| (14) | A hatékony ügyvitel érdekében a közösségi pénzügyi hozzájárulás kérelmezése céljából benyújtott kiadásokat euróban kell megadni. Az 1290/2005/EK rendelettel összhangban a nem euróban felmerülő kiadásokra alkalmazott átváltási árfolyamnak az Európai Központi Bank által annak a hónapnak az első napja előtti utolsó kereskedelmi napon jegyzett árfolyamnak kell lennie, amely hónapban a tagállam benyújtotta a kérelmet. |
| --- | --- |

(14)

A hatékony ügyvitel érdekében a közösségi pénzügyi hozzájárulás kérelmezése céljából benyújtott kiadásokat euróban kell megadni. Az 1290/2005/EK rendelettel összhangban a nem euróban felmerülő kiadásokra alkalmazott átváltási árfolyamnak az Európai Központi Bank által annak a hónapnak az első napja előtti utolsó kereskedelmi napon jegyzett árfolyamnak kell lennie, amely hónapban a tagállam benyújtotta a kérelmet.

| (15) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(15)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

I.   FEJEZET

ÉVES PROGRAMOK

1. cikk

Szarvasmarha-brucellózis

1.   A Bizottság a 2008. január 1-jétől2008. december 31-ig tartó időszakra jóváhagyja az Írország, Spanyolország, Olaszország, Ciprus, Portugália és az Egyesült Királyság által a szarvasmarha-brucellózis felszámolására benyújtott programokat.

2.   Az (1) bekezdésben említett egyes tagállamoknak a laboratóriumi vizsgálatok elvégzésének költségeihez, valamint a programok keretében levágott állatok értékéért a tulajdonosoknak fizetendő kártérítés fedezéséhez és az oltóanyag-adagok beszerzéséhez nyújtott közösségi pénzügyi hozzájárulás a tagállamoknál felmerülő költségek 50 %-át teszi ki, és nem haladhatja meg az alábbi összegeket:

| a) | Írország esetében 1 200 000 EUR; |
| --- | --- |

a)

Írország esetében 1 200 000 EUR;

| b) | Spanyolország esetében 4 400 000 EUR; |
| --- | --- |

b)

Spanyolország esetében 4 400 000 EUR;

| c) | Olaszország esetében 2 100 000 EUR; |
| --- | --- |

c)

Olaszország esetében 2 100 000 EUR;

| d) | Ciprus esetében 153 000 EUR; |
| --- | --- |

d)

Ciprus esetében 153 000 EUR;

| e) | Portugália esetében 1 900 000 EUR; |
| --- | --- |

e)

Portugália esetében 1 900 000 EUR;

| f) | az Egyesült Királyság esetében 1 200 000 EUR. |
| --- | --- |

f)

az Egyesült Királyság esetében 1 200 000 EUR.

3.   Az (1) bekezdésben említett programok esetében a tagállamok számára megtérítendő költségek maximális összege nem haladhatja meg az alábbiakat:

| a) | a bengal rose teszt esetében tesztenként | 0,2 EUR; |
| --- | --- | --- |
| b) | a SAT-teszt esetében tesztenként | 0,2 EUR; |
| c) | a komplementkötési próba esetében próbánként | 0,4 EUR; |
| d) | az ELISA-teszt esetében tesztenként | 1 EUR. |

a)

a bengal rose teszt esetében tesztenként

0,2 EUR;

b)

a SAT-teszt esetében tesztenként

0,2 EUR;

c)

a komplementkötési próba esetében próbánként

0,4 EUR;

d)

az ELISA-teszt esetében tesztenként

1 EUR.

2. cikk

Szarvasmarha-tuberkulózis

1.   A Bizottság a 2008. január 1-jétől2008. december 31-ig tartó időszakra jóváhagyja az Észtország, Spanyolország, Olaszország, Lengyelország és Portugália által a szarvasmarha-tuberkulózis felszámolására benyújtott programokat.

2.   Az (1) bekezdésben említett egyes tagállamoknak a tuberkulin-próbák és a laboratóriumi vizsgálatok elvégzésének költségeihez, valamint a programok keretében levágott állatok értékéért a tulajdonosoknak fizetendő kártérítés fedezéséhez nyújtott közösségi pénzügyi hozzájárulás a tagállamoknál felmerülő költségek 50 %-át teszi ki, és nem haladhatja meg az alábbi összegeket:

| a) | Észtország esetében 24 000 EUR; |
| --- | --- |

a)

Észtország esetében 24 000 EUR;

| b) | Spanyolország esetében 6 100 000 EUR; |
| --- | --- |

b)

Spanyolország esetében 6 100 000 EUR;

| c) | Olaszország esetében 2 700 000 EUR; |
| --- | --- |

c)

Olaszország esetében 2 700 000 EUR;

| d) | Lengyelország esetében 1 100 000 EUR; |
| --- | --- |

d)

Lengyelország esetében 1 100 000 EUR;

| e) | Portugália esetében 347 000 EUR. |
| --- | --- |

e)

Portugália esetében 347 000 EUR.

3.   Az (1) bekezdésben említett programok esetében a tagállamok számára megtérítendő költségek maximális összege nem haladhatja meg az alábbiakat:

| a) | a tuberkulin-próba esetében próbánként | 1 EUR; |
| --- | --- | --- |
| b) | a gamma-interferon teszt esetében tesztenként | 5 EUR. |

a)

a tuberkulin-próba esetében próbánként

1 EUR;

b)

a gamma-interferon teszt esetében tesztenként

5 EUR.

3. cikk

Juh- és kecskebrucellózis

1.   A Bizottság a 2008. január 1-jétől2008. december 31-ig tartó időszakra jóváhagyja a Spanyolország, Olaszország, Ciprus és Portugália által a juh- és kecskebrucellózis felszámolására benyújtott programokat.

2.   Az (1) bekezdésben említett egyes tagállamoknak az oltóanyag beszerzéséhez, a laboratóriumi vizsgálatok elvégzésének költségeihez, valamint a programok keretében levágott állatok értékéért a tulajdonosoknak fizetendő kártérítés fedezéséhez nyújtott közösségi pénzügyi hozzájárulás a tagállamoknál felmerülő költségek 50 %-át teszi ki, és nem haladhatja meg az alábbi összegeket:

| a) | Spanyolország esetében 5 600 000 EUR; |
| --- | --- |

a)

Spanyolország esetében 5 600 000 EUR;

| b) | Olaszország esetében 2 800 000 EUR; |
| --- | --- |

b)

Olaszország esetében 2 800 000 EUR;

| c) | Ciprus esetében 93 000 EUR; |
| --- | --- |

c)

Ciprus esetében 93 000 EUR;

| d) | Portugália esetében 1 100 000 EUR. |
| --- | --- |

d)

Portugália esetében 1 100 000 EUR.

3.   Az (1) bekezdésben említett programok esetében a tagállamok számára megtérítendő költségek maximális összege nem haladhatja meg az alábbiakat:

| a) | a bengal rose teszt esetében tesztenként | 0,2 EUR; |
| --- | --- | --- |
| b) | a komplementkötési próba esetében próbánként | 0,4 EUR. |

a)

a bengal rose teszt esetében tesztenként

0,2 EUR;

b)

a komplementkötési próba esetében próbánként

0,4 EUR.

4. cikk

Kéknyelvbetegség az endemikus vagy nagy fertőzési kockázatot jelentő területeken

1.   A Bizottság a 2008. január 1-jétől2008. december 31-ig tartó időszakra jóváhagyja a Belgium, Bulgária, Németország, Görögország, Spanyolország, Franciaország, Olaszország, Luxemburg, Hollandia, Ausztria, Portugália, Románia és Szlovénia által a kéknyelvbetegség felszámolására és megfigyelésére benyújtott programokat.

2.   Az (1) bekezdésben említett egyes tagállamoknak a virológiai, szerológiai és entomológiai megfigyeléshez szükséges laboratóriumi vizsgálatok elvégzésének költségeihez, és a csapdák és oltóanyag beszerzéséhez nyújtott közösségi pénzügyi hozzájárulás a tagállamoknál felmerülő költségek 50 %-át teszi ki, és nem haladhatja meg az alábbi összegeket:

| a) | Belgium esetében 377 000 EUR; |
| --- | --- |

a)

Belgium esetében 377 000 EUR;

| b) | Bulgária esetében 5 400 EUR; |
| --- | --- |

b)

Bulgária esetében 5 400 EUR;

| c) | Németország esetében 3 100 000 EUR; |
| --- | --- |

c)

Németország esetében 3 100 000 EUR;

| d) | Görögország esetében 100 000 EUR; |
| --- | --- |

d)

Görögország esetében 100 000 EUR;

| e) | Spanyolország esetében 4 100 000 EUR; |
| --- | --- |

e)

Spanyolország esetében 4 100 000 EUR;

| f) | Franciaország esetében 351 000 EUR; |
| --- | --- |

f)

Franciaország esetében 351 000 EUR;

| g) | Olaszország esetében 1 300 000 EUR; |
| --- | --- |

g)

Olaszország esetében 1 300 000 EUR;

| h) | Luxemburg esetében 70 000 EUR; |
| --- | --- |

h)

Luxemburg esetében 70 000 EUR;

| i) | Hollandia esetében 527 000 EUR; |
| --- | --- |

i)

Hollandia esetében 527 000 EUR;

| j) | Ausztria esetében 245 000 EUR; |
| --- | --- |

j)

Ausztria esetében 245 000 EUR;

| k) | Portugália esetében 1 004 000 EUR; |
| --- | --- |

k)

Portugália esetében 1 004 000 EUR;

| l) | Románia esetében 43 000 EUR; |
| --- | --- |

l)

Románia esetében 43 000 EUR;

| m) | Szlovénia esetében 61 000 EUR. |
| --- | --- |

m)

Szlovénia esetében 61 000 EUR.

3.   Az (1) bekezdésben említett programok esetében a tagállamok számára megtérítendő költségek maximális összege az ELISA-teszt tekintetében tesztenként nem haladhatja meg a 2,5 EUR-t.

5. cikk

A Gallus gallus tenyészállományokban előforduló szalmonellózis (zoonózist okozó szalmonella)

1.   A Bizottság a 2008. január 1-jétől2008. december 31-ig tartó időszakra jóváhagyja a Belgium, Bulgária, a Cseh Köztársaság, Dánia, Németország, Írország, Görögország, Spanyolország, Franciaország, Olaszország, Ciprus, Lettország, Magyarország, Hollandia, Ausztria, Lengyelország, Portugália, Románia és Szlovákia által a Gallus gallus tenyészállományokban előforduló zoonózist okozó egyes szalmonella ellenőrzésére benyújtott programokat.

2.   Az (1) bekezdésben említett egyes tagállamoknak a hivatalos mintavétel keretében elvégzett bakteriológiai vizsgálatok és szerotipizálás költségeihez, a kiselejtezett baromfik és a megsemmisített tojások értékéért a tulajdonosoknak fizetendő kártérítés fedezéséhez, valamint az oltóanyag-adagok beszerzéséhez nyújtott közösségi pénzügyi hozzájárulás a tagállamoknál felmerülő költségek 50 %-át teszi ki, és nem haladhatja meg az alábbi összegeket:

| a) | Belgium esetében 550 000 EUR; |
| --- | --- |

a)

Belgium esetében 550 000 EUR;

| b) | Bulgária esetében 10 000 EUR; |
| --- | --- |

b)

Bulgária esetében 10 000 EUR;

| c) | a Cseh Köztársaság esetében 200 000 EUR; |
| --- | --- |

c)

a Cseh Köztársaság esetében 200 000 EUR;

| d) | Dánia esetében 75 000 EUR; |
| --- | --- |

d)

Dánia esetében 75 000 EUR;

| e) | Németország esetében 600 000 EUR; |
| --- | --- |

e)

Németország esetében 600 000 EUR;

| f) | Írország esetében 120 000 EUR; |
| --- | --- |

f)

Írország esetében 120 000 EUR;

| g) | Görögország esetében 150 000 EUR; |
| --- | --- |

g)

Görögország esetében 150 000 EUR;

| h) | Spanyolország esetében 800 000 EUR; |
| --- | --- |

h)

Spanyolország esetében 800 000 EUR;

| i) | Franciaország esetében 500 000 EUR; |
| --- | --- |

i)

Franciaország esetében 500 000 EUR;

| j) | Olaszország esetében 470 000 EUR; |
| --- | --- |

j)

Olaszország esetében 470 000 EUR;

| k) | Ciprus esetében 45 000 EUR; |
| --- | --- |

k)

Ciprus esetében 45 000 EUR;

| l) | Lettország esetében 60 000 EUR; |
| --- | --- |

l)

Lettország esetében 60 000 EUR;

| m) | Magyarország esetében 400 000 EUR; |
| --- | --- |

m)

Magyarország esetében 400 000 EUR;

| n) | Hollandia esetében 1 300 000 EUR; |
| --- | --- |

n)

Hollandia esetében 1 300 000 EUR;

| o) | Ausztria esetében 50 000 EUR; |
| --- | --- |

o)

Ausztria esetében 50 000 EUR;

| p) | Lengyelország esetében 2 000 000 EUR; |
| --- | --- |

p)

Lengyelország esetében 2 000 000 EUR;

| q) | Portugália esetében 600 000 EUR; |
| --- | --- |

q)

Portugália esetében 600 000 EUR;

| r) | Románia esetében 400 000 EUR; |
| --- | --- |

r)

Románia esetében 400 000 EUR;

| s) | Szlovákia esetében 275 000 EUR. |
| --- | --- |

s)

Szlovákia esetében 275 000 EUR.

3.   Az (1) bekezdésben említett programok esetében a tagállamok számára megtérítendő költségek maximális összege nem haladhatja meg az alábbiakat:

| a) | bakteriológiai vizsgálat (tenyésztés) esetében vizsgálatonként | 5,0 EUR; |
| --- | --- | --- |
| b) | egy adag oltóanyag vásárlása esetében adagonként | 0,05 EUR; |
| c) | a Salmonella spp. megfelelő izolátumainak szerotipizálása esetében vizsgálatonként | 20,0 EUR. |

a)

bakteriológiai vizsgálat (tenyésztés) esetében vizsgálatonként

5,0 EUR;

b)

egy adag oltóanyag vásárlása esetében adagonként

0,05 EUR;

c)

a Salmonella spp. megfelelő izolátumainak szerotipizálása esetében vizsgálatonként

20,0 EUR.

6. cikk

A Gallus gallus tojóállományokban előforduló szalmonellózis (zoonózist okozó szalmonella)

1.   A Bizottság a 2008. január 1-jétől2008. december 31-ig tartó időszakra jóváhagyja a Belgium, Bulgária, a Cseh Köztársaság, Németország, Észtország, Görögország, Spanyolország, Franciaország, Olaszország, Ciprus, Lettország, Luxemburg, Magyarország, Hollandia, Ausztria, Lengyelország, Portugália, Románia, Szlovákia és az Egyesült Királyság által a Gallus gallus tojóállományokban előforduló zoonózist okozó egyes szalmonella ellenőrzésére benyújtott programokat.

2.   Az (1) bekezdésben említett egyes tagállamoknak a hivatalos mintavétel keretében elvégzett bakteriológiai vizsgálatok és szerotipizálás költségeihez, a kiselejtezett baromfik és a megsemmisített tojások értékéért a tulajdonosoknak fizetendő kártérítés fedezéséhez, valamint az oltóanyag-adagok beszerzéséhez nyújtott közösségi pénzügyi hozzájárulás a tagállamoknál felmerülő költségek 50 %-át teszi ki, és nem haladhatja meg az alábbi összegeket:

| a) | Belgium esetében 750 000 EUR; |
| --- | --- |

a)

Belgium esetében 750 000 EUR;

| b) | Bulgária esetében 20 000 EUR; |
| --- | --- |

b)

Bulgária esetében 20 000 EUR;

| c) | a Cseh Köztársaság esetében 1 000 000 EUR; |
| --- | --- |

c)

a Cseh Köztársaság esetében 1 000 000 EUR;

| d) | Németország esetében 2 000 000 EUR; |
| --- | --- |

d)

Németország esetében 2 000 000 EUR;

| e) | Észtország esetében 20 000 EUR; |
| --- | --- |

e)

Észtország esetében 20 000 EUR;

| f) | Görögország esetében 500 000 EUR; |
| --- | --- |

f)

Görögország esetében 500 000 EUR;

| g) | Spanyolország esetében 3 500 000 EUR; |
| --- | --- |

g)

Spanyolország esetében 3 500 000 EUR;

| h) | Franciaország esetében 2 500 000 EUR; |
| --- | --- |

h)

Franciaország esetében 2 500 000 EUR;

| i) | Olaszország esetében 1 000 000 EUR; |
| --- | --- |

i)

Olaszország esetében 1 000 000 EUR;

| j) | Ciprus esetében 80 000 EUR; |
| --- | --- |

j)

Ciprus esetében 80 000 EUR;

| k) | Lettoszág esetében 300 000 EUR; |
| --- | --- |

k)

Lettoszág esetében 300 000 EUR;

| l) | Luxemburg esetében 10 000 EUR; |
| --- | --- |

l)

Luxemburg esetében 10 000 EUR;

| m) | Magyarország esetében 2 000 000 EUR; |
| --- | --- |

m)

Magyarország esetében 2 000 000 EUR;

| n) | Hollandia esetében 2 000 000 EUR; |
| --- | --- |

n)

Hollandia esetében 2 000 000 EUR;

| o) | Ausztria esetében 1 000 000 EUR; |
| --- | --- |

o)

Ausztria esetében 1 000 000 EUR;

| p) | Lengyelország esetében 2 000 000 EUR; |
| --- | --- |

p)

Lengyelország esetében 2 000 000 EUR;

| q) | Portugália esetében 1 000 000 EUR; |
| --- | --- |

q)

Portugália esetében 1 000 000 EUR;

| r) | Románia esetében 500 000 EUR; |
| --- | --- |

r)

Románia esetében 500 000 EUR;

| s) | Szlovákia esetében 1 000 000 EUR; |
| --- | --- |

s)

Szlovákia esetében 1 000 000 EUR;

| t) | az Egyesült Királyság esetében 80 000 EUR. |
| --- | --- |

t)

az Egyesült Királyság esetében 80 000 EUR.

3.   Az (1) bekezdésben említett programok esetében a tagállamok számára megtérítendő költségek maximális összege nem haladhatja meg az alábbiakat:

| a) | bakteriológiai vizsgálat (tenyésztés) esetében vizsgálatonként | 5,0 EUR; |
| --- | --- | --- |
| b) | egy adag oltóanyag vásárlása esetében adagonként | 0,05 EUR; |
| c) | a Salmonella spp. megfelelő izolátumainak szerotipizálása esetében vizsgálatonként | 20,0 EUR. |

a)

bakteriológiai vizsgálat (tenyésztés) esetében vizsgálatonként

5,0 EUR;

b)

egy adag oltóanyag vásárlása esetében adagonként

0,05 EUR;

c)

a Salmonella spp. megfelelő izolátumainak szerotipizálása esetében vizsgálatonként

20,0 EUR.

7. cikk

Klasszikus sertéspestis és afrikai sertéspestis

1.   A Bizottság jóváhagyja az alábbi betegségek ellenőrzésére és megfigyelésére irányuló programokat:

| a) | a Bulgária, Németország, Franciaország, Luxemburg, Románia, Szlovénia és Szlovákia által a klasszikus sertéspestis ellenőrzésére és megfigyelésére benyújtott programokat a 2008. január 1-jétől2008. december 31-ig tartó időszakra. |
| --- | --- |

a)

a Bulgária, Németország, Franciaország, Luxemburg, Románia, Szlovénia és Szlovákia által a klasszikus sertéspestis ellenőrzésére és megfigyelésére benyújtott programokat a 2008. január 1-jétől2008. december 31-ig tartó időszakra.

| b) | az Olaszország által a klasszikus és az afrikai sertéspestis ellenőrzésére és megfigyelésére benyújtott programokat a 2008. január 1-jétől2008. december 31-ig tartó időszakra. |
| --- | --- |

b)

az Olaszország által a klasszikus és az afrikai sertéspestis ellenőrzésére és megfigyelésére benyújtott programokat a 2008. január 1-jétől2008. december 31-ig tartó időszakra.

2.   Az (1) bekezdésben említett egyes tagállamoknak mértéke a házisertéseken és vaddisznókon elvégzendő virológiai és szerológiai vizsgálatok elvégzésének költségeihez, valamint a Bulgária, Németország, Franciaország, Románia és Szlovákia által benyújtott programok esetében a vaddisznók vakcinázásához szükséges oltóanyag és csalétek beszerzése és kiosztása költségeihez nyújtott közösségi pénzügyi hozzájárulás a tagállamoknál felmerülő költségek 50 %-át teszi ki, és nem haladhatja meg az alábbi összegeket:

| a) | Bulgária esetében 400 000 EUR; |
| --- | --- |

a)

Bulgária esetében 400 000 EUR;

| b) | Németország esetében 1 000 000 EUR; |
| --- | --- |

b)

Németország esetében 1 000 000 EUR;

| c) | Franciaország esetében 650 000 EUR; |
| --- | --- |

c)

Franciaország esetében 650 000 EUR;

| d) | Olaszország esetében 100 000 EUR; |
| --- | --- |

d)

Olaszország esetében 100 000 EUR;

| e) | Luxemburg esetében 15 000 EUR; |
| --- | --- |

e)

Luxemburg esetében 15 000 EUR;

| f) | Románia esetében 2 500 000 EUR; |
| --- | --- |

f)

Románia esetében 2 500 000 EUR;

| g) | Szlovénia esetében 40 000 EUR; |
| --- | --- |

g)

Szlovénia esetében 40 000 EUR;

| h) | Szlovákia esetében 525 000 EUR. |
| --- | --- |

h)

Szlovákia esetében 525 000 EUR.

3.   Az (1) bekezdésben említett programok esetében a tagállamok számára megtérítendő költségek maximális összege az ELISA-teszt tekintetében tesztenként nem haladhatja meg a 2,5 EUR-t.

8. cikk

Sertések hólyagos betegsége

1.   A Bizottság a 2008. január 1-jétől2008. december 31-ig tartó időszakra jóváhagyja az Olaszország által a sertések hólyagos betegségének felszámolására benyújtott programot.

2.   A közösségi pénzügyi hozzájárulás mértéke a laboratóriumi vizsgálatok költségeinek 50 %-ában van megállapítva, és nem haladhatja meg a 300 000 EUR-t.

9. cikk

A baromfiban és a vadon élő madarakban előforduló madárinfluenza

1.   A Bizottság a 2008. január 1-jétől2008. december 31-ig tartó időszakra jóváhagyja a Belgium, Bulgária, a Cseh Köztársaság, Dánia, Németország, Észtország, Írország, Görögország, Spanyolország, Franciaország, Olaszország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Luxemburg, Magyarország, Hollandia, Ausztria, Lengyelország, Portugália, Románia, Szlovénia, Szlovákia, Finnország, Svédország és az Egyesült Királyság által benyújtott, a baromfiban és a vadon élő madarakban előforduló madárinfluenzára vonatkozó felmérési programokat.

2.   A laboratóriumi vizsgálatok elvégzésének költségeihez nyújtott közösségi pénzügyi hozzájárulás a tagállamoknál felmerülő költségek 50 %-át teszi ki, és a vadon élő madarakból történő mintavétel esetében átalányösszegből áll, és nem haladhatja meg az alábbi összegeket:

| a) | Belgium esetében 127 000 EUR; |
| --- | --- |

a)

Belgium esetében 127 000 EUR;

| b) | Bulgária esetében 76 000 EUR; |
| --- | --- |

b)

Bulgária esetében 76 000 EUR;

| c) | a Cseh Köztársaság esetében 65 000 EUR; |
| --- | --- |

c)

a Cseh Köztársaság esetében 65 000 EUR;

| d) | Dánia esetében 202 000 EUR; |
| --- | --- |

d)

Dánia esetében 202 000 EUR;

| e) | Németország esetében 580 000 EUR; |
| --- | --- |

e)

Németország esetében 580 000 EUR;

| f) | Észtország esetében 8 000 EUR, |
| --- | --- |

f)

Észtország esetében 8 000 EUR,

| g) | Írország esetében 58 000 EUR; |
| --- | --- |

g)

Írország esetében 58 000 EUR;

| h) | Görögország esetében 72 000 EUR; |
| --- | --- |

h)

Görögország esetében 72 000 EUR;

| i) | Spanyolország esetében 306 000 EUR; |
| --- | --- |

i)

Spanyolország esetében 306 000 EUR;

| j) | Franciaország esetében 155 000 EUR; |
| --- | --- |

j)

Franciaország esetében 155 000 EUR;

| k) | Olaszország esetében 380 000 EUR; |
| --- | --- |

k)

Olaszország esetében 380 000 EUR;

| l) | Ciprus esetében 15 000 EUR; |
| --- | --- |

l)

Ciprus esetében 15 000 EUR;

| m) | Lettország esetében 33 000 EUR; |
| --- | --- |

m)

Lettország esetében 33 000 EUR;

| n) | Litvánia esetében 43 000 EUR; |
| --- | --- |

n)

Litvánia esetében 43 000 EUR;

| o) | Luxemburg esetében 12 000 EUR; |
| --- | --- |

o)

Luxemburg esetében 12 000 EUR;

| p) | Magyarország esetében 184 000 EUR, |
| --- | --- |

p)

Magyarország esetében 184 000 EUR,

| q) | Hollandia esetében 444 000 EUR; |
| --- | --- |

q)

Hollandia esetében 444 000 EUR;

| r) | Ausztria esetében 55 000 EUR; |
| --- | --- |

r)

Ausztria esetében 55 000 EUR;

| s) | Lengyelország esetében 81 000 EUR; |
| --- | --- |

s)

Lengyelország esetében 81 000 EUR;

| t) | Portugália esetében 165 000 EUR; |
| --- | --- |

t)

Portugália esetében 165 000 EUR;

| u) | Románia esetében 465 000 EUR; |
| --- | --- |

u)

Románia esetében 465 000 EUR;

| v) | Szlovénia esetében 43 000 EUR; |
| --- | --- |

v)

Szlovénia esetében 43 000 EUR;

| w) | Szlovákia esetében 50 000 EUR; |
| --- | --- |

w)

Szlovákia esetében 50 000 EUR;

| x) | Finnország esetében 35 000 EUR; |
| --- | --- |

x)

Finnország esetében 35 000 EUR;

| y) | Svédország esetében 290 000 EUR; |
| --- | --- |

y)

Svédország esetében 290 000 EUR;

| z) | az Egyesült Királyság esetében 400 000 EUR. |
| --- | --- |

z)

az Egyesült Királyság esetében 400 000 EUR.

3.   A programok keretében végzett vizsgálatok tagállamok számára megtérítendő költségeinek maximális összege nem haladhatja meg a következőket:

| a) | az ELISA-teszt esetében tesztenként | 1 EUR; |
| --- | --- | --- |
| b) | az agargél-immundiffúziós próba esetében próbánként | 1,2 EUR; |
| c) | a H5/H7 altípusokra HI-próba esetében próbánként | 12 EUR; |
| d) | vírusizolációs próba esetében próbánként | 30 EUR; |
| e) | PCR vizsgálat esetében vizsgálatonként | 15 EUR; |
| f) | vadon élő madarakból történő mintavétel esetében egyedenként | 20 EUR. |

a)

az ELISA-teszt esetében tesztenként

1 EUR;

b)

az agargél-immundiffúziós próba esetében próbánként

1,2 EUR;

c)

a H5/H7 altípusokra HI-próba esetében próbánként

12 EUR;

d)

vírusizolációs próba esetében próbánként

30 EUR;

e)

PCR vizsgálat esetében vizsgálatonként

15 EUR;

f)

vadon élő madarakból történő mintavétel esetében egyedenként

20 EUR.

10. cikk

Fertőző szivacsos agyvelőbántalmak (TSE)

1.   A Bizottság a 2008. január 1-jétől2008. december 31-ig tartó időszakra jóváhagyja a Belgium, Bulgária, a Cseh Köztársaság, Dánia, Németország, Észtország, Írország, Görögország, Spanyolország, Franciaország, Olaszország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Luxemburg, Magyarország, Málta, Hollandia, Ausztria, Lengyelország, Portugália, Románia, Szlovénia, Szlovákia, Finnország, Svédország és az Egyesült Királyság által a fertőző szivacsos agyvelőbántalmak (TSE) megfigyelésére benyújtott programokat.

2.   Az (1) bekezdésben említett egyes tagállamoknak a fenti programok végrehajtásához nyújtott közösségi pénzügyi hozzájárulás a tagállamoknál felmerülő költségek 100 %-át teszi ki, és nem haladhatja meg az alábbi összegeket:

| a) | Belgium esetében 1 950 000 EUR; |
| --- | --- |

a)

Belgium esetében 1 950 000 EUR;

| b) | Bulgária esetében 850 000 EUR; |
| --- | --- |

b)

Bulgária esetében 850 000 EUR;

| c) | a Cseh Köztársaság esetében 950 000 EUR; |
| --- | --- |

c)

a Cseh Köztársaság esetében 950 000 EUR;

| d) | Dánia esetében 1 600 000 EUR; |
| --- | --- |

d)

Dánia esetében 1 600 000 EUR;

| e) | Németország esetében 9 500 000 EUR; |
| --- | --- |

e)

Németország esetében 9 500 000 EUR;

| f) | Észtország esetében 250 000 EUR, |
| --- | --- |

f)

Észtország esetében 250 000 EUR,

| g) | Írország esetében 5 000 000 EUR; |
| --- | --- |

g)

Írország esetében 5 000 000 EUR;

| h) | Görögország esetében 950 000 EUR, |
| --- | --- |

h)

Görögország esetében 950 000 EUR,

| i) | Spanyolország esetében 4 700 000 EUR; |
| --- | --- |

i)

Spanyolország esetében 4 700 000 EUR;

| j) | Franciaország esetében 14 750 000 EUR; |
| --- | --- |

j)

Franciaország esetében 14 750 000 EUR;

| k) | Olaszország esetében 3 050 000 EUR; |
| --- | --- |

k)

Olaszország esetében 3 050 000 EUR;

| l) | Ciprus esetében 250 000 EUR; |
| --- | --- |

l)

Ciprus esetében 250 000 EUR;

| m) | Lettország esetében 300 000 EUR; |
| --- | --- |

m)

Lettország esetében 300 000 EUR;

| n) | Litvánia esetében 550 000 EUR; |
| --- | --- |

n)

Litvánia esetében 550 000 EUR;

| o) | Luxemburg esetében 150 000 EUR; |
| --- | --- |

o)

Luxemburg esetében 150 000 EUR;

| p) | Magyarország esetében 700 000 EUR; |
| --- | --- |

p)

Magyarország esetében 700 000 EUR;

| q) | Málta esetében 37 000 EUR; |
| --- | --- |

q)

Málta esetében 37 000 EUR;

| r) | Hollandia esetében 3 150 000 EUR; |
| --- | --- |

r)

Hollandia esetében 3 150 000 EUR;

| s) | Ausztria esetében 1 250 000 EUR; |
| --- | --- |

s)

Ausztria esetében 1 250 000 EUR;

| t) | Lengyelország esetében 3 250 000 EUR; |
| --- | --- |

t)

Lengyelország esetében 3 250 000 EUR;

| u) | Portugália esetében 1 250 000 EUR; |
| --- | --- |

u)

Portugália esetében 1 250 000 EUR;

| v) | Románia esetében 7 500 EUR; |
| --- | --- |

v)

Románia esetében 7 500 EUR;

| w) | Szlovénia esetében 200 000 EUR; |
| --- | --- |

w)

Szlovénia esetében 200 000 EUR;

| x) | Szlovákia esetében 750 000 EUR; |
| --- | --- |

x)

Szlovákia esetében 750 000 EUR;

| y) | Finnország esetében 650 000 EUR; |
| --- | --- |

y)

Finnország esetében 650 000 EUR;

| z) | Svédország esetében 1 150 000 EUR; |
| --- | --- |

z)

Svédország esetében 1 150 000 EUR;

| za) | az Egyesült Királyság esetében 5 300 000 EUR. |
| --- | --- |

za)

az Egyesült Királyság esetében 5 300 000 EUR.

3.   Az (1) bekezdésben említett programok esetében nyújtott közösségi pénzügyi hozzájárulás az elvégzett vizsgálatokat fedezi, és nem haladhatja meg az alábbi maximális összegeket:

| a) | a 999/2001/EK rendelet III. mellékletében említett szarvasmarhaféléken végzett vizsgálatok esetében vizsgálatonként 5 EUR, |
| --- | --- |

a)

a 999/2001/EK rendelet III. mellékletében említett szarvasmarhaféléken végzett vizsgálatok esetében vizsgálatonként 5 EUR,

| b) | a 999/2001/EK rendelet III. mellékletében említett juh- és kecskeféléken végzett vizsgálatok esetében vizsgálatonként 30 EUR, |
| --- | --- |

b)

a 999/2001/EK rendelet III. mellékletében említett juh- és kecskeféléken végzett vizsgálatok esetében vizsgálatonként 30 EUR,

| c) | a 999/2001/EK rendelet III. mellékletében említett szarvasféléken végzett vizsgálatok esetében vizsgálatonként 50 EUR; |
| --- | --- |

c)

a 999/2001/EK rendelet III. mellékletében említett szarvasféléken végzett vizsgálatok esetében vizsgálatonként 50 EUR;

| d) | a 999/2001/EK rendelet X. melléklete C. fejezete 3.2. bekezdése c) pontjának i. alpontjában említett elsődleges molekuláris differenciáldiagnosztikai vizsgálatok esetében vizsgálatonként 175 EUR. |
| --- | --- |

d)

a 999/2001/EK rendelet X. melléklete C. fejezete 3.2. bekezdése c) pontjának i. alpontjában említett elsődleges molekuláris differenciáldiagnosztikai vizsgálatok esetében vizsgálatonként 175 EUR.

11. cikk

Szarvasmarhák szivacsos agyvelőbántalma (BSE)

1.   A Bizottság a 2008. január 1-jétől2008. december 31-ig tartó időszakra jóváhagyja a Belgium, Bulgária, a Cseh Köztársaság, Dánia, Németország, Észtország, Írország, Görögország, Spanyolország, Franciaország, Olaszország, Luxemburg, Hollandia, Ausztria, Lengyelország, Portugália, Szlovénia, Szlovákia, Finnország és az Egyesült Királyság által a szarvasmarhák szivacsos agyvelőbántalma felszámolására benyújtott programokat.

2.   Az (1) bekezdésben említett programok esetében a felszámolási program keretében kiselejtezett és leölt állatok értékéért a tulajdonosoknak fizetendő kártérítés fedezéséhez nyújtott közösségi pénzügyi hozzájárulás a tagállamoknál felmerülő költségek 50 %-át teszi ki, állatonként legfeljebb 500 EUR lehet, és nem haladhatja meg az alábbi összegeket:

| a) | Belgium esetében 50 000 EUR; |
| --- | --- |

a)

Belgium esetében 50 000 EUR;

| b) | Bulgária esetében 50 000 EUR; |
| --- | --- |

b)

Bulgária esetében 50 000 EUR;

| c) | a Cseh Köztársaság esetében 150 000 EUR; |
| --- | --- |

c)

a Cseh Köztársaság esetében 150 000 EUR;

| d) | Dánia esetében 50 000 EUR; |
| --- | --- |

d)

Dánia esetében 50 000 EUR;

| e) | Németország esetében 145 000 EUR; |
| --- | --- |

e)

Németország esetében 145 000 EUR;

| f) | Észtország esetében 50 000 EUR; |
| --- | --- |

f)

Észtország esetében 50 000 EUR;

| g) | Írország esetében 430 000 EUR; |
| --- | --- |

g)

Írország esetében 430 000 EUR;

| h) | Görögország esetében 50 000 EUR; |
| --- | --- |

h)

Görögország esetében 50 000 EUR;

| i) | Spanyolország esetében 500 000 EUR; |
| --- | --- |

i)

Spanyolország esetében 500 000 EUR;

| j) | Franciaország esetében 100 000 EUR; |
| --- | --- |

j)

Franciaország esetében 100 000 EUR;

| k) | Olaszország esetében 150 000 EUR; |
| --- | --- |

k)

Olaszország esetében 150 000 EUR;

| l) | Luxemburg esetében 50 000 EUR; |
| --- | --- |

l)

Luxemburg esetében 50 000 EUR;

| m) | Hollandia esetében 50 000 EUR; |
| --- | --- |

m)

Hollandia esetében 50 000 EUR;

| n) | Ausztria esetében 50 000 EUR; |
| --- | --- |

n)

Ausztria esetében 50 000 EUR;

| o) | Lengyelország esetében 100 000 EUR; |
| --- | --- |

o)

Lengyelország esetében 100 000 EUR;

| p) | Portugália esetében 232 000 EUR; |
| --- | --- |

p)

Portugália esetében 232 000 EUR;

| q) | Szlovénia esetében 10 000 EUR; |
| --- | --- |

q)

Szlovénia esetében 10 000 EUR;

| r) | Szlovákia esetében 125 000 EUR; |
| --- | --- |

r)

Szlovákia esetében 125 000 EUR;

| s) | Finnország esetében 25 000 EUR; |
| --- | --- |

s)

Finnország esetében 25 000 EUR;

| t) | az Egyesült Királyság esetében 176 000 EUR. |
| --- | --- |

t)

az Egyesült Királyság esetében 176 000 EUR.

12. cikk

Súrlókór

1.   A Bizottság a 2008. január 1-jétől2008. december 31-ig tartó időszakra jóváhagyja a Belgium, Bulgária, a Cseh Köztársaság, Dánia, Németország, Észtország, Írország, Görögország, Spanyolország, Franciaország, Olaszország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Luxemburg, Magyarország, Hollandia, Ausztria, Portugália, Románia, Szlovénia, Szlovákia, Finnország és az Egyesült Királyság által a súrlókór felszámolására benyújtott programokat.

2.   Az (1) bekezdésben említett programok esetében a felszámolási program keretében kiselejtezett és leölt állatok értékéért a tulajdonosoknak fizetendő kártérítés fedezéséhez nyújtott közösségi pénzügyi hozzájárulás az érintett tagállamoknál felmerülő költségek 50 %-át teszi ki és állatonként legfeljebb 100 EUR lehet, a genotípus-vizsgálatok költségeihez nyújtott közösségi pénzügyi hozzájárulás szintén a költségek 50 %-át teszi ki, vizsgálatonként legfeljebb 10 EUR lehet, és nem haladhatja meg az alábbi összegeket:

| a) | Belgium esetében 66 000 EUR; |
| --- | --- |

a)

Belgium esetében 66 000 EUR;

| b) | Bulgária esetében 26 000 EUR; |
| --- | --- |

b)

Bulgária esetében 26 000 EUR;

| c) | a Cseh Köztársaság esetében 88 000 EUR; |
| --- | --- |

c)

a Cseh Köztársaság esetében 88 000 EUR;

| d) | Dánia esetében 204 000 EUR; |
| --- | --- |

d)

Dánia esetében 204 000 EUR;

| e) | Németország esetében 1 000 000 EUR; |
| --- | --- |

e)

Németország esetében 1 000 000 EUR;

| f) | Észtország esetében 12 100 EUR; |
| --- | --- |

f)

Észtország esetében 12 100 EUR;

| g) | Írország esetében 550 000 EUR; |
| --- | --- |

g)

Írország esetében 550 000 EUR;

| h) | Görögország esetében 700 000 EUR; |
| --- | --- |

h)

Görögország esetében 700 000 EUR;

| i) | Spanyolország esetében 3 800 000 EUR; |
| --- | --- |

i)

Spanyolország esetében 3 800 000 EUR;

| j) | Franciaország esetében 3 000 000 EUR; |
| --- | --- |

j)

Franciaország esetében 3 000 000 EUR;

| k) | Olaszország esetében 1 500 000 EUR; |
| --- | --- |

k)

Olaszország esetében 1 500 000 EUR;

| l) | Ciprus esetében 1 100 000 EUR; |
| --- | --- |

l)

Ciprus esetében 1 100 000 EUR;

| m) | Lettország esetében 1 100 EUR; |
| --- | --- |

m)

Lettország esetében 1 100 EUR;

| n) | Litvánia esetében 3 000 EUR; |
| --- | --- |

n)

Litvánia esetében 3 000 EUR;

| o) | Luxemburg esetében 27 000 EUR; |
| --- | --- |

o)

Luxemburg esetében 27 000 EUR;

| p) | Magyarország esetében 343 000 EUR; |
| --- | --- |

p)

Magyarország esetében 343 000 EUR;

| q) | Hollandia esetében 258 000 EUR; |
| --- | --- |

q)

Hollandia esetében 258 000 EUR;

| r) | Ausztria esetében 26 000 EUR; |
| --- | --- |

r)

Ausztria esetében 26 000 EUR;

| s) | Portugália esetében 35 000 EUR; |
| --- | --- |

s)

Portugália esetében 35 000 EUR;

| t) | Románia esetében 881 000 EUR; |
| --- | --- |

t)

Románia esetében 881 000 EUR;

| u) | Szlovénia esetében 61 000 EUR; |
| --- | --- |

u)

Szlovénia esetében 61 000 EUR;

| v) | Szlovákia esetében 302 000 EUR; |
| --- | --- |

v)

Szlovákia esetében 302 000 EUR;

| w) | Finnország esetében 201 000 EUR; |
| --- | --- |

w)

Finnország esetében 201 000 EUR;

| x) | az Egyesült Királyság esetében 4 000 000 EUR. |
| --- | --- |

x)

az Egyesült Királyság esetében 4 000 000 EUR.

13. cikk

Veszettség

1.   A Bizottság a 2008. január 1-jétől2008. december 31-ig tartó időszakra jóváhagyja a Bulgária, Litvánia, Magyarország, Ausztria, Lengyelország, Románia és Szlovákia által a veszettség felszámolására benyújtott programokat.

2.   Az (1) bekezdésben említett egyes tagállamoknak a programok keretében elvégzett laboratóriumi vizsgálatok elvégzésének költségeihez, valamint az oltóanyag és csalétek beszerzéséhez, és kiosztásához nyújtott közösségi pénzügyi hozzájárulás a tagállamoknál felmerülő költségek 50 %-át teszi ki, és nem haladhatja meg az alábbi összegeket:

| a) | Bulgária esetében 700 000 EUR; |
| --- | --- |

a)

Bulgária esetében 700 000 EUR;

| b) | Litvánia esetében 700 000 EUR; |
| --- | --- |

b)

Litvánia esetében 700 000 EUR;

| c) | Magyarország esetében 1 500 000 EUR; |
| --- | --- |

c)

Magyarország esetében 1 500 000 EUR;

| d) | Ausztria esetében 290 000 EUR; |
| --- | --- |

d)

Ausztria esetében 290 000 EUR;

| e) | Lengyelország esetében 3 900 000 EUR; |
| --- | --- |

e)

Lengyelország esetében 3 900 000 EUR;

| f) | Románia esetében 2 500 000 EUR; |
| --- | --- |

f)

Románia esetében 2 500 000 EUR;

| g) | Szlovákia esetében 575 000 EUR. |
| --- | --- |

g)

Szlovákia esetében 575 000 EUR.

3.   Az (1) bekezdésben említett programok esetében a tagállamok számára megtérítendő költségek maximális összege nem haladhatja meg az alábbiakat:

| a) | az ELISA-teszt esetében tesztenként | 8 EUR; |
| --- | --- | --- |
| b) | a tetraciklin csontban való kimutatására szolgáló teszt esetében tesztenként | 8 EUR. |

a)

az ELISA-teszt esetében tesztenként

8 EUR;

b)

a tetraciklin csontban való kimutatására szolgáló teszt esetében tesztenként

8 EUR.

14. cikk

Szarvasmarhák enzootikus leukózisa

1.   A Bizottság a 2008. január 1-jétől2008. december 31-ig tartó időszakra jóváhagyja az Észtország, Litvánia és Lengyelország által a szarvasmarhák enzootikus leukózisa felszámolására benyújtott programokat.

2.   Az (1) bekezdésben említett egyes tagállamoknak a laboratóriumi vizsgálatok elvégzésének költségeihez, valamint a programok keretében levágott állatok értékéért a tulajdonosoknak fizetendő kártérítés fedezéséhez nyújtott közösségi pénzügyi hozzájárulás a tagállamoknál felmerülő költségek 50 %-át teszi ki, és nem haladhatja meg az alábbi összegeket:

| a) | Észtország esetében 15 000 EUR; |
| --- | --- |

a)

Észtország esetében 15 000 EUR;

| b) | Litvánia esetében 200 000 EUR; |
| --- | --- |

b)

Litvánia esetében 200 000 EUR;

| c) | Lengyelország esetében 800 000 EUR. |
| --- | --- |

c)

Lengyelország esetében 800 000 EUR.

3.   Az (1) bekezdésben említett programok esetében a tagállamok számára megtérítendő költségek maximális összege nem haladhatja meg az alábbiakat:

| a) | az ELISA-teszt esetében tesztenként | 0,5 EUR; |
| --- | --- | --- |
| b) | az agargél-immundiffúziós próba esetében próbánként | 0,5 EUR. |

a)

az ELISA-teszt esetében tesztenként

0,5 EUR;

b)

az agargél-immundiffúziós próba esetében próbánként

0,5 EUR.

15. cikk

Aujeszky-féle betegség

1.   A Bizottság a 2008. január 1-jétől2008. december 31-ig tartó időszakra jóváhagyja a Spanyolország, Magyarország és Lengyelország által az Aujeszky-féle betegség felszámolására benyújtott programokat.

2.   Az (1) bekezdésben említett programok esetében a laboratóriumi vizsgálatok költségeihez nyújtott közösségi pénzügyi hozzájárulás az érintett tagállamoknál felmerülő költségek 50 %-át teszi ki, és nem haladhatja meg az alábbi összegeket:

| a) | Spanyolország esetében 450 000 EUR; |
| --- | --- |

a)

Spanyolország esetében 450 000 EUR;

| b) | Magyarország esetében 60 000 EUR; |
| --- | --- |

b)

Magyarország esetében 60 000 EUR;

| c) | Lengyelország esetében 5 000 000 EUR. |
| --- | --- |

c)

Lengyelország esetében 5 000 000 EUR.

3.   Az (1) bekezdésben említett programok esetében a tagállamok számára megtérítendő költségek maximális összege az ELISA-teszt tekintetében tesztenként nem haladhatja meg az 1 EUR-t.

II.   FEJEZET

TÖBBÉVES PROGRAMOK

16. cikk

Veszettség

1.   A Cseh Köztársaság, Németország, Észtország, Lettország, Szlovénia és Finnország által a veszettség felszámolására benyújtott többéves programokat a Bizottság az alábbi időszakra jóváhagyja:

| a) | a 2008. január 1-jétől2009. december 31-ig tartó időszakra a Cseh Köztársaság és Németország esetében; |
| --- | --- |

a)

a 2008. január 1-jétől2009. december 31-ig tartó időszakra a Cseh Köztársaság és Németország esetében;

| b) | a 2008. január 1-jétől2010. december 31-ig tartó időszakra Lettország és Finnország esetében; |
| --- | --- |

b)

a 2008. január 1-jétől2010. december 31-ig tartó időszakra Lettország és Finnország esetében;

| c) | a 2008. január 1-jétől2011. december 31-ig tartó időszakra Észtország esetében; |
| --- | --- |

c)

a 2008. január 1-jétől2011. december 31-ig tartó időszakra Észtország esetében;

| d) | a 2008. január 1-jétől2012. december 31-ig tartó időszakra Szlovénia esetében. |
| --- | --- |

d)

a 2008. január 1-jétől2012. december 31-ig tartó időszakra Szlovénia esetében.

2.   Az (1) bekezdésben említett egyes tagállamoknak a programok keretében elvégzett laboratóriumi vizsgálatok elvégzésének költségeihez, valamint az oltóanyag és csalétek beszerzéséhez, és kiosztásához nyújtott közösségi pénzügyi hozzájárulás a tagállamoknál felmerülő költségek 50 %-át teszi ki.

3.   Az (1) bekezdésben említett programok esetében az érintett tagállamok számára megtérítendő költségek maximális összege nem haladhatja meg az alábbiakat:

| a) | az ELISA-teszt esetében tesztenként | 8 EUR; |
| --- | --- | --- |
| b) | a tetraciklin csontban való kimutatására szolgáló teszt esetében tesztenként | 8 EUR. |

a)

az ELISA-teszt esetében tesztenként

8 EUR;

b)

a tetraciklin csontban való kimutatására szolgáló teszt esetében tesztenként

8 EUR.

4.   A többéves programok végrehajtásának idejére nyújtható hozzájárulás nem haladhatja meg az alábbi összegeket:

| a) | a Cseh Köztársaság esetében 1 000 000 EUR; |
| --- | --- |

a)

a Cseh Köztársaság esetében 1 000 000 EUR;

| b) | Németország esetében 800 000 EUR; |
| --- | --- |

b)

Németország esetében 800 000 EUR;

| c) | Észtország esetében 4 750 000 EUR; |
| --- | --- |

c)

Észtország esetében 4 750 000 EUR;

| d) | Lettország esetében 3 700 000 EUR; |
| --- | --- |

d)

Lettország esetében 3 700 000 EUR;

| e) | Szlovénia esetében 1 750 000 EUR; |
| --- | --- |

e)

Szlovénia esetében 1 750 000 EUR;

| f) | Finnország esetében 300 000 EUR. |
| --- | --- |

f)

Finnország esetében 300 000 EUR.

5.   A 2008-ra lekötendő összegek az alábbiak:

| a) | a Cseh Köztársaság esetében 500 000 EUR; |
| --- | --- |

a)

a Cseh Köztársaság esetében 500 000 EUR;

| b) | Németország esetében 475 000 EUR; |
| --- | --- |

b)

Németország esetében 475 000 EUR;

| c) | Észtország esetében 1 000 000 EUR, |
| --- | --- |

c)

Észtország esetében 1 000 000 EUR,

| d) | Lettország esetében 1 200 000 EUR; |
| --- | --- |

d)

Lettország esetében 1 200 000 EUR;

| e) | Szlovénia esetében 350 000 EUR; |
| --- | --- |

e)

Szlovénia esetében 350 000 EUR;

| f) | Finnország esetében 100 000 EUR. |
| --- | --- |

f)

Finnország esetében 100 000 EUR.

6.   A 2008-at követő években lekötendő összegekről a program 2008-ban való végrehajtása függvényében döntenek. Az alábbi (euróban megadott) összegek irányadók:

| Tagállam | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Cseh Köztársaság | 500 000 | | | |
| Németország | 325 000 | | | |
| Lettország | 1 250 000 | 1 250 000 | | |
| Finnország | 100 000 | 100 000 | | |
| Észtország | 1 250 000 | 1 250 000 | 1 250 000 | |
| Szlovénia | 350 000 | 350 000 | 350 000 | 350 000 |

Tagállam

2009

2010

2011

2012

Cseh Köztársaság

500 000

Németország

325 000

Lettország

1 250 000

1 250 000

Finnország

100 000

100 000

Észtország

1 250 000

1 250 000

1 250 000

Szlovénia

350 000

350 000

350 000

350 000

17. cikk

Aujeszky-féle betegség

1.   A Bizottság a 2008. január 1-jétől2009. december 31-ig tartó időszakra jóváhagyja a Belgium által az Aujeszky-féle betegség felszámolására benyújtott többéves programot.

2.   A közösségi pénzügyi hozzájárulás a laboratóriumi vizsgálatok elvégzése során Belgiumra háruló költségek 50 %-át teszi ki.

3.   A Belgium számára az (1) bekezdésben említett programra megtérítendő költségek maximális összege az ELISA-teszt tekintetében tesztenként nem haladhatja meg az 1 EUR-t.

4.   A Belgium által végrehajtandó, az (1) bekezdésben említett többéves programnak a végrehajtási idejére nyújtható hozzájárulás nem haladhatja meg a 720 000 EUR-t.

5.   A 2008-ra lekötött összeg 360 000 EUR.

6.   A 2008-at követő évben lekötendő összegről a program 2008-ban való végrehajtása függvényében döntenek. Az előirányzott összeg 360 000 EUR.

18. cikk

Szarvasmarhák enzootikus leukózisa

1.   A Bizottság a 2008. január 1-jétől2010. december 31-ig tartó időszakra jóváhagyja az Olaszország, Lettország és Portugália által a szarvasmarhák enzootikus leukózisa felszámolására benyújtott többéves programokat.

2.   Az (1) bekezdésben említett egyes tagállamoknak a laboratóriumi vizsgálatok elvégzésének költségeihez, valamint a programok keretében levágott állatok értékéért a tulajdonosoknak fizetendő kártérítés fedezéséhez nyújtott közösségi pénzügyi hozzájárulás a tagállamoknál felmerülő költségek 50 %-át teszi ki.

3.   Az (1) bekezdésben említett programok esetében a tagállamok számára megtérítendő költségek maximális összege nem haladhatja meg az alábbiakat:

| a) | az ELISA-teszt esetében tesztenként | 0,5 EUR; |
| --- | --- | --- |
| b) | az agargél-immundiffúziós próba esetében próbánként | 0,5 EUR. |

a)

az ELISA-teszt esetében tesztenként

0,5 EUR;

b)

az agargél-immundiffúziós próba esetében próbánként

0,5 EUR.

4.   A többéves programok végrehajtásának idejére nyújtható hozzájárulás nem haladhatja meg az alábbiakat:

| a) | Olaszország esetében 2 000 000 EUR; |
| --- | --- |

a)

Olaszország esetében 2 000 000 EUR;

| b) | Lettország esetében 170 000 EUR; |
| --- | --- |

b)

Lettország esetében 170 000 EUR;

| c) | Portugália esetében 1 000 000 EUR. |
| --- | --- |

c)

Portugália esetében 1 000 000 EUR.

5.   A 2008-ra lekötendő összegek az alábbiak:

| a) | Olaszország esetében 400 000 EUR; |
| --- | --- |

a)

Olaszország esetében 400 000 EUR;

| b) | Lettország esetében 60 000 EUR; |
| --- | --- |

b)

Lettország esetében 60 000 EUR;

| c) | Portugália esetében 300 000 EUR. |
| --- | --- |

c)

Portugália esetében 300 000 EUR.

6.   A 2008-at követő években lekötendő összegekről a program 2008-ban való végrehajtása függvényében döntenek. Az alábbi (euróban megadott) összegek irányadók:

| Tagállam | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Olaszország | 800 000 | 800 000 | | |
| Lettország | 55 000 | 55 000 | | |
| Portugália | 350 000 | 350 000 | | |

Tagállam

2009

2010

2011

2012

Olaszország

800 000

800 000

Lettország

55 000

55 000

Portugália

350 000

350 000

III.   FEJEZET

ÁLTALÁNOS ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

19. cikk

1.   Az 1., 2., 3., 5., 6., 14. és 18. cikkben említett programok esetében a tulajdonosoknak állataik kiselejtezéséért vagy levágásáért fizetendő kártérítéshez nyújtott közösségi hozzájárulást az e cikk (2) és (3) bekezdésében előírtak szerint korlátozni kell.

2.   A tagállamok számára megtérítendő kártérítés átlagos összegét az adott tagállamban levágott vagy kiselejtezett állatok száma alapján kell kiszámítani, és:

| a) | a szarvasmarhafélék esetében állatonként legfeljebb | 375 EUR lehet, |
| --- | --- | --- |
| b) | a juh- vagy kecskefélék esetében állatonként legfeljebb | 50 EUR lehet; |
| c) | a Gallus gallus tenyészbaromfi esetében állatonként legfeljebb | 3,5 EUR lehet; |
| d) | a Gallus gallus tojóbaromfi esetében állatonként legfeljebb | 1,5 EUR lehet. |

a)

a szarvasmarhafélék esetében állatonként legfeljebb

375 EUR lehet,

b)

a juh- vagy kecskefélék esetében állatonként legfeljebb

50 EUR lehet;

c)

a Gallus gallus tenyészbaromfi esetében állatonként legfeljebb

3,5 EUR lehet;

d)

a Gallus gallus tojóbaromfi esetében állatonként legfeljebb

1,5 EUR lehet.

3.   A tagállamok számára megtérítendő kártérítés maximális összege állatonként nem haladhatja meg az 1 000 EUR-t a szarvasmarhafélék esetében, illetve a 100 EUR-t a juh- vagy kecskefélék esetében.

20. cikk

1.   A közösségi pénzügyi hozzájárulás kérelmezésekor a tagállamok által benyújtott kiadásokat euróban adják meg és ezek nem tartalmazhatnak hozzáadottérték-adót vagy más adókat.

2.   Ha a tagállamnál a kiadás nem euróban merül fel, akkor az érintett tagállam átváltja azt euróra, az Európai Központi Bank által annak a hónapnak az első napja előtti utolsó kereskedelmi napon jegyzett árfolyamon, amely hónapban a tagállam benyújtja a kérelmet.

21. cikk

1.   Az 1–18. cikkben említett programokhoz akkor nyújtható közösségi pénzügyi hozzájárulás, ha az érintett tagállamok:

| a) | a közösségi jogszabályok vonatkozó rendelkezéseivel – beleértve a versenyjogi és közbeszerzési szabályokat – összhangban hajtják végre a programokat; |
| --- | --- |

a)

a közösségi jogszabályok vonatkozó rendelkezéseivel – beleértve a versenyjogi és közbeszerzési szabályokat – összhangban hajtják végre a programokat;

| b) | legkésőbb 2008. január 1-jéig hatályba léptetik az 1–18. cikkben említett programok végrehajtásához szükséges törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket; |
| --- | --- |

b)

legkésőbb 2008. január 1-jéig hatályba léptetik az 1–18. cikkben említett programok végrehajtásához szükséges törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket;

| c) | a 90/424/EGK határozat 24. cikke (7) bekezdésének a) pontjával összhangban legkésőbb 2008. június 1-jéig eljuttatják a Bizottsághoz az 1–18. cikkben említett programok időközi technikai és pénzügyi jelentéseit; |
| --- | --- |

c)

a 90/424/EGK határozat 24. cikke (7) bekezdésének a) pontjával összhangban legkésőbb 2008. június 1-jéig eljuttatják a Bizottsághoz az 1–18. cikkben említett programok időközi technikai és pénzügyi jelentéseit;

| d) | a 9. cikkben említett programok esetében a Bizottság online-rendszerén keresztül háromhavonta, a tárgyidőszak végétől számított négy héten belül tájékoztatják a Bizottságot a baromfik és vadon élő madarak megfigyelése során végzett vizsgálatok pozitív és negatív eredményeiről; |
| --- | --- |

d)

a 9. cikkben említett programok esetében a Bizottság online-rendszerén keresztül háromhavonta, a tárgyidőszak végétől számított négy héten belül tájékoztatják a Bizottságot a baromfik és vadon élő madarak megfigyelése során végzett vizsgálatok pozitív és negatív eredményeiről;

| e) | a 10–12. cikkben említett programok esetében havonta, a tárgyidőszak végétől számított négy héten belül jelentést nyújtanak be a Bizottságnak a TSE megfigyelési program eredményeiről; |
| --- | --- |

e)

a 10–12. cikkben említett programok esetében havonta, a tárgyidőszak végétől számított négy héten belül jelentést nyújtanak be a Bizottságnak a TSE megfigyelési program eredményeiről;

| f) | az 1–18. cikkben említett programok esetében a 90/424/EGK határozat 24. cikke (7) bekezdésének b) pontjával összhangban legkésőbb 2009. április 30-ig zárójelentést nyújtanak be Bizottsághoz a program technikai végrehajtásáról, a tagállam által fizetett költségek igazolásával együtt, valamint a 2008. január 1-jétől2008. december 31-ig terjedő időszakban elért eredményekről; |
| --- | --- |

f)

az 1–18. cikkben említett programok esetében a 90/424/EGK határozat 24. cikke (7) bekezdésének b) pontjával összhangban legkésőbb 2009. április 30-ig zárójelentést nyújtanak be Bizottsághoz a program technikai végrehajtásáról, a tagállam által fizetett költségek igazolásával együtt, valamint a 2008. január 1-jétől2008. december 31-ig terjedő időszakban elért eredményekről;

| g) | az 1–18. cikkben említett programokat hatékonyan végrehajtják; |
| --- | --- |

g)

az 1–18. cikkben említett programokat hatékonyan végrehajtják;

| h) | az 1–18. cikkben említett programokra vonatkozóan nem nyújtanak be további kérelmeket az ezen intézkedésekhez való közösségi pénzügyi hozzájárulásra irányulóan, és a korábbiakban sem nyújtottak be ilyen kérelmeket. |
| --- | --- |

h)

az 1–18. cikkben említett programokra vonatkozóan nem nyújtanak be további kérelmeket az ezen intézkedésekhez való közösségi pénzügyi hozzájárulásra irányulóan, és a korábbiakban sem nyújtottak be ilyen kérelmeket.

2.   Amennyiben egy tagállam nem felel meg az (1) bekezdésnek, a Bizottság a jogsértés jellegét és súlyosságát, valamint a Közösség által elszenvedett pénzügyi veszteséget figyelembe véve csökkenti a közösségi pénzügyi hozzájárulást.

22. cikk

Ezt a határozatot 2008. január 1-jétől kell alkalmazni.

23. cikk

E határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2007. november 30-án.

a Bizottság részéről

Markos KYPRIANOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 224., 1990.8.18., 19. o. A legutóbb az 1791/2006/EK rendelettel (HL L 363., 2006.12.20., 1. o.) módosított határozat.

1

(2)  HL L 397., 2006.12.30., 22. o.

2

(3)  HL L 347., 1990.12.12., 27. o. A 92/65/EGK irányelvvel (HL L 268., 1992.9.14., 54. o.) módosított határozat.

3

(4)  HL L 147., 2001.5.31., 1. o. A legutóbb a 727/2007/EK bizottsági rendelettel (HL L 165., 2007.6.27., 8. o.) módosított rendelet.

4

(5)  HL L 10., 2006.1.14., 16. o.

5

(6)  HL L 248., 2002.9.16., 12. o.

6

(7)  HL L 209., 2005.8.11., 1. o. A legutóbb a 378/2007/EK rendelettel (HL L 95., 2007.4.5., 1. o.) módosított rendelet.

7

---