# Euroopa Liidu L 211/2007

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 211 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 50. köide11. august 2007 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 211

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

50. köide11. august 2007

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 956/2007, 10. august 2007, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 957/2007, 10. august 2007, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 712/2007 seoses alalise pakkumismenetlusega hõlmatud ja liikmesriikide sekkumisametite valduses oleva teravilja edasimüümisega ühenduse turul | 3 |
| | * | Euroopa Keskpanga määrus (EÜ) nr 958/2007, 27. juuli 2007, investeerimisfondide varade ja kohustuste statistika kohta (EKP/2007/8) | 8 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

Komisjoni määrus (EÜ) nr 956/2007, 10. august 2007, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 957/2007, 10. august 2007, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 712/2007 seoses alalise pakkumismenetlusega hõlmatud ja liikmesriikide sekkumisametite valduses oleva teravilja edasimüümisega ühenduse turul

3

*

Euroopa Keskpanga määrus (EÜ) nr 958/2007, 27. juuli 2007, investeerimisfondide varade ja kohustuste statistika kohta (EKP/2007/8)

(EKP/2007/8)

8

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 11.8.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 211/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 211/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 956/2007,

10. august 2007,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 11. augustil 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. august 2007

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 756/2007 (ELT L 172, 30.6.2007, lk 41).

1

---

LISA

Komisjoni 10. august 2007. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MK | 48,8 |
| TR | 55,3 |
| XK | 36,3 |
| XS | 36,3 |
| ZZ | 44,2 |
| 0707 00 05 | TR | 103,8 |
| ZZ | 103,8 |
| 0709 90 70 | TR | 85,9 |
| ZZ | 85,9 |
| 0805 50 10 | AR | 58,7 |
| UY | 47,4 |
| ZA | 62,1 |
| ZZ | 56,1 |
| 0806 10 10 | EG | 137,4 |
| MA | 137,7 |
| ΜΚ | 18,0 |
| TR | 109,4 |
| ZZ | 100,6 |
| 0808 10 80 | AR | 71,6 |
| BR | 86,8 |
| CL | 79,8 |
| CN | 96,3 |
| NZ | 95,3 |
| US | 101,8 |
| UY | 50,7 |
| ZA | 86,4 |
| ZZ | 83,6 |
| 0808 20 50 | AR | 57,8 |
| CL | 83,9 |
| NZ | 92,4 |
| TR | 136,9 |
| ZA | 94,7 |
| ZZ | 93,1 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | TR | 147,9 |
| ZZ | 147,9 |
| 0809 40 05 | IL | 125,0 |
| ZZ | 125,0 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MK

48,8

TR

55,3

XK

36,3

XS

36,3

ZZ

44,2

0707 00 05

TR

103,8

ZZ

103,8

0709 90 70

TR

85,9

ZZ

85,9

0805 50 10

AR

58,7

UY

47,4

ZA

62,1

ZZ

56,1

0806 10 10

EG

137,4

MA

137,7

ΜΚ

18,0

TR

109,4

ZZ

100,6

0808 10 80

AR

71,6

BR

86,8

CL

79,8

CN

96,3

NZ

95,3

US

101,8

UY

50,7

ZA

86,4

ZZ

83,6

0808 20 50

AR

57,8

CL

83,9

NZ

92,4

TR

136,9

ZA

94,7

ZZ

93,1

0809 30 10, 0809 30 90

TR

147,9

ZZ

147,9

0809 40 05

IL

125,0

ZZ

125,0

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 11.8.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 211/3 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 211/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 957/2007,

10. august 2007,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 712/2007 seoses alalise pakkumismenetlusega hõlmatud ja liikmesriikide sekkumisametite valduses oleva teravilja edasimüümisega ühenduse turul

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artiklit 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 712/2007 (2) on välja kuulutatud alalised pakkumismenetlused liikmesriikide sekkumisametite valduses oleva teravilja edasimüümiseks ühenduse turul. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 712/2007 (2) on välja kuulutatud alalised pakkumismenetlused liikmesriikide sekkumisametite valduses oleva teravilja edasimüümiseks ühenduse turul.

| (2) | Võttes arvesse maisituru olukorda ühenduses ning kõnealuse teravilja nõudluse arengut erinevates piirkondades viimaste nädalate jooksul, tuleks teatavates liikmesriikides teha kättesaadavaks uued sekkumisvarude teraviljakogused. Seetõttu tuleks lubada asjaomaste liikmesriikide sekkumisametitel suurendada pakkumismenetluses olevat kogust maisi puhul 1 199 355 tonni võrra Ungaris. |
| --- | --- |

(2)

Võttes arvesse maisituru olukorda ühenduses ning kõnealuse teravilja nõudluse arengut erinevates piirkondades viimaste nädalate jooksul, tuleks teatavates liikmesriikides teha kättesaadavaks uued sekkumisvarude teraviljakogused. Seetõttu tuleks lubada asjaomaste liikmesriikide sekkumisametitel suurendada pakkumismenetluses olevat kogust maisi puhul 1 199 355 tonni võrra Ungaris.

| (3) | Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 712/2007 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 712/2007 vastavalt muuta.

| (4) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 712/2007 I lisa asendatakse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. august 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 735/2007 (ELT L 169, 29.6.2007, lk 6).

1

(2)  ELT L 163, 23.6.2007, lk 7. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 843/2007 (ELT L 186, 18.7.2007, lk 9).

2

---

LISA

„I LISA

PAKKUMISMENETLUSTE LOETELU

| Liikmesriik | Siseturul müümiseks eraldatud kogused
  (tonnides) | Sekkumisamet
  Nimi, aadress ja kontaktandmed |
| --- | --- | --- |
| Pehme nisu | Oder | Mais | Rukis |
| Belgique/België | 0 | — | — | — | Bureau d'intervention et de restitution belge |
| Rue de Trèves, 82 |
| B-1040 Bruxelles |
| Telefon: (32-2) 287 24 78 |
| Faks: (32-2) 287 25 24 |
| E-post: webmaster@birb.be |
| Veebileht: www.birb.be |

Liikmesriik

Siseturul müümiseks eraldatud kogused

(tonnides)

Sekkumisamet

Nimi, aadress ja kontaktandmed

Pehme nisu

Oder

Mais

Rukis

Belgique/België

0

—

—

—

Bureau d'intervention et de restitution belge

Rue de Trèves, 82

B-1040 Bruxelles

Telefon: (32-2) 287 24 78

Faks: (32-2) 287 25 24

E-post: webmaster@birb.be

Veebileht: www.birb.be

БЪЛГАРИЯ

—

—

—

—

| State Fund Agriculture |
| --- |
| 136, Tzar Boris III Blvd. |
| 1618, Sofia, Bulgaria |
| Telefon: (+359 2) 81 87 202 |
| Faks: (+359 2) 81 87 267 |
| E-post: dfz@dfz.bg |
| Veebileht: www.mzgar.government.bg |

State Fund Agriculture

136, Tzar Boris III Blvd.

1618, Sofia, Bulgaria

Telefon: (+359 2) 81 87 202

Faks: (+359 2) 81 87 267

E-post: dfz@dfz.bg

Veebileht: www.mzgar.government.bg

Česká republika

0

0

—

—

| Statní zemědělsky intervenční fond |
| --- |
| Odbor rostlinných komodit |
| Ve Smečkách 33 |
| CZ-110 00, Praha 1 |
| Telefon: (420) 222 871 667 – 222 871 403 |
| Faks: (420) 296 806 404 |
| E-post: dagmar.hejrovska@szif.cz |
| Veebileht: www.szif.cz |

Statní zemědělsky intervenční fond

Odbor rostlinných komodit

Ve Smečkách 33

CZ-110 00, Praha 1

Telefon: (420) 222 871 667 – 222 871 403

Faks: (420) 296 806 404

E-post: dagmar.hejrovska@szif.cz

Veebileht: www.szif.cz

Danmark

—

—

—

—

| Direktoratet for FødevareErhverv |
| --- |
| Nyropsgade 30 |
| DK-1780 København |
| Telefon: (45) 33 95 88 07 |
| Faks: (45) 33 95 80 34 |
| E-post: mij@dffe.dk and pah@dffe.dk |
| Veebileht: www.dffe.dk |

Direktoratet for FødevareErhverv

Nyropsgade 30

DK-1780 København

Telefon: (45) 33 95 88 07

Faks: (45) 33 95 80 34

E-post: mij@dffe.dk and pah@dffe.dk

Veebileht: www.dffe.dk

Deutschland

0

0

—

38 422

| Bundesanstalt für Landwirtschaft und Ernährung |
| --- |
| Deichmanns Aue 29 |
| D-53179 Bonn |
| Telefon: (49-228) 6845-3704 |
| Faks 1: (49-228) 6845-3985 |
| Faks 2: (49-228) 6845-3276 |
| E-post: pflanzlErzeugnisse@ble.de |
| Veebileht: www.ble.de |

Bundesanstalt für Landwirtschaft und Ernährung

Deichmanns Aue 29

D-53179 Bonn

Telefon: (49-228) 6845-3704

Faks 1: (49-228) 6845-3985

Faks 2: (49-228) 6845-3276

E-post: pflanzlErzeugnisse@ble.de

Veebileht: www.ble.de

Eesti

—

—

—

—

| Pŏllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet |
| --- |
| Narva mnt. 3, 51009 Tartu |
| Telefon: (372) 7371 200 |
| Faks: (372) 7371 201 |
| E-post: pria@pria.ee |
| Veebileht: www.pria.ee |

Pŏllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet

Narva mnt. 3, 51009 Tartu

Telefon: (372) 7371 200

Faks: (372) 7371 201

E-post: pria@pria.ee

Veebileht: www.pria.ee

Eire/Ireland

—

—

—

—

| Intervention Operations, OFI, Subsidies & Storage Division, |
| --- |
| Department of Agriculture & Food |
| Johnstown Castle Estate, County Wexford |
| Telefon: 353 53 91 63400 |
| Faks: 353 53 91 42843 |
| Veebileht: www.agriculture.gov.ie |

Intervention Operations, OFI, Subsidies & Storage Division,

Department of Agriculture & Food

Johnstown Castle Estate, County Wexford

Telefon: 353 53 91 63400

Faks: 353 53 91 42843

Veebileht: www.agriculture.gov.ie

Elláda

—

—

—

—

| Payment and Control Agency for Guidance and Guarantee Community AIDS (O.P.E.K.E.P.E) |
| --- |
| 241, Archarnon str., GR-104 46 Athens |
| Telefon: (30-210) 212 4787 & 4754 |
| Faks: (30-210) 212 4791 |
| E-post: ax17u073@minagric.gr |
| Veebileht: www.opekepe.gr |

Payment and Control Agency for Guidance and Guarantee Community AIDS (O.P.E.K.E.P.E)

241, Archarnon str., GR-104 46 Athens

Telefon: (30-210) 212 4787 & 4754

Faks: (30-210) 212 4791

E-post: ax17u073@minagric.gr

Veebileht: www.opekepe.gr

España

—

—

—

—

| S. Gral. Intervención de Mercados (FEGA) |
| --- |
| C/Almagro 33 — 28010 Madrid — España |
| Telefon: (34-91) 3474765 |
| Faks: (34-91) 3474838 |
| E-post: sgintervencion@fega.mapa.es |
| Veebileht: www.fega.es |

S. Gral. Intervención de Mercados (FEGA)

C/Almagro 33 — 28010 Madrid — España

Telefon: (34-91) 3474765

Faks: (34-91) 3474838

E-post: sgintervencion@fega.mapa.es

Veebileht: www.fega.es

France

0

13 218

—

—

| Office National Interprofessionnel des Grandes Cultures (ONIGC) |
| --- |
| 12, rue Henri Roltanguy TSA 20002 |
| F-93555 Montreuil sous Bois Cedex |
| Telefon: (33-1) 73 30 20 20 |
| Faks: (33-1) 73 30 20 08 |
| e-mail: | Catherine.LESCOUARC’H@onigc.fr;
  Philippe.BONNARD@onigc.fr |

Office National Interprofessionnel des Grandes Cultures (ONIGC)

12, rue Henri Roltanguy TSA 20002

F-93555 Montreuil sous Bois Cedex

Telefon: (33-1) 73 30 20 20

Faks: (33-1) 73 30 20 08

e-mail:

Catherine.LESCOUARC’H@onigc.fr;

Philippe.BONNARD@onigc.fr

Veebileht: www.onigc.fr

Italia

—

—

—

—

| Agenzia per le Erogazioni in Agricoltura — AGEA |
| --- |
| Via Torino, 45, 00184 Roma |
| Telefon: (39) 0649499558 |
| Faks: (39) 0649499761 |
| E-post: b.pennacchia@agea.gov.it |
| Veebileht: www.agea.gov.it |

Agenzia per le Erogazioni in Agricoltura — AGEA

Via Torino, 45, 00184 Roma

Telefon: (39) 0649499558

Faks: (39) 0649499761

E-post: b.pennacchia@agea.gov.it

Veebileht: www.agea.gov.it

Kypros

—

—

—

—

Latvija

0

0

—

—

| Lauku atbalsta dienests |
| --- |
| Republikas laukums 2, |
| Rīga, LV – 1981 |
| Telefon: (371) 702 7893 |
| Faks: (371) 702 7892 |
| E-post: lad@lad.gov.lv |
| Veebileht: www.lad.gov.lv |

Lauku atbalsta dienests

Republikas laukums 2,

Rīga, LV – 1981

Telefon: (371) 702 7893

Faks: (371) 702 7892

E-post: lad@lad.gov.lv

Veebileht: www.lad.gov.lv

Lietuva

—

—

—

—

| The Lithuanian Agricultural and Food Products Market regulation Agency |
| --- |
| L. Stuokos-Guceviciaus Str. 9–12, |
| Vilnius, Lithuania |
| Telefon: (370-5) 268 5049 |
| Faks: (370-5) 268 5061 |
| E-post: info@litfood.lt |
| Veebileht: www.litfood.lt |

The Lithuanian Agricultural and Food Products Market regulation Agency

L. Stuokos-Guceviciaus Str. 9–12,

Vilnius, Lithuania

Telefon: (370-5) 268 5049

Faks: (370-5) 268 5061

E-post: info@litfood.lt

Veebileht: www.litfood.lt

Luxembourg

—

—

—

—

| Office des licences |
| --- |
| 21, rue Philippe II |
| Boîte postale 113 |
| L-2011 Luxembourg |
| Telefon: (352) 478 23 70 |
| Faks: (352) 46 61 38 |
| Teleks: 2 537 AGRIM LU |

Office des licences

21, rue Philippe II

Boîte postale 113

L-2011 Luxembourg

Telefon: (352) 478 23 70

Faks: (352) 46 61 38

Teleks: 2 537 AGRIM LU

Magyarország

29 244

0

2 199 355

—

| Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal |
| --- |
| Soroksári út. 22–24 |
| H-1095 Budapest |
| Telefon: (36) 1 219 45 76 |
| Faks: (36) 1 219 89 05 |
| E-post: ertekesites@mvh.gov.hu |
| Veebileht: www.mvh.gov.hu |

Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal

Soroksári út. 22–24

H-1095 Budapest

Telefon: (36) 1 219 45 76

Faks: (36) 1 219 89 05

E-post: ertekesites@mvh.gov.hu

Veebileht: www.mvh.gov.hu

Malta

—

—

—

—

Nederland

—

—

—

—

| Dienst Regelingen Roermond |
| --- |
| Postbus 965, NL-6040 AZ Roermond |
| Telefon: (31) 475 355 486 |
| Faks: (31) 475 318939 |
| E-post: p.a.c.m.van.de.lindeloof@minlnv.nl |
| Veebileht: www.minlnv.nl |

Dienst Regelingen Roermond

Postbus 965, NL-6040 AZ Roermond

Telefon: (31) 475 355 486

Faks: (31) 475 318939

E-post: p.a.c.m.van.de.lindeloof@minlnv.nl

Veebileht: www.minlnv.nl

Österreich

—

—

—

—

| AMA (Agrarmarkt Austria) |
| --- |
| Dresdnerstraße 70 |
| A-1200 Wien |
| Telefon: | (43-1) 33151 258
  (43-1) 33151 328 |
| Faks: | (43-1) 33151 4624
  (43-1) 33151 4469 |

AMA (Agrarmarkt Austria)

Dresdnerstraße 70

A-1200 Wien

Telefon:

(43-1) 33151 258

(43-1) 33151 328

Faks:

(43-1) 33151 4624

(43-1) 33151 4469

E-post: referat10@ama.gv.at

Veebileht: www.ama.at/intervention

Polska

—

0

—

—

| Agencja Rynku Rolnego |
| --- |
| Biuro Produktów Roślinnych |
| Nowy Świat 6/12 |
| PL-00-400 Warszawa |
| Telefon: (48) 22 661 78 10 |
| Faks: (48) 22 661 78 26 |
| E-post: cereals-intervention@arr.gov.pl |
| Veebileht: www.arr.gov.pl |

Agencja Rynku Rolnego

Biuro Produktów Roślinnych

Nowy Świat 6/12

PL-00-400 Warszawa

Telefon: (48) 22 661 78 10

Faks: (48) 22 661 78 26

E-post: cereals-intervention@arr.gov.pl

Veebileht: www.arr.gov.pl

Portugal

—

—

—

—

| Instituto Nacional de Intervenção e Garantia Agrícola (INGA) |
| --- |
| R. Castilho, n.o 45-51, |
| 1269-163 Lisboa |
| Telefon: | (351) 21 751 85 00
  (351) 21 384 60 00 |
| Faks: | (351) 21 384 61 70 |

Instituto Nacional de Intervenção e Garantia Agrícola (INGA)

R. Castilho, n.o 45-51,

1269-163 Lisboa

Telefon:

(351) 21 751 85 00

(351) 21 384 60 00

Faks:

(351) 21 384 61 70

| E-post: | inga@inga.min-agricultura.pt
  edalberto.santana@inga.min-agricultura.pt |
| --- | --- |

E-post:

inga@inga.min-agricultura.pt

edalberto.santana@inga.min-agricultura.pt

Veebileht: www.inga.min-agricultura.pt

România

—

—

—

—

| Agenția de Plați și Intervenție pentru Agricultura |
| --- |
| B-dul Carol I, nr. 17, sector 2 |
| București 030161 |
| România |
| Telefon: + 40 21 3054802 + 40 21 3054842 |
| Faks: + 40 21 3054803 |
| Veebileht: www.apia.org.ro |

Agenția de Plați și Intervenție pentru Agricultura

B-dul Carol I, nr. 17, sector 2

București 030161

România

Telefon: + 40 21 3054802 + 40 21 3054842

Faks: + 40 21 3054803

Veebileht: www.apia.org.ro

Slovenija

—

—

—

—

| Agencija Republike Slovenije za kmetijske trge in razvoj podeželja |
| --- |
| Dunajska 160, 1000 Ljubjana |
| Telefon: (386) 1 580 76 52 |
| Faks: (386) 1 478 92 00 |
| E-post: aktrp@gov.si |
| Veebileht: www.arsktrp.gov.si |

Agencija Republike Slovenije za kmetijske trge in razvoj podeželja

Dunajska 160, 1000 Ljubjana

Telefon: (386) 1 580 76 52

Faks: (386) 1 478 92 00

E-post: aktrp@gov.si

Veebileht: www.arsktrp.gov.si

Slovensko

—

—

—

—

| Pôdohospodárska platobná agentúra |
| --- |
| Oddelenie obilnín a škrobu |
| Dobrovičova 12 |
| SK-815 26 Bratislava |
| Telefon: (421-2) 58 243 271 |
| Faks: (421-2) 53 412 665 |
| E-post: jvargova@apa.sk |
| Veebileht: jvargova@apa.sk |

Pôdohospodárska platobná agentúra

Oddelenie obilnín a škrobu

Dobrovičova 12

SK-815 26 Bratislava

Telefon: (421-2) 58 243 271

Faks: (421-2) 53 412 665

E-post: jvargova@apa.sk

Veebileht: jvargova@apa.sk

Suomi/Finland

0

0

—

—

| Maaseutuvirasto |
| --- |
| PL 256 |
| FI-00101 HELSINKI |
| Telefon: +358 (0)20 772 007 |
| Faks: +358 (0)20 7725 506, +358 (0)20 7725 508 |
| E-post: markkinatukiosasto@mavi.fi |
| Veebileht: www.mavi.fi |

Maaseutuvirasto

PL 256

FI-00101 HELSINKI

Telefon: +358 (0)20 772 007

Faks: +358 (0)20 7725 506, +358 (0)20 7725 508

E-post: markkinatukiosasto@mavi.fi

Veebileht: www.mavi.fi

Sverige

0

0

—

—

| Statens Jordbruksverk |
| --- |
| SE-55182 Jönköping |
| Telefon: (46) 36 15 50 00 |
| Faks: (46) 36 19 05 46 |
| E-post: jordbruksverket@sjv.se |
| Veebileht: www.sjv.se |

Statens Jordbruksverk

SE-55182 Jönköping

Telefon: (46) 36 15 50 00

Faks: (46) 36 19 05 46

E-post: jordbruksverket@sjv.se

Veebileht: www.sjv.se

United Kingdom

—

—

—

—

| Rural Payments Agency |
| --- |
| Lancaster House |
| Hampshire Court |
| Newcastle upon Tyne |
| NE4 7YH |
| Telefon: (44) 191 226 5882 |
| Faks: (44) 191 226 5824 |
| E-post: cerealsintervention@rpa.gsi.gov.uk |
| Veebileht: www.rpa.gov.uk |

Rural Payments Agency

Lancaster House

Hampshire Court

Newcastle upon Tyne

NE4 7YH

Telefon: (44) 191 226 5882

Faks: (44) 191 226 5824

E-post: cerealsintervention@rpa.gsi.gov.uk

Veebileht: www.rpa.gov.uk

„—”: selle teravilja sekkumisvarusid selles liikmesriigis ei ole.”

---

| 11.8.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 211/8 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 211/8

---

EUROOPA KESKPANGA MÄÄRUS (EÜ) nr 958/2007,

27. juuli 2007,

investeerimisfondide varade ja kohustuste statistika kohta

(EKP/2007/8)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artiklit 5,

võttes arvesse nõukogu 23. novembri 1998. aasta määrust (EÜ) nr 2533/98 statistilise teabe kogumise kohta Euroopa Keskpanga poolt, (1) eelkõige selle artikli 5 lõiget 1 ja artikli 6 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 2 lõikes 1 sätestatakse, et EKP statistiliste andmete esitamise nõuete täitmiseks on Euroopa Keskpangal (EKP) õigus riikide keskpankade (RKPd) abiga koguda vaadeldavalt andmeid esitavalt üldkogumilt statistilist teavet Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) ülesannete täitmiseks vajalikul määral. Määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 2 lõike 2 punktist a tuleneb, et investeerimisfondid (IFd) kuuluvad andmeid esitava üldkogumi hulka EKP statistikaaruandluse nõuete täitmise eesmärgil, sh rahandus- ja pangandusstatistika valdkonnas. Määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 3 kohaselt peab EKP kindlaks määrama tegeliku andmeid esitava üldkogumi vaadeldavas üldkogumis ja ta võib teatavad andmeesitajate liigid osaliselt või täielikult statistikaaruandluse nõudest vabastada. |
| --- | --- |

(1)

määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 2 lõikes 1 sätestatakse, et EKP statistiliste andmete esitamise nõuete täitmiseks on Euroopa Keskpangal (EKP) õigus riikide keskpankade (RKPd) abiga koguda vaadeldavalt andmeid esitavalt üldkogumilt statistilist teavet Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) ülesannete täitmiseks vajalikul määral. Määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 2 lõike 2 punktist a tuleneb, et investeerimisfondid (IFd) kuuluvad andmeid esitava üldkogumi hulka EKP statistikaaruandluse nõuete täitmise eesmärgil, sh rahandus- ja pangandusstatistika valdkonnas. Määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 3 kohaselt peab EKP kindlaks määrama tegeliku andmeid esitava üldkogumi vaadeldavas üldkogumis ja ta võib teatavad andmeesitajate liigid osaliselt või täielikult statistikaaruandluse nõudest vabastada.

| (2) | Oma ülesannete täitmiseks ja rahaloomeasutustest (RAd) erinevate ettevõtete finantstegevuse jälgimiseks vajab EKPS investeerimisfondide tegevuse kohta kõrgekvaliteedilist statistikat. Selle põhieesmärk on anda EKP-le terviklik statistikaülevaade investeerimisfondide sektori kohta ühtse majandusterritooriumina käsitletavates osalevates liikmesriikides. |
| --- | --- |

(2)

Oma ülesannete täitmiseks ja rahaloomeasutustest (RAd) erinevate ettevõtete finantstegevuse jälgimiseks vajab EKPS investeerimisfondide tegevuse kohta kõrgekvaliteedilist statistikat. Selle põhieesmärk on anda EKP-le terviklik statistikaülevaade investeerimisfondide sektori kohta ühtse majandusterritooriumina käsitletavates osalevates liikmesriikides.

| (3) | Aruandluskoormuse vähendamiseks võivad RKPd koguda vajalikku teavet investeerimisfondide kohta tegelikult andmeid esitavalt üldkogumilt laiema, muude eesmärkidega statistikaaruandluse raames, juhul kui see ei sea ohtu EKP statistikaaruandluse nõuete täitmist. Läbipaistvuse tagamiseks on sellistel juhtudel kohane teavitada andmeesitajaid, et andmeid kogutakse muudel statistilistel eesmärkidel. |
| --- | --- |

(3)

Aruandluskoormuse vähendamiseks võivad RKPd koguda vajalikku teavet investeerimisfondide kohta tegelikult andmeid esitavalt üldkogumilt laiema, muude eesmärkidega statistikaaruandluse raames, juhul kui see ei sea ohtu EKP statistikaaruandluse nõuete täitmist. Läbipaistvuse tagamiseks on sellistel juhtudel kohane teavitada andmeesitajaid, et andmeid kogutakse muudel statistilistel eesmärkidel.

| (4) | Tehinguliste finantsvoogude andmed lihtsustavad rahapoliitika ja muudel eesmärkidel tehtavat süvaanalüüsi. Andmeid tehinguliste finantsvoogude ja bilansiseisude kohta kasutatakse ka muu statistika, eelkõige euroala finantskontode koostamiseks. |
| --- | --- |

(4)

Tehinguliste finantsvoogude andmed lihtsustavad rahapoliitika ja muudel eesmärkidel tehtavat süvaanalüüsi. Andmeid tehinguliste finantsvoogude ja bilansiseisude kohta kasutatakse ka muu statistika, eelkõige euroala finantskontode koostamiseks.

| (5) | Kuigi põhikirja artikli 34.1 alusel vastu võetud määrused ei anna mingisuguseid õigusi ega pane mingisuguseid kohustusi mitteosalevatele liikmesriikidele, kohaldatakse põhikirja artiklit 5 kõikide liikmesriikide suhtes, olenemata sellest, kas nad on euro kasutusele võtnud. Määruse (EÜ) nr 2533/98 põhjenduses 17 selgitatakse, et põhikirja artiklist 5 koostoimes asutamislepingu artikliga 10 (endine artikkel 5) tuleneb kohustus kavandada ja võtta riigi tasandil kõik mitteosalevate liikmesriikide poolt kohaseks peetud meetmed statistika kogumiseks, mis on vajalik EKP statistikaaruandluse nõuete täitmiseks, ning teha statistika valdkonnas õigeaegselt ettevalmistusi, et saada osalevateks liikmesriikideks. |
| --- | --- |

(5)

Kuigi põhikirja artikli 34.1 alusel vastu võetud määrused ei anna mingisuguseid õigusi ega pane mingisuguseid kohustusi mitteosalevatele liikmesriikidele, kohaldatakse põhikirja artiklit 5 kõikide liikmesriikide suhtes, olenemata sellest, kas nad on euro kasutusele võtnud. Määruse (EÜ) nr 2533/98 põhjenduses 17 selgitatakse, et põhikirja artiklist 5 koostoimes asutamislepingu artikliga 10 (endine artikkel 5) tuleneb kohustus kavandada ja võtta riigi tasandil kõik mitteosalevate liikmesriikide poolt kohaseks peetud meetmed statistika kogumiseks, mis on vajalik EKP statistikaaruandluse nõuete täitmiseks, ning teha statistika valdkonnas õigeaegselt ettevalmistusi, et saada osalevateks liikmesriikideks.

| (6) | Kuigi käesolev määrus on adresseeritud eelkõige investeerimisfondidele, võib vajalikuks osutuda muude andmeesitajate kaasamine, kuna teave investeerimisfondide emiteeritud esitajaaktsiate omanike kohta võib osutuda kättesaamatuks vahetult investeerimisfondidest. |
| --- | --- |

(6)

Kuigi käesolev määrus on adresseeritud eelkõige investeerimisfondidele, võib vajalikuks osutuda muude andmeesitajate kaasamine, kuna teave investeerimisfondide emiteeritud esitajaaktsiate omanike kohta võib osutuda kättesaamatuks vahetult investeerimisfondidest.

| (7) | Määruse (EÜ) nr 2533/98 artiklis 7 sätestatud EKP sanktsioonide korda kohaldatakse investeerimisfondide suhtes. |
| --- | --- |

(7)

Määruse (EÜ) nr 2533/98 artiklis 7 sätestatud EKP sanktsioonide korda kohaldatakse investeerimisfondide suhtes.

| (8) | Hiljemalt aastal 2012 hindab EKP nõukogu, kas võimaldada käesoleva määrusega kehtestatud agregeeritud aruandluse meetodit ainult liikmesriikide puhul, kelle investeerimisfondide sektori kogumaht jääb alla euroala hallatavate koguvarade miinimummahu, |
| --- | --- |

(8)

Hiljemalt aastal 2012 hindab EKP nõukogu, kas võimaldada käesoleva määrusega kehtestatud agregeeritud aruandluse meetodit ainult liikmesriikide puhul, kelle investeerimisfondide sektori kogumaht jääb alla euroala hallatavate koguvarade miinimummahu,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| — | „investeerimisfond” – avatud investeerimisfond, mis:






  a) | investeerib finants- ja mittefinantsvarasse II lisa tähenduses, kui eesmärgiks on avalikkuselt kaasatud kapitali investeerimine, ja |
| --- | --- | --- |

—

„investeerimisfond” – avatud investeerimisfond, mis:

a)

investeerib finants- ja mittefinantsvarasse II lisa tähenduses, kui eesmärgiks on avalikkuselt kaasatud kapitali investeerimine, ja

| b) | on asutatud ühenduse või riigi õiguse kohaselt järgmisel alusel:






  i) | lepinguõigus (ühine halduri poolt juhitud fond); |
| --- | --- | --- |

b)

on asutatud ühenduse või riigi õiguse kohaselt järgmisel alusel:

i)

lepinguõigus (ühine halduri poolt juhitud fond);

| ii) | avatud investeerimisfondide (unit trust) õigus; |
| --- | --- |

ii)

avatud investeerimisfondide (unit trust) õigus;

| iii) | äriõigus (investeerimisühing) või |
| --- | --- |

iii)

äriõigus (investeerimisühing) või

| iv) | muu samalaadne mehhanism. |
| --- | --- |

iv)

muu samalaadne mehhanism.

Investeerimisfondi mõiste hõlmab järgmised ettevõtted:

| a) | ettevõtted, mille osakuid või aktsiaid ostetakse omaniku nõudel tagasi või lunastatakse otseselt või kaudselt ettevõtte vara arvel, ja |
| --- | --- |

a)

ettevõtted, mille osakuid või aktsiaid ostetakse omaniku nõudel tagasi või lunastatakse otseselt või kaudselt ettevõtte vara arvel, ja

| b) | ettevõtted, mis on emiteerinud kindla arvu aktsiad ja mille aktsionärid peavad fondi sisenemiseks või sealt lahkumiseks ostma või müüma olemasolevaid aktsiaid. |
| --- | --- |

b)

ettevõtted, mis on emiteerinud kindla arvu aktsiad ja mille aktsionärid peavad fondi sisenemiseks või sealt lahkumiseks ostma või müüma olemasolevaid aktsiaid.

Investeerimisfondi mõiste ei hõlma järgmist:

| a) | pensionifondid määruse (EÜ) nr 2533/98 B lisa artikli 2 lõike 2 punkti a tähenduses; |
| --- | --- |

a)

pensionifondid määruse (EÜ) nr 2533/98 B lisa artikli 2 lõike 2 punkti a tähenduses;

| b) | rahaturufondid Euroopa Keskpanga 22. novembri 2001. aasta määruse (EÜ) nr 2423/2001 (rahaloomeasutuste sektori koondbilansi kohta) (EKP/2001/13) (2) I lisa tähenduses. |
| --- | --- |

b)

rahaturufondid Euroopa Keskpanga 22. novembri 2001. aasta määruse (EÜ) nr 2423/2001 (rahaloomeasutuste sektori koondbilansi kohta) (EKP/2001/13) (2) I lisa tähenduses.

Investeerimisfondi mõiste eesmärgil hõlmab „avalikkus” jae-, kutselised ja institutsionaalsed investorid;

| — | „osalev liikmesriik” – euro kasutusele võtnud liikmesriik; |
| --- | --- |

—

„osalev liikmesriik” – euro kasutusele võtnud liikmesriik;

| — | „mitteosalev liikmesriik” – liikmesriik, kus ei ole eurot kasutusele võetud; |
| --- | --- |

—

„mitteosalev liikmesriik” – liikmesriik, kus ei ole eurot kasutusele võetud;

| — | „andmeesitaja” – andmeesitaja määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 1 tähenduses; |
| --- | --- |

—

„andmeesitaja” – andmeesitaja määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 1 tähenduses;

| — | „resident” – resident määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 1 tähenduses. Käesoleva määruse eesmärgil ning juhul kui juriidilisel isikul puudub mis tahes märkimisväärne füüsiline dimensioon, määratakse residentsus majandusterritooriumi alusel, mille õigusaktide alusel on üksus asutatud. Juhul kui üksus ei ole asutatud, kasutatakse kriteeriumina asukohta, s.o riik, mille õigusaktide alusel on üksus alustanud ja tegutseb; |
| --- | --- |

—

„resident” – resident määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 1 tähenduses. Käesoleva määruse eesmärgil ning juhul kui juriidilisel isikul puudub mis tahes märkimisväärne füüsiline dimensioon, määratakse residentsus majandusterritooriumi alusel, mille õigusaktide alusel on üksus asutatud. Juhul kui üksus ei ole asutatud, kasutatakse kriteeriumina asukohta, s.o riik, mille õigusaktide alusel on üksus alustanud ja tegutseb;

| — | „RA” – rahaloomeasutus määruse (EÜ) nr 2423/2001 (EKP/2001/13) I lisa 1. osa punkti 1 tähenduses; |
| --- | --- |

—

„RA” – rahaloomeasutus määruse (EÜ) nr 2423/2001 (EKP/2001/13) I lisa 1. osa punkti 1 tähenduses;

| — | „OFI” – muud finantsvahendajad (other financial intermediaries, OFI), v.a kindlustusettevõtted ja pensionifondid määruse (EÜ) nr 2533/98 B lisa artikli 2 lõike 2 punkti a tähenduses; |
| --- | --- |

—

„OFI” – muud finantsvahendajad (other financial intermediaries, OFI), v.a kindlustusettevõtted ja pensionifondid määruse (EÜ) nr 2533/98 B lisa artikli 2 lõike 2 punkti a tähenduses;

| — | „asjaomane RKP” – selle osaleva liikmesriigi RKP, mille resident on asjaomane investeerimisfond. |
| --- | --- |

—

„asjaomane RKP” – selle osaleva liikmesriigi RKP, mille resident on asjaomane investeerimisfond.

Artikkel 2

Tegelik andmeid esitav üldkogum

1.   Tegelik andmeid esitav üldkogum koosneb osalevate liikmesriikide territooriumil residendiks olevatest investeerimisfondidest. Käesoleva määrusega nõutava statistika esitamise eest vastutab investeerimisfond ise või, juhul kui investeerimisfondid ei ole juriidilised isikud riigi õigusaktide kohaselt, selle seaduslik esindaja.

2.   Lõiget 1 piiramata hõlmab investeerimisfondide emiteeritud esitajaaktsiate omanike kohta teabe kogumise (I lisa 2. osa punkt 3) eesmärgil tegelik andmeid esitavat üldkogum RAd ja need OFId, mis ei ole investeerimisfondid. RKPd võivad nende üksuste suhtes kehtestada erandid, juhul kui nõutav statistika on kättesaadav muudest allikatest kooskõlas I lisa 2. osa punktiga 3. RKPd peavad sellele tingimusele vastavust õigeaegselt kontrollima, et kokkuleppel EKPga vajaduse korral anda või tühistada erandeid iga aasta alguses. Kooskõlas I lisa 2. osa punktis 3 sätestatud põhimõtetega ja käesoleva määruse eesmärgil võivad RKPd koostada ja muuta nende andmeid esitavate OFIde nimekirja, kes ei ole investeerimisfondid.

Artikkel 3

Erandid

1.   RKPd võivad teha erandeid varade mahu seisukohalt väikseimatele investeerimisfondidele, juhul kui investeerimisfondide, mida arvestatakse agregeeritud kvartalibilansis, bilansiseisud moodustavad vähemalt 95 % kõikide investeerimisfondide varadest igas osalevas liikmesriigis. RKPd kontrollivad selle tingimuse täitmist õigeaegselt, et iga kalendriaasta alguses saaks vajaduse korral tehtud või tühistatud erandid jõustada. Investeerimisfondid, mille suhtes kohaldatakse osutatud erandeid, esitavad kvartaliaruanded ainult investeerimisfondide emiteeritud aktsiate/osakute kuulõpu seisude kohta ning kohastel juhtudel kvartali ümberhindluskorrigeerimise või finantsvoogude kohta.

2.   RKPd võivad teha erandeid investeerimisfondidele, mille suhtes kohaldatakse riigi raamatupidamiseeskirju, mille kohaselt võib varasid hinnata kvartaalsest väiksema sagedusega. Investeerimisfondide liikide kohta, mille suhtes RKPd võivad osutatud erandeid kohaldada, teeb otsuse EKP nõukogu. Investeerimisfondid, mille suhtes on kohaldatud erandeid, peavad täitma käesoleva määruse artiklis 6 sätestatud nõudeid sagedusega, mis on kooskõlas nende varade hindamise tähtaega käsitlevate raamatupidamiskohustustega.

3.   Investeerimisfondid võivad soovi korral eranditest loobuda ja täita artiklis 6 sätestatud aruandluse nõudeid täielikult. Investeerimisfondi sellise valiku korral peab ta saama asjaomase RKP eelneva nõusoleku mis tahes muudatuse kohta seoses tema poolt erandite kasutamisega.

Artikkel 4

Statistilistel eesmärkidel koostatud investeerimisfondide nimekiri

1.   EKP juhatus koostab ja muudab nende investeerimisfondide, asjakohastel juhtudel artikli 5 lõikega 2 hõlmatud allfondide, nimekirja, mille suhtes kohaldatakse käesolevat määrust. Nimekirja aluseks võivad olla olemasolu korral riigi ametiasutuste järelevalve alla kuuluvate investeerimisfondide senised nimekirjad, millele lisatakse muud artikli 1 investeerimisfondide mõistega hõlmatud investeerimisfondid.

2.   RKPd ja EKP teevad statistilistel eesmärkidel koostatud investeerimisfondide nimekirja ja selle ajakohastused asjaomastele investeerimisfondidele kättesaadavaks kohasel viisil, sh elektrooniliste vahenditega, Interneti kaudu või asjaomaste andmeesitajate taotluse korral paberkandjal.

3.   Statistilistel eesmärkidel koostatud investeerimisfondide nimekiri on ainult teavitamiseks. Kui lõikes 2 osutatud nimekirja viimane kättesaadav elektrooniline versioon on ebatäpne, ei rakenda EKP sanktsioone ühegi üksuse suhtes, kes ei ole oma aruandluskohustust nõuetekohaselt täitnud, kui nad tuginesid ebatäpsele nimekirjale heauskselt.

Artikkel 5

Aruandlus fondide kaupa

1.   Tegeliku andmeid esitava üldkogumi aruandlus oma varade ja kohustuste kohta peab toimuma fondide kaupa.

2.   Lõiget 1 piiramata loetakse allfondid iseseisvateks investeerimisfondideks, juhul kui investeerimisfond eraldab oma varad erinevatesse allfondidesse ning iga allfondiga seotud aktsiaid/osakuid tagatakse erinevate varadega iseseisvalt.

3.   Erandina lõigetest 1 ja 2 ning asjaomase RKP eelneval nõusolekul ja juhiste kohaselt võivad investeerimisfondid esitada aruandluse varade ja kohustuste kohta kontsernina, kui tulemus on sarnane fondide kaupa aruandlusele.

Artikkel 6

Kvartali ja kuu statistikaaruandluse nõuded

1.   Kooskõlas I lisaga esitab tegelik andmeid esitav üldkogum:

| a) | kvartaliandmed investeerimisfondide varade ja kohustuste kvartalilõpu seisu kohta ning kohastel juhtudel kvartali ümberhindluskorrigeerimise või finantsvoogude kohta ja |
| --- | --- |

a)

kvartaliandmed investeerimisfondide varade ja kohustuste kvartalilõpu seisu kohta ning kohastel juhtudel kvartali ümberhindluskorrigeerimise või finantsvoogude kohta ja

| b) | kuuandmed investeerimisfondide emiteeritud aktsiate/osakute kuulõpu seisu kohta ning kohastel juhtudel kuu ümberhindluskorrigeerimise või finantsvoogude kohta. |
| --- | --- |

b)

kuuandmed investeerimisfondide emiteeritud aktsiate/osakute kuulõpu seisu kohta ning kohastel juhtudel kuu ümberhindluskorrigeerimise või finantsvoogude kohta.

2.   Asjaomase RKP eelneval nõusolekul ja juhiste kohaselt peab andmeid esitav üldkogum esitama statistikaaruandluse vastavalt ühele kahest I lisas sätestatud aruandlusmeetodist kooskõlas II lisa määratlustega.

3.   RKPd võivad koguda lõike 1 punktis a osutatud kvartaliandmeid kuuandmetena.

Artikkel 7

Ümberhindluskorrigeerimised või finantsvood

1.   I lisas sätestatud kombineeritud või agregeeritud meetodi alusel peab tegelik andmeid esitav üldkogum asjaomase RKP juhiseid järgides esitama agregeeritud teabe ümberhindluskorrigeerimiste ja finantsvoogude kohta.

2.   I lisas sätestatud kombineeritud meetodi alusel võivad RKPd tuletada ligikaudsed väärtpaberitehingud väärpaberite kaupa esitatud teabest või koguda finantsvoogude teavet väärtpaberite kaupa.

3.   Täiendavad nõuded ja juhised ümberhindluskorrigeerimiste või finantsvoogude koostamise kohta on sätestatud III lisas.

Artikkel 8

Raamatupidamiseeskirjad

1.   Käesoleva määrusega nõutava aruandluse jaoks peavad investeerimisfondid järgima raamatupidamiseeskirju, mis on sätestatud riigi õigusaktis, millega rakendatakse nõukogu 8. detsembri 1986. aasta direktiivi 86/635/EMÜ pankade ja muude rahaasutuste raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohta, (3) või juhul, kui eelnevat ei saa kohaldada, investeerimisfondide suhtes kohaldatavaid riigi või rahvusvahelisi mis tahes standardeid.

2.   Ilma et see piiraks osalevates liikmesriikides tunnustatud raamatupidamistavade kohaldamist ja tasaarvelduskorda, tuleb statistilistel eesmärkidel esitada finantsvarad ja kohustused brutosummana.

Artikkel 9

Tähtajad

1.   RKPd peavad otsustama, kas lõikes 2 osutatud tähtaegadest kinnipidamiseks on vaja saada andmeesitajatelt teavet artikli 6 kohaselt.

2.   RKPd edastavad EKP-le:

| a) | andmed agregeeritud kvartaliseisude ja ümberhindluskorrigeerimiste kohta investeerimisfondidelt kogutud kvartaliandmete alusel 28. tööpäeva lõpuks alates kvartali lõpust, mille kohta andmeid esitatakse, ja |
| --- | --- |

a)

andmed agregeeritud kvartaliseisude ja ümberhindluskorrigeerimiste kohta investeerimisfondidelt kogutud kvartaliandmete alusel 28. tööpäeva lõpuks alates kvartali lõpust, mille kohta andmeid esitatakse, ja

| b) | andmed agregeeritud kuuseisude ja ümberhindluskorrigeerimiste kohta investeerimisfondidelt kogutud investeerimisfondide emiteeritud aktsiate/osakute kuuandmete alusel või tegelike andmete alusel kooskõlas artikli 6 lõikega 328. tööpäeva lõpuks alates kvartali lõpust, mille kohta andmeid esitatakse. |
| --- | --- |

b)

andmed agregeeritud kuuseisude ja ümberhindluskorrigeerimiste kohta investeerimisfondidelt kogutud investeerimisfondide emiteeritud aktsiate/osakute kuuandmete alusel või tegelike andmete alusel kooskõlas artikli 6 lõikega 328. tööpäeva lõpuks alates kvartali lõpust, mille kohta andmeid esitatakse.

Artikkel 10

Miinimumnõuded ja riigisisene aruandluskord

1.   Investeerimisfondid peavad asjaomasele RKP-le esitama nõutava statistika kooskõlas IV lisas sätestatud miinimumnõuetega edastamise, täpsuse, mõistete vastavuse ja läbivaatamise kohta.

2.   RKPd määravad ja rakendavad riigi erisusi arvestades aruandluskorra, mida tegelik andmeid esitav üldkogum peab järgima. RKPd peavad tagama, et see aruandluskord annab nõutava statistika ja võimaldab täpselt kontrollida IV lisas sätestatud andmete edastamist, täpsust, mõistete vastavust ja läbivaatamist käsitlevate miinimumnõuete järgimist.

Artikkel 11

Ühinemised, jagunemised ja ümberkujundamised

Ühinemise, jagunemise või ümberkujundamise puhul, mis võib mõjutada andmeesitaja statistikakohustuste täitmist, teavitab asjaomane andmeesitaja asjaomast RKPd käesolevas määruses sätestatud statistikaaruandluse nõuete täitmise kavast pärast sellise toimingu teostamise kavatsuse avaldamist ja enne selle teostamist.

Artikkel 12

Kontrollimine ja sundkogumine

RKPdel on õigus kontrollida ja sundkoguda teavet, mida andmeesitajad esitavad käesoleva määruse alusel, ilma et see piiraks EKP õigust teostada seda õigust ise. Seda õigust kasutab RKP eelkõige juhul, kui tegelikku andmeid esitavasse üldkogumisse kuuluv asutus ei täida käesoleva määruse IV lisas sätestatud edastamist, täpsust, mõistete vastavust ja andmete parandamist käsitlevaid miinimumnõudeid.

Artikkel 13

Aruandluse algus

Aruandlus algab kuu ja kvartaliandmetega 2008. aasta detsembri kohta.

Artikkel 14

Lõppsäte

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Frankfurt Maini ääres, 27. juuli 2007

EKP nõukogu nimel

EKP president

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  EÜT L 318, 27.11.1998, lk 8.

1

(2)  EÜT L 333, 17.12.2001, lk 1.

2

(3)  EÜT L 372, 31.12.1986, lk 1.

3

---

I LISA

STATISTIKAARUANDLUSE NÕUDED

1.   OSA

Aruandluse meetod

| 1. | EKP peab regulaarselt koostama ühtse majandusterritooriumina käsitletavate osalevate liikmesriikide investeerimisfondide varade ja kohustuste agregeeritud kogusumma bilansiseisude ja finantsvoogude kohta. |
| --- | --- |

1.

EKP peab regulaarselt koostama ühtse majandusterritooriumina käsitletavate osalevate liikmesriikide investeerimisfondide varade ja kohustuste agregeeritud kogusumma bilansiseisude ja finantsvoogude kohta.

| 2. | Tegelik andmeid esitav üldkogum peab kajastama statistikat kooskõlas ühega kahest järgmisest meetodist.






  a) | Kombineeritud meetod, mille kohaselt tuleb esitada:






  — | kvartaalselt i) teave väärtpaberite kaupa (security-by-security, s-b-s) investeerimisfondide väärtpaberite osas, mille tunnuskood on avalikult kättesaadav; ii) agregeeritud teave varade ja kohustuste kohta, v.a väärtpaberid, mille tunnuskood ei ole avalikult kättesaadav, mis on jaotatud instrumentide/tähtaegade liikide, vääringute ja tehingupoolte kaupa, ja iii) s-b-s või agregeeritud teave investeerimisfondide emiteeritud aktsiate/osakute omanike kohta, mis on sätestatud käesoleva lisa 2. osas. Asjaomane RKP võib nõuda andmeesitajatelt väärtpaberite kaupa aruandlust väärtpaberite kohta, mille tunnuskood ei ole avalikult kättesaadav, või kirjete kaupa (item-by-item) varade ja kohustuste kohta, mis ei ole väärtpaberid, ja |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Tegelik andmeid esitav üldkogum peab kajastama statistikat kooskõlas ühega kahest järgmisest meetodist.

a)

Kombineeritud meetod, mille kohaselt tuleb esitada:

—

kvartaalselt i) teave väärtpaberite kaupa (security-by-security, s-b-s) investeerimisfondide väärtpaberite osas, mille tunnuskood on avalikult kättesaadav; ii) agregeeritud teave varade ja kohustuste kohta, v.a väärtpaberid, mille tunnuskood ei ole avalikult kättesaadav, mis on jaotatud instrumentide/tähtaegade liikide, vääringute ja tehingupoolte kaupa, ja iii) s-b-s või agregeeritud teave investeerimisfondide emiteeritud aktsiate/osakute omanike kohta, mis on sätestatud käesoleva lisa 2. osas. Asjaomane RKP võib nõuda andmeesitajatelt väärtpaberite kaupa aruandlust väärtpaberite kohta, mille tunnuskood ei ole avalikult kättesaadav, või kirjete kaupa (item-by-item) varade ja kohustuste kohta, mis ei ole väärtpaberid, ja

| — | kuuaruandlus väärtpaberite kaupa, mis hõlmaks kõiki investeerimisfondide emiteeritud aktsiaid/osakuid ükshaaval. |
| --- | --- |

—

kuuaruandlus väärtpaberite kaupa, mis hõlmaks kõiki investeerimisfondide emiteeritud aktsiaid/osakuid ükshaaval.

Vastavalt tabelile 2 võivad asjaomased RKPd lisaks kohustuslikele väljadele s-b-s aruandluses otsustada koguda tehingute andmeid väärtpaberite kaupa, et tuletada väärtpaberite kohta agregeeritud teavet.

Agregeeritud andmed tuleb esitada bilansiseisu ja RKP juhiste kohaselt kas i) hinna ja valuutakursi muutustest tingitud ümberhindamise või ii) finantsvoogude kohta.

Asjaomase RKP eelneval nõusolekul võivad andmeesitajad, kes esitavad nõutavad kvartaliandmed väärtpaberite kaupa, esitada nõutavad kuuandmed s-b-s teabe asemel agregeeritult.

| b) | Agregeeritud meetod, mille kohaselt tuleb esitada:






  — | kvartaalselt täies mahus agregeeritud teave investeerimisfondide varade ja kohustuste kohta, mis on jaotatud instrumentide/tähtaegade liikide, vääringute ja tehingupoolte kaupa, ja |
| --- | --- | --- |

b)

Agregeeritud meetod, mille kohaselt tuleb esitada:

—

kvartaalselt täies mahus agregeeritud teave investeerimisfondide varade ja kohustuste kohta, mis on jaotatud instrumentide/tähtaegade liikide, vääringute ja tehingupoolte kaupa, ja

| — | agregeeritud kuuandmed investeerimisfondide emiteeritud aktsiate/osakute kohta. |
| --- | --- |

—

agregeeritud kuuandmed investeerimisfondide emiteeritud aktsiate/osakute kohta.

Kvartali- ja kuuandmed tuleb esitada bilansiseisu ja RKP juhiste kohaselt kas i) hinna ja valuutakursi muutustest tingitud ümberhindamise või ii) finantsvoogude kohta.

| 3. | Tabelis 2 on sätestatud teave, mis tuleb kombineeritud meetodi kohaselt RKP-le esitada väärtpaberite kaupa. Tabelis 1 on sätestatud agregeeritud kvartaliaruandluse nõuded bilansiseisude osas ning tabelis 3 hinnast ja valuutakursi muutusest või tehingutest tulenevad ümberhindlused. Tabelis 4 on sätestatud agregeeritud kuuaruandluse bilansiseisude ning hinnast ja valuutakursi muutusest või finantsvoogudest tulenevad ümberhindluse nõuded. |
| --- | --- |

3.

Tabelis 2 on sätestatud teave, mis tuleb kombineeritud meetodi kohaselt RKP-le esitada väärtpaberite kaupa. Tabelis 1 on sätestatud agregeeritud kvartaliaruandluse nõuded bilansiseisude osas ning tabelis 3 hinnast ja valuutakursi muutusest või tehingutest tulenevad ümberhindlused. Tabelis 4 on sätestatud agregeeritud kuuaruandluse bilansiseisude ning hinnast ja valuutakursi muutusest või finantsvoogudest tulenevad ümberhindluse nõuded.

2.   OSA

Investeerimisfondide aktsiate/osakute omanike residentsus ja majandussektor

| 1. | Andmeesitajad esitavad kvartaliandmed osalevate liikmesriikide investeerimisfondide emiteeritud investeerimisfondide aktsiate/osakute omanike residentsuse kohta kooskõlas jaotusega „Riigisisene/muud osalevad liikmesriigid/välismaailm”. Riigisisesed ja muude osalevate liikmesriikide tehingupooled on alajaotatud sektorite kaupa. |
| --- | --- |

1.

Andmeesitajad esitavad kvartaliandmed osalevate liikmesriikide investeerimisfondide emiteeritud investeerimisfondide aktsiate/osakute omanike residentsuse kohta kooskõlas jaotusega „Riigisisene/muud osalevad liikmesriigid/välismaailm”. Riigisisesed ja muude osalevate liikmesriikide tehingupooled on alajaotatud sektorite kaupa.

| 2. | Nimeliste aktsiate/osakute puhul esitavad emiteerivad investeerimisfondid või nende seaduslikud esindajad aruande nende emiteeritud aktsiate/osakute omanike residentsuse ja sektorite kaupa. Juhul kui emiteeriv investeerimisfond ei saa omaniku residentsust ja sektorit tuvastada, esitab ta asjakohased andmed kättesaadava teabe põhjal. |
| --- | --- |

2.

Nimeliste aktsiate/osakute puhul esitavad emiteerivad investeerimisfondid või nende seaduslikud esindajad aruande nende emiteeritud aktsiate/osakute omanike residentsuse ja sektorite kaupa. Juhul kui emiteeriv investeerimisfond ei saa omaniku residentsust ja sektorit tuvastada, esitab ta asjakohased andmed kättesaadava teabe põhjal.

| 3. | Esitajaaktsiate/osakute puhul esitavad andmeesitajad teabe investeerimisfondide aktsiate/osakute omanike residentsuse ja sektorite kaupa kooskõlas asjaomase RKP otsustatud meetodiga. Valida tuleb järgmiste võimaluste kombinatsioon või üks neist, võttes arvesse asjaomase liikmesriigi vastavate turgude korraldust ja riigi õiguskorda. RKP teostab regulaarselt kontrolli.






  a) | Emiteerivad investeerimisfondid
  Emiteerivad investeerimisfondid või nende seaduslikud esindajad või käesoleva määruse artikli 2 lõikes 2 osutatud üksused esitavad aruande nende emiteeritud aktsiate/osakute omanike residentsuse ja sektorite kaupa. Teavet võib saada aktsiate/osakute jaotusega tegelevalt agendilt või mis tahes muult aktsiate/osakute emissiooni, tagasiostu või ülekandmisega tegelevalt üksuselt. |
| --- | --- | --- |

3.

Esitajaaktsiate/osakute puhul esitavad andmeesitajad teabe investeerimisfondide aktsiate/osakute omanike residentsuse ja sektorite kaupa kooskõlas asjaomase RKP otsustatud meetodiga. Valida tuleb järgmiste võimaluste kombinatsioon või üks neist, võttes arvesse asjaomase liikmesriigi vastavate turgude korraldust ja riigi õiguskorda. RKP teostab regulaarselt kontrolli.

a)

Emiteerivad investeerimisfondid

Emiteerivad investeerimisfondid või nende seaduslikud esindajad või käesoleva määruse artikli 2 lõikes 2 osutatud üksused esitavad aruande nende emiteeritud aktsiate/osakute omanike residentsuse ja sektorite kaupa. Teavet võib saada aktsiate/osakute jaotusega tegelevalt agendilt või mis tahes muult aktsiate/osakute emissiooni, tagasiostu või ülekandmisega tegelevalt üksuselt.

| b) | RAd ja OFId kui investeerimisfondide aktsiate/osakute varahaldurid
  RAd ja OFId, kes tegutsevad investeerimisfondide aktsiate/osakute varahalduritena, esitavad andmeesitajana andmed residentidest investeerimisfondide emiteeritud ning omanike või teiste halduritena tegutsevate vahendajate nimel hallatavate aktsiate/osakute omanike residentsuse ja sektorite kaupa. Seda võimalust saab kohaldada juhul, kui i) varahaldur eristab investeerimisfondide aktsiaid/osakuid, mida hoitakse omanike nimel, nendest, mida hoitakse teiste varahaldurite nimel, ja ii) enamikku investeerimisfondide aktsiaid/osakuid haldavad riigisisesed residendid, keda liigitatakse finantsvahendajateks (RAd või OFId). |
| --- | --- |

b)

RAd ja OFId kui investeerimisfondide aktsiate/osakute varahaldurid

RAd ja OFId, kes tegutsevad investeerimisfondide aktsiate/osakute varahalduritena, esitavad andmeesitajana andmed residentidest investeerimisfondide emiteeritud ning omanike või teiste halduritena tegutsevate vahendajate nimel hallatavate aktsiate/osakute omanike residentsuse ja sektorite kaupa. Seda võimalust saab kohaldada juhul, kui i) varahaldur eristab investeerimisfondide aktsiaid/osakuid, mida hoitakse omanike nimel, nendest, mida hoitakse teiste varahaldurite nimel, ja ii) enamikku investeerimisfondide aktsiaid/osakuid haldavad riigisisesed residendid, keda liigitatakse finantsvahendajateks (RAd või OFId).

| c) | RAd ja OFId kui andmeesitajad residentidest investeerimisfondide aktsiate/osakute residentide ja mitteresidentide vaheliste tehingute kohta
  RAd ja OFId, kes tegutsevad andmeesitajatena seoses tehingutega residentidest investeerimisfondide aktsiate/osakute residentide ja mitteresidentide vahel, esitavad andmed nende poolt omaniku või muu tehingusse puutuva vahendaja nimel kaubeldavate residentidest investeerimisfondide emiteeritud aktsiate/osakute omanike residentsuse ja sektori kaupa. Seda võimalust saab kohaldada juhul, kui i) aruandlus on terviklik, s.t see hõlmab peaaegu kõiki andmeesitajate teostatud tehinguid; ii) esitatakse osalevate liikmesriikide mitteresidentidega teostatud ostu- ja müügitehingute täpsed andmed; iii) erinevused samade aktsiate/osakute emissiooni- ja tagasiostuhinna vahel, v.a tasud, on minimaalsed, ja iv) residentidest investeerimisfondide emiteeritud aktsiate/osakute kogus, mis kuulub osaleva liikmesriigi mitteresidentidele, ei ole suur. |
| --- | --- |

c)

RAd ja OFId kui andmeesitajad residentidest investeerimisfondide aktsiate/osakute residentide ja mitteresidentide vaheliste tehingute kohta

RAd ja OFId, kes tegutsevad andmeesitajatena seoses tehingutega residentidest investeerimisfondide aktsiate/osakute residentide ja mitteresidentide vahel, esitavad andmed nende poolt omaniku või muu tehingusse puutuva vahendaja nimel kaubeldavate residentidest investeerimisfondide emiteeritud aktsiate/osakute omanike residentsuse ja sektori kaupa. Seda võimalust saab kohaldada juhul, kui i) aruandlus on terviklik, s.t see hõlmab peaaegu kõiki andmeesitajate teostatud tehinguid; ii) esitatakse osalevate liikmesriikide mitteresidentidega teostatud ostu- ja müügitehingute täpsed andmed; iii) erinevused samade aktsiate/osakute emissiooni- ja tagasiostuhinna vahel, v.a tasud, on minimaalsed, ja iv) residentidest investeerimisfondide emiteeritud aktsiate/osakute kogus, mis kuulub osaleva liikmesriigi mitteresidentidele, ei ole suur.

| d) | Juhul kui võimalusi a–c ei kohaldata, esitavad andmeesitajad, sealhulgas RAd ja OFId, kes ei ole investeerimisfondid, asjakohased andmed kättesaadava teabe põhjal. |
| --- | --- |

d)

Juhul kui võimalusi a–c ei kohaldata, esitavad andmeesitajad, sealhulgas RAd ja OFId, kes ei ole investeerimisfondid, asjakohased andmed kättesaadava teabe põhjal.

| 4. | Juhul kui toimub nimeliste aktsiate/osakute või esitajaaktsiate/osakute esmaemissioon või kui turuarengu tõttu on vajalik võimaluse muutmine või võimaluste kombineerimine, võivad RKPd lõigetes 2 ja 3 sätestatud nõuete osas teha üheks aastaks erandi. |
| --- | --- |

4.

Juhul kui toimub nimeliste aktsiate/osakute või esitajaaktsiate/osakute esmaemissioon või kui turuarengu tõttu on vajalik võimaluse muutmine või võimaluste kombineerimine, võivad RKPd lõigetes 2 ja 3 sätestatud nõuete osas teha üheks aastaks erandi.

3.   OSA

Aruandluse tabelid

Tabel 1

Seisud

Nõutavad kvartaliandmed

| | A. | Riigisisene (kokku) |
| --- | --- | --- |

A.

Riigisisene (kokku)

| B. | Muud osalevad liikmesriigid (kokku) |
| --- | --- |

B.

Muud osalevad liikmesriigid (kokku)

| C. | Välismaailm (kokku) |
| --- | --- |

C.

Välismaailm (kokku)

| D. | Määratlemata |
| --- | --- |

D.

Määratlemata

RAd

Mitte-RAd – kokku

RAd

Mitte-RAd – kokku

millest:

Mitteosaleva d liikmesriigid

millest:

USA

millest:

Jaapan

Valitsussektor

Muud residendid

Valitsussektor

Muud residendid

Kokku

Muud finantsvahendajad + finantsvahenduse abiettevõtted (S. 123 + S. 124)

Kindlustusettevõtted ja pensionifondid (S. 125)

Kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvad ettevõtted (S. 11)

Kodumajapidamised + kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta asutused (S. 14 + S. 15)

Kokku

Muud finantsvahendajad + finantsvahenduse abiettevõtted (S. 123 + S. 124)

Kindlustusette võtted ja pensionifondid (S. 125)

Kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvad ettevõtted (S. 11)

Kodumajapidamised + kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta asutused (S. 14 + S. 15)

VARAD

| 1. | Hoiuste ja laenunõuded |
| --- | --- |

1.

Hoiuste ja laenunõuded

| 2. | Väärtpaberid, v.a aktsiad |
| --- | --- |

2.

Väärtpaberid, v.a aktsiad

| 2e. | Euro |
| --- | --- |

2e.

Euro

kuni üks aasta

üle ühe aasta ja kuni kaks aastat

üle kahe aasta

| 2x. | Välisvaluutad |
| --- | --- |

2x.

Välisvaluutad

kuni üks aasta

üle ühe aasta ja kuni kaks aastat

üle kahe aasta

| 2t. | Välisvaluutad kokku |
| --- | --- |

2t.

Välisvaluutad kokku

kuni üks aasta

üle ühe aasta ja kuni kaks aastat

üle kahe aasta

| 3. | Aktsiad ja muud omandiväärtpaberid |
| --- | --- |

3.

Aktsiad ja muud omandiväärtpaberid

sellest noteeritud aktsiad, v.a IF ja MMF aktsiad/osakud;

sellest IF ja MMF aktsiad/osakud

| 4. | Mittefinantsvarad (sh põhivarad) |
| --- | --- |

4.

Mittefinantsvarad (sh põhivarad)

| 5. | Tuletisinstrumendid |
| --- | --- |

5.

Tuletisinstrumendid

| 6. | Muu vara |
| --- | --- |

6.

Muu vara

KOHUSTUSED

| 7. | Saadud laenud ja hoiused |
| --- | --- |

7.

Saadud laenud ja hoiused

| 8. | IF aktsiad/osakud (1) |
| --- | --- |

8.

IF aktsiad/osakud (1)

| 9. | Tuletisinstrumendid |
| --- | --- |

9.

Tuletisinstrumendid

| 10. | Muud kohustused |
| --- | --- |

10.

Muud kohustused

IFd, kes kohaldavad agregeeritud meetodit, esitavad aruandluse kõikide lahtrite osas, sh mustad ja hallid.

IFd, kes kohaldavad kombineeritud meetodit, esitavad aruandluse järgmises osas; i) mustad lahtrid; ii) tabelis 2 nõutav teave väärtpaberite kohta, mida kogutakse väärtpaberite kaupa (s-b-s); ja iii) hallid lahtrid väärtpaberite kohta, mida ei koguta väärtpaberite kaupa (s-b-s).

Tabel 2

Nõutav teave väärtpaberite kaupa

Kombineeritud meetodi kasutamise korral tuleb järgneva tabeli väljadel esitada andmed iga väärtpaberi kohta, mis kuulub väärtpaberi liiki „Väärtpaberid, v.a aktsiad/osad”, „Aktsiad/osad ja muud omandiväärtpaberid” ja „Investeerimisfondide emiteeritud aktsiad/osakud”, järgmiste reeglite kohaselt:

| a) | väli 1 tuleb täita; |
| --- | --- |

a)

väli 1 tuleb täita;

| b) | juhul kui asjaomane RKP ei kogu s-b-s teavet tehingute kohta vahetult, tuleb täita kaks välja väljadest 2, 3 ja 4 (s.t väljad 2 ja 3, väljad 2 ja 4 või väljad 3 ja 4); |
| --- | --- |

b)

juhul kui asjaomane RKP ei kogu s-b-s teavet tehingute kohta vahetult, tuleb täita kaks välja väljadest 2, 3 ja 4 (s.t väljad 2 ja 3, väljad 2 ja 4 või väljad 3 ja 4);

| c) | juhul kui asjaomane RKP kogub s-b-s teavet tehingute kohta vahetult, tuleb täita






  i) | väli 5 või väljad 6 ja 7 ja |
| --- | --- | --- |

c)

juhul kui asjaomane RKP kogub s-b-s teavet tehingute kohta vahetult, tuleb täita

i)

väli 5 või väljad 6 ja 7 ja

| ii) | väli 4 või väljad 2 ja 3; |
| --- | --- |

ii)

väli 4 või väljad 2 ja 3;

| d) | asjaomane RKP võib andmeesitajatelt nõuda ka välja 8 täitmist; |
| --- | --- |

d)

asjaomane RKP võib andmeesitajatelt nõuda ka välja 8 täitmist;

| e) | asjaomane RKP võib koguda välja 2 andmeid ainult eespool esitatud juhtudel b ja c(ii). Sellisel juhul peab RKP kontrollima vähemalt kord aastas, et see ei avalda mõju RKP esitatavate agregeeritud andmete kvaliteedile, sealhulgas paranduste sagedus ja maht, ning sellest EKPd teavitama. |
| --- | --- |

e)

asjaomane RKP võib koguda välja 2 andmeid ainult eespool esitatud juhtudel b ja c(ii). Sellisel juhul peab RKP kontrollima vähemalt kord aastas, et see ei avalda mõju RKP esitatavate agregeeritud andmete kvaliteedile, sealhulgas paranduste sagedus ja maht, ning sellest EKPd teavitama.

| Väli | Nimetus |
| --- | --- |
| 1 | Väärtpaberi tunnuskood |
| 2 | Osade arv või agregeeritud nominaalväärtus |
| 3 | Hind |
| 4 | Kogusumma |
| 5 | Tehingud |
| 6 | Ostetud väärtpaberid (varad) või emiteeritud väärtpaberid (kohustused) |
| 7 | Müüdud väärtpaberid (varad) või tagasiostetud väärtpaberid (kohustused) |
| 8 | Väärtpaberi kirjendamise vääring |

Väli

Nimetus

1

Väärtpaberi tunnuskood

2

Osade arv või agregeeritud nominaalväärtus

3

Hind

4

Kogusumma

5

Tehingud

6

Ostetud väärtpaberid (varad) või emiteeritud väärtpaberid (kohustused)

7

Müüdud väärtpaberid (varad) või tagasiostetud väärtpaberid (kohustused)

8

Väärtpaberi kirjendamise vääring

Tabel 3

Ümberhindluskorrigeerimised või finantsvood

Nõutavad kvartaliandmed

| | A. | Riigisisene (kokku) |
| --- | --- | --- |

A.

Riigisisene (kokku)

| B. | Teised osalevad liikmesriigid (kokku) |
| --- | --- |

B.

Teised osalevad liikmesriigid (kokku)

| C. | Välismaailm (kokku) |
| --- | --- |

C.

Välismaailm (kokku)

| D. | Määratlemata |
| --- | --- |

D.

Määratlemata

RAd

Mitte-RAd – kokku

RAd

Mitte-RAd – kokku

millest:

Mitteosaleva d liikmesriigid

millest:

USA

millest:

Jaapan

Valitsussektor

Muud residendid

Valitsussektor

Muud residendid

Kokku

Muud finantsvahendajad + finantsvahenduse abiettevõtted (S. 123 + S. 124)

Kindlustusettevõtted ja pensionifondid (S. 125)

Kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvad ettevõtted (S. 11)

Kodumajapidamised + kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta asutused (S. 14 + S. 15)

Kokku

Muud finantsvahendajad + finantsvahenduse abiettevõtted (S. 123 + S. 124)

Kindlustusettevõtted ja pensionifondid (S. 125)

Kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvad ettevõtted (S. 11)

Kodumajapidamised + kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta asutused (S. 14 + S. 15)

VARAD

| 1. | Hoiuste ja laenunõuded |
| --- | --- |

1.

Hoiuste ja laenunõuded

| 2. | Vāārtpaberid, v.a aktsiad |
| --- | --- |

2.

Vāārtpaberid, v.a aktsiad

| 2e. | Euro |
| --- | --- |

2e.

Euro

kuni üks aasta

üle ühe aasta ja kuni kaks aastat

üle kahe aasta

| 2x. | Välisvaluutad |
| --- | --- |

2x.

Välisvaluutad

kuni üks aasta

üle ühe aasta ja kuni kaks aastat

üle kahe aasta

| 2t. | Välisvaluutad kokku |
| --- | --- |

2t.

Välisvaluutad kokku

kuni üks aasta

MIINIMUM

MIINIMUM

MIINIMUM

MIINIMUM

MIINIMUM

MIINIMUM

MIINIMUM

MIINIMUM

MIINIMUM

MIINIMUM

MIINIMUM

MIINIMUM

MIINIMUM

MIINIMUM

üle ühe aasta ja kuni kaks aastat

MIINIMUM

MIINIMUM

MIINIMUM

MIINIMUM

MIINIMUM

MIINIMUM

MIINIMUM

MIINIMUM

MIINIMUM

MIINIMUM

MIINIMUM

MIINIMUM

MIINIMUM

MIINIMUM

üle kahe aasta

MIINIMUM

MIINIMUM

MIINIMUM

MIINIMUM

MIINIMUM

MIINIMUM

MIINIMUM

MIINIMUM

MIINIMUM

MIINIMUM

MIINIMUM

MIINIMUM

MIINIMUM

MIINIMUM

| 3. | Aktsiad ja muud omandivāārtpaberid |
| --- | --- |

3.

Aktsiad ja muud omandivāārtpaberid

MIINIMUM

MIINIMUM

MIINIMUM

MIINIMUM

MIINIMUM

MIINIMUM

MIINIMUM

MIINIMUM

MIINIMUM

MIINIMUM

MIINIMUM

MIINIMUM

sellest noteeritud aktsiad, v.a IF ja MMF aktsiad/osakud;

MIINIMUM

MIINIMUM

MIINIMUM

MIINIMUM

MIINIMUM

MIINIMUM

MIINIMUM

MIINIMUM

MIINIMUM

MIINIMUM

MIINIMUM

MIINIMUM

sellest IF ja MMF aktsiad/osakud

MIINIMUM

MIINIMUM

MIINIMUM

MIINIMUM

MIINIMUM

MIINIMUM

MIINIMUM

MIINIMUM

| 4. | Mittefinantsvarad (sh pőhivarad) |
| --- | --- |

4.

Mittefinantsvarad (sh pőhivarad)

MIINIMUM (3)

| 5. | Tuletisinstrumendid |
| --- | --- |

5.

Tuletisinstrumendid

MIINIMUM (3)

| 6. | Muu vara |
| --- | --- |

6.

Muu vara

KOHUSTUSED

| 7. | Saadud laenud ja hoiused |
| --- | --- |

7.

Saadud laenud ja hoiused

| 8. | IF aktsiad/osakud (2) |
| --- | --- |

8.

IF aktsiad/osakud (2)

MIINIMUM

| 9. | Tuletisinstrumendid |
| --- | --- |

9.

Tuletisinstrumendid

MIINIMUM (3)

| 10. | Muud kohustused |
| --- | --- |

10.

Muud kohustused

IFd, kes kohaldavad agregeeritud meetodit, esitavad aruandluse lahtrite osas, mis on märgitud kui „MIINIMUM”. RKPd võivad seda kohustust laiendada ja hõlmata ka mustad ja hallid lahtrid, mis ei ole märgitud kui „MIINIMUM”.

IFd, kes kohaldavad kombineeritud meetodit, esitavad aruandluse järgmises osas: i) mustad lahtrid, mis on märgitud kui „MIINIMUM”; ii) hallid lahtrid, märgitud kui „MIINIMUM”, väärtpaberite osas, mida ei koguta väärtpaberite kaupa; ja iii) tabelis 2 nõutav teave väärtpaberite osas, mida kogutakse väärtpaberite kaupa, juhul kui asjaomane RKP kogub tehingute teavet vahetult.

RKPd võivad seda kohustust laiendada ja hõlmata järgmise: i) mustad lahtrid, mis ei ole märgitud kui „MIINIMUM”; ii) hallid lahtrid, märgitud kui „MIINIMUM” väärtpaberite osas, mida ei koguta väärtpaberite kaupa.

Tabel 4

Seisud; ümberhindluskorrigeerimised või finantsvood

Nõutavad kuuandmed

| | A. | Riigisisene (kokku) |
| --- | --- | --- |

A.

Riigisisene (kokku)

| B. | Teised osalevad liikmesriigid (kokku) |
| --- | --- |

B.

Teised osalevad liikmesriigid (kokku)

| C. | Välismaailm (kokku) |
| --- | --- |

C.

Välismaailm (kokku)

| D. | Määratlemata |
| --- | --- |

D.

Määratlemata

RAd

Mitte-RAd – kokku

RAd

Mitte-RAd – kokku

Kokku

Valitsussektor

Muud residendid

Valitsussektor

Muud residendid

Kokku

Muud finantsvahendajad + finantsvahenduse abiettevõtted (S. 123 + S. 124)

Kindlustusettevõtted ja pensionifondid (S. 125)

Mittefinantsettevõtted (S. 11)

Kodumajapidamised + kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta asutused (S. 14 + S. 15)

Kokku

Muud finantsvahendajad + finantsvahenduse abiettevõtted (S. 123 + S. 124)

Kindlustusettevõtted ja pensionifondid (S. 125)

Mittefinantsettevõtted (S. 11)

Kodumajapidamised + kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta asutused (S. 14 + S. 15)

KOHUSTUSED

| 8. | IF aktsiad/osakud |
| --- | --- |

8.

IF aktsiad/osakud

---

(1)  Juhul kui andmeesitaja ei saa omaniku residentsust ja sektorit tuvastada, esitab ta asjakohased andmed kättesaadava teabe põhjal. Esitajaaktsiate korral võib teabe kogud RAdelt või OFIdett, v.a IFd (kooskõlas käesoleva määruse I lisa artikili 2 lõikega 2 ja punktiga 6).

(2)  Juhul kui andmeesitaja ei saa omaniku residentsust ja sektorit tuvastada, esitab ta asjakohased andmed kättesaadava teabe põhjal. Esitajaaktsiate korral võib teabe koguda RAdelt või OFIdelt, v.a IFd (kooskõlas käesoleva määruse artikli 2 lõikega 2 ja I lisa punktiga 6).

(3)  RKPd võivad vabastada IFd sellest aruandlusest, juhul kui tabelis 1 osutatud kvartaliseisud moodustavad alla 5 % emiteeritud IF aktsiatest/osakutest.

---

II LISA

MÕISTED

1.   osa

Instrumentide liikide määratlused

Tabelis on esitatud üksikasjalik standardne instrumentide liikide ülevaade, mille järgi riikide keskpangad kehtestavad riigi tasandil kohaldatavad liigid käesoleva määruse kohaselt. (1) Mõistete puhul osutatakse ühenduse riikliku ja regionaalse arvepidamise Euroopa süsteemile (ESA 95).

TABEL A

Investeerimisfondide varade ja kohustuste instrumendiliikide määratlused

VARADE LIIGID

| Liik | Peamiste omaduste kirjeldus |
| --- | --- |
| 1. | Hoiuste ja laenunõuded |

Liik

Peamiste omaduste kirjeldus

1.

Hoiuste ja laenunõuded

Aruandlusvormi eesmärgil hõlmab see IFde poolt laenuvõtjatele laenatavaid vahendeid, mida ei tõendata dokumentidega või mida tõendab üksainus dokument (isegi kui see on muutunud kaubeldavaks). Siia kuuluvad järgmised varad hoiuste kujul:

| — | hoiused rahaloomeasutustes:






  a) | ülekantavad hoiused (riigi vääringus või välisvääringus), mis on kohe ilma oluliste piirangute või sanktsioonideta sularahaks konverteeritavad või tšekiga, panga maksekorraldusega, deebetkandega vms ülekantavad (ESA 95, punktid 5.42–5.44); |
| --- | --- | --- |

—

hoiused rahaloomeasutustes:

a)

ülekantavad hoiused (riigi vääringus või välisvääringus), mis on kohe ilma oluliste piirangute või sanktsioonideta sularahaks konverteeritavad või tšekiga, panga maksekorraldusega, deebetkandega vms ülekantavad (ESA 95, punktid 5.42–5.44);

| b) | muud hoiused: kõik hoiused peale arveldushoiuste. Muid hoiuseid ei saa igal ajal maksete tegemiseks kasutada ja need ei ole ilma oluliste piirangute või sanktsioonideta sularahaks ega arveldushoiusteks konverteeritavad. Sellesse alaliiki kuuluvad tähtajalised hoiused ja säästuhoiused (ESA 95, punktid 5.45–5.49); |
| --- | --- |

b)

muud hoiused: kõik hoiused peale arveldushoiuste. Muid hoiuseid ei saa igal ajal maksete tegemiseks kasutada ja need ei ole ilma oluliste piirangute või sanktsioonideta sularahaks ega arveldushoiusteks konverteeritavad. Sellesse alaliiki kuuluvad tähtajalised hoiused ja säästuhoiused (ESA 95, punktid 5.45–5.49);

| — | mittekaubeldavad väärtpaberid:
  väärtpaberid, v.a aktsiad ja muud omandiväärtpaberid, mis ei ole vabalt kaubeldavad ja millega ei saa kaubelda järelturul (vt ka „Kaubeldavad laenud”); |
| --- | --- |

—

mittekaubeldavad väärtpaberid:

väärtpaberid, v.a aktsiad ja muud omandiväärtpaberid, mis ei ole vabalt kaubeldavad ja millega ei saa kaubelda järelturul (vt ka „Kaubeldavad laenud”);

| — | kaubeldavad laenud:
  laenud, mis on de facto muutunud vabalt kaubeldavaks, liigitatakse varade kirje „Hoiuste ja laenunõuded” alla juhul, kui neid tõendatakse jätkuvalt üheainsa dokumendiga ja üldjuhul kaubeldakse nendega ainult harva; |
| --- | --- |

—

kaubeldavad laenud:

laenud, mis on de facto muutunud vabalt kaubeldavaks, liigitatakse varade kirje „Hoiuste ja laenunõuded” alla juhul, kui neid tõendatakse jätkuvalt üheainsa dokumendiga ja üldjuhul kaubeldakse nendega ainult harva;

| — | nõuded pöördrepotehingute alusel:
  investeerimisfondide määratud hinnaga ostetud (koos kohustusega müüa samad (või samalaadsed) väärtpaberid teataval kuupäeval kindlaksmääratud hinnaga tagasi) väärtpaberite eest makstud raha vastaskirje (vaata 7. liik). |
| --- | --- |

—

nõuded pöördrepotehingute alusel:

investeerimisfondide määratud hinnaga ostetud (koos kohustusega müüa samad (või samalaadsed) väärtpaberid teataval kuupäeval kindlaksmääratud hinnaga tagasi) väärtpaberite eest makstud raha vastaskirje (vaata 7. liik).

Siia kuuluvad ka ringluses olevad euro ja välisvaluuta pangatähed ja mündid, mida tavaliselt kasutatakse maksete tegemiseks.

| 2. | Väärtpaberid, v.a aktsiad |
| --- | --- |

2.

Väärtpaberid, v.a aktsiad

Väärtpaberid, välja arvatud aktsiad või muud omandiväärtpaberid, mis on tavaliselt järelturul vabalt kaubeldavad või mida võib turul tasaarveldada ning mis ei anna omanikule emiteeriva asutuse suhtes mingeid omandiõigusi.

Siia kuuluvad:

| — | väärtpaberid (dokumentidega tõendatud või tõendamata), mille omanikul on tingimusteta õigus saada kindlaksmääratud või lepingus ette nähtud tasu kupongimaksete ja/või nimetatud kindla summana teataval kuupäeval (teatavatel kuupäevadel) või alates emiteerimisel kindlaksmääratud kuupäevast; |
| --- | --- |

—

väärtpaberid (dokumentidega tõendatud või tõendamata), mille omanikul on tingimusteta õigus saada kindlaksmääratud või lepingus ette nähtud tasu kupongimaksete ja/või nimetatud kindla summana teataval kuupäeval (teatavatel kuupäevadel) või alates emiteerimisel kindlaksmääratud kuupäevast;

| — | edasimüüdavad laenud, mis vormistatakse ümber suure hulga samalaadsete dokumentidena ja millega võib kaubelda järelturul (vt ka liik 1 „kaubeldavad laenud”); |
| --- | --- |

—

edasimüüdavad laenud, mis vormistatakse ümber suure hulga samalaadsete dokumentidena ja millega võib kaubelda järelturul (vt ka liik 1 „kaubeldavad laenud”);

| — | allutatud kohustus võlaväärtpaberi vormis; |
| --- | --- |

—

allutatud kohustus võlaväärtpaberi vormis;

| — | järjepidevuse hoidmiseks repo-tüüpi tehingute käsitlemisel jäävad väärtpaberite laenutehingute alusel laenatud väärtpaberid esialgse omaniku bilanssi (ja neid ei viida üle ajutise omaniku bilanssi), kui pöördtehing on kindel kohustus ja mitte lihtsalt võimalus (vt 7. liik). |
| --- | --- |

—

järjepidevuse hoidmiseks repo-tüüpi tehingute käsitlemisel jäävad väärtpaberite laenutehingute alusel laenatud väärtpaberid esialgse omaniku bilanssi (ja neid ei viida üle ajutise omaniku bilanssi), kui pöördtehing on kindel kohustus ja mitte lihtsalt võimalus (vt 7. liik).

Väärtpaberite kohta, mis ei ole aktsiad/osad, tuleb esitada jaotus tähtaegade kaupa. S.t tähtaeg emissiooni hetkel (algtähtaeg), mis osutab finantsinstrumendi määratud kestusele, millest varem ei saa seda lunastada.

| 3. | Aktsiad/osad ja muud omandiväärtpaberid |
| --- | --- |

3.

Aktsiad/osad ja muud omandiväärtpaberid

Väärtpaberid, mis tähistavad omandiõigusi ettevõtete või kvaasiettevõtete suhtes. Üldjuhul annavad need väärtpaberid omanikule õiguse osale ettevõtte või kvaasiettevõtte kasumist ning likvideerimise korral osale selle omavahenditest. Siia kuuluvad neli peamist alaliiki:

| — | investeerimisfondide ja rahaturufondide (MMF) aktsiad/osakud; |
| --- | --- |

—

investeerimisfondide ja rahaturufondide (MMF) aktsiad/osakud;

| — | noteeritud aktsiad, v.a IF ja MMF aktsiad/osakud; |
| --- | --- |

—

noteeritud aktsiad, v.a IF ja MMF aktsiad/osakud;

| — | noteerimata aktsiad, v.a IF ja MMF aktsiad/osakud: aktsiad, mida ei noteerita (ESA 95, punktid 5.90–5.93); |
| --- | --- |

—

noteerimata aktsiad, v.a IF ja MMF aktsiad/osakud: aktsiad, mida ei noteerita (ESA 95, punktid 5.90–5.93);

| — | muud omandiväärtpaberid: kõik omandiväärtpaberite vormid, v.a eespool nimetatud alaliigid (ESA 95, punktid 5.94 ja 5.95). |
| --- | --- |

—

muud omandiväärtpaberid: kõik omandiväärtpaberite vormid, v.a eespool nimetatud alaliigid (ESA 95, punktid 5.94 ja 5.95).

| 3a. | Aktsiad ja muud omandiväärtpaberid, sellest noteeritud aktsiad/osad, v.a IF ja MMF aktsiad/osakud |
| --- | --- |

3a.

Aktsiad ja muud omandiväärtpaberid, sellest noteeritud aktsiad/osad, v.a IF ja MMF aktsiad/osakud

Aktsiad, mille hindu noteeritakse tunnustatud börsil või muus vormis järelturul (ESA 95, punktid 5.90–5.93).

| 3b. | Aktsiad ja muud omandiväärtpaberid, sellest IF ja MMF aktsiad/osakud |
| --- | --- |

3b.

Aktsiad ja muud omandiväärtpaberid, sellest IF ja MMF aktsiad/osakud

Siia kuuluvad IF ja MMF emiteeritud aktsiad/osakud, mis on kantud statistilistel eesmärkidel koostatud IF ja MMF nimekirja.

MMFd on sellised avatud investeerimisfondid, mille aktsiad/osakud on likviidsuse poolest hoiuste lähedased asendajad ning kes investeerivad peamiselt rahaturuinstrumentidesse ja/või rahaturufondide aktsiatesse/osakutesse ja/või muudesse ülekantavatesse võlainstrumentidesse, mille järelejäänud tähtaeg on kuni üks aasta, ja/või pangahoiustesse ja/või kes soovivad saavutada tasuvust, mis on ligilähedane rahaturuinstrumentide intressimääradele. MMFd on määratletud määruses (EÜ) nr 2423/2001 (EKP/2001/13) rahaloomeasutuste sektori konsolideeritud bilansi kohta.

Investeerimisfond on määratletud käesoleva määruse artiklis 1.

| 4. | Tuletisinstrumendid |
| --- | --- |

4.

Tuletisinstrumendid

Kooskõlas kehtivate rahvusvaheliste statistikastandarditega tuleks turuväärtust omavad tuletisinstrumendid kajastada bilansis. Tuletisinstrumentidel on turuväärtus, kui nendega kaubeldakse reguleeritud turgudel, näiteks börsidel, või kui neid saab börsivälistel turgudel regulaarselt tasaarveldada.

Siia kuulub järgmiste tuletisinstrumentide aruandlus:

| — | optsioonid, kaubeldavad või börsivälised; |
| --- | --- |

—

optsioonid, kaubeldavad või börsivälised;

| — | aktsiate ostutähed; |
| --- | --- |

—

aktsiate ostutähed;

| — | futuurid, kuid ainult sel juhul, kui neil on turuväärtus seoses nende kaubeldavuse või tasaarveldatavusega, ja |
| --- | --- |

—

futuurid, kuid ainult sel juhul, kui neil on turuväärtus seoses nende kaubeldavuse või tasaarveldatavusega, ja

| — | vahetustehingud, kuid ainult sel juhul, kui neil on turuväärtus seoses nende kaubeldavuse või tasaarveldatavusega. |
| --- | --- |

—

vahetustehingud, kuid ainult sel juhul, kui neil on turuväärtus seoses nende kaubeldavuse või tasaarveldatavusega.

Bilansis kirjendatavad tuletisinstrumendid tuleb esitada turuväärtusega, mis on valdav turuhind või sellele lähedane hind (õiglane väärtus).

Tuletisinstrumendid tuleb kirjendada bilansis brutosummana. Tuletisinstrumentide lepingud, millel on kokku positiivsed turuväärtused, tuleks kirjendada bilansi varade poolel; brutosummas negatiivse turuväärtusega lepingud kohustuste poolel. Tuletisinstrumentide lepingutest tulenevaid tulevasi kohustusi bilansis ei kirjendata brutosummana. Tuletisinstrumente võib kirjendada netosummana erinevaid väärtuse määramise meetodeid kasutades. Kui kättesaadavad on ainult netopositsioonid või kui positsioonid on kirjendatud muu kui turuväärtusega, tuleb kirjendada need positsioonid.

| 5. | Mittefinantsvarad (sh põhivarad) |
| --- | --- |

5.

Mittefinantsvarad (sh põhivarad)

Siia kuuluvad:

| — | investeeringud materiaalsesse põhivarasse (näiteks eluase, muud hooned ja ehitised, eluruumideta hooned) ja väärisesemed (näiteks väärismetallid), ja |
| --- | --- |

—

investeeringud materiaalsesse põhivarasse (näiteks eluase, muud hooned ja ehitised, eluruumideta hooned) ja väärisesemed (näiteks väärismetallid), ja

| — | materiaalne või immateriaalne mittefinantsvara, mida investeerimisfondid kavatsevad kasutada korduvalt ja üle ühe aasta. Siia kuuluvad muude investeerimisfondide kasutuses olevad maad ja hooned, samuti seadmed, tarkvara ja muu infrastruktuur. |
| --- | --- |

—

materiaalne või immateriaalne mittefinantsvara, mida investeerimisfondid kavatsevad kasutada korduvalt ja üle ühe aasta. Siia kuuluvad muude investeerimisfondide kasutuses olevad maad ja hooned, samuti seadmed, tarkvara ja muu infrastruktuur.

| 6. | Muud varad |
| --- | --- |

6.

Muud varad

Siia kuuluvad bilansi varade poole muud kirjed, millele osutatakse kui „Varad, mis ei ole mujal hõlmatud”. RKPd võivad selle kirje all nõuda järgmisi erijaotusi:

| — | hoiustelt ja laenudelt kogunev intress, |
| --- | --- |

—

hoiustelt ja laenudelt kogunev intress,

| — | väärtpaberitelt, v.a aktsiad, kogunev intress, |
| --- | --- |

—

väärtpaberitelt, v.a aktsiad, kogunev intress,

| — | hoonetelt kogunev rent, |
| --- | --- |

—

hoonetelt kogunev rent,

| — | laekumised, mis ei ole seotud investeerimisfondide põhitegevusega. |
| --- | --- |

—

laekumised, mis ei ole seotud investeerimisfondide põhitegevusega.

KOHUSTUSTE KATEGOORIAD

| Liik | Peamiste omaduste kirjeldus |
| --- | --- |
| 7. | Saadud laenud ja hoiused |

Liik

Peamiste omaduste kirjeldus

7.

Saadud laenud ja hoiused

IFde kreeditoridele võlgnetavad summad, välja arvatud kaubeldavate väärtpaberite emissioonist tulenevad summad. Siia kuuluvad:

| — | laenud: andmeid esitavatele IFdele antud laenud, mis on dokumentidega tõendamata või tõendatud üheainsa dokumendiga (isegi juhul, kui see on muutunud kaubeldavaks). |
| --- | --- |

—

laenud: andmeid esitavatele IFdele antud laenud, mis on dokumentidega tõendamata või tõendatud üheainsa dokumendiga (isegi juhul, kui see on muutunud kaubeldavaks).

| — | tagasiostutehingud; IFde kindlaksmääratud hinnaga (koos kohustusega osta samad (või samalaadsed) väärtpaberid/kuld teataval kuupäeval kindlaksmääratud hinna eest tagasi) müüdud väärtpaberite/kulla eest saadud raha vastaskirje. Kolmandale isikule („ajutine omandaja”) üleantud väärtpaberite/kulla eest IFde saadud summad liigitatakse „tagasiostulepingute” alla, kui pöördtehing on kindel kohustus, mitte ainult võimalus. See tähendab, et IFdele jääb tehingu ajal tegelik (majanduslik) kontroll kõnealuste väärtpaberite/kulla üle. Selles mõttes ei ole seadusliku omandiõiguse üleandmine repo-tüüpi tehingute käsitlemisel asjakohane omadus. Kui ajutine omandaja müüb repotehingu teel saadud väärtpaberid/kulla, tuleb müük dokumenteerida väärtpaberite/kulla otsese tehinguna ja kanda ajutise omandaja bilanssi negatiivse positsioonina väärtpaberite/kulla portfellis.
  Järgmised kolm repo-tüüpi tehingute varianti on kõik sellise struktuuriga, et need vastavad tagatud laenu käsitlemise tingimustele. Seega liigitatakse IFde saadud summad (vahetuseks ajutiselt kolmandale isikule üleantud väärtpaberite/kulla eest) kirjesse „Tagasiostulepingud”:






  — | summad, mis on saadud kolmandale isikule tagasiostulepingu vormis ajutiselt ülekantud väärtpaberite/kulla eest, |
| --- | --- | --- |

—

tagasiostutehingud; IFde kindlaksmääratud hinnaga (koos kohustusega osta samad (või samalaadsed) väärtpaberid/kuld teataval kuupäeval kindlaksmääratud hinna eest tagasi) müüdud väärtpaberite/kulla eest saadud raha vastaskirje. Kolmandale isikule („ajutine omandaja”) üleantud väärtpaberite/kulla eest IFde saadud summad liigitatakse „tagasiostulepingute” alla, kui pöördtehing on kindel kohustus, mitte ainult võimalus. See tähendab, et IFdele jääb tehingu ajal tegelik (majanduslik) kontroll kõnealuste väärtpaberite/kulla üle. Selles mõttes ei ole seadusliku omandiõiguse üleandmine repo-tüüpi tehingute käsitlemisel asjakohane omadus. Kui ajutine omandaja müüb repotehingu teel saadud väärtpaberid/kulla, tuleb müük dokumenteerida väärtpaberite/kulla otsese tehinguna ja kanda ajutise omandaja bilanssi negatiivse positsioonina väärtpaberite/kulla portfellis.

Järgmised kolm repo-tüüpi tehingute varianti on kõik sellise struktuuriga, et need vastavad tagatud laenu käsitlemise tingimustele. Seega liigitatakse IFde saadud summad (vahetuseks ajutiselt kolmandale isikule üleantud väärtpaberite/kulla eest) kirjesse „Tagasiostulepingud”:

—

summad, mis on saadud kolmandale isikule tagasiostulepingu vormis ajutiselt ülekantud väärtpaberite/kulla eest,

| — | summad, mis on saadud kolmandale isikule võlakirjalaenu vormis (sularahatagatisega) ajutiselt ülekantud väärtpaberite/kulla eest; |
| --- | --- |

—

summad, mis on saadud kolmandale isikule võlakirjalaenu vormis (sularahatagatisega) ajutiselt ülekantud väärtpaberite/kulla eest;

| — | summad, mis on saadud kolmandale isikule müügilepingu/tagasiostulepingu vormis ajutiselt ülekantud väärtpaberite/kulla eest. |
| --- | --- |

—

summad, mis on saadud kolmandale isikule müügilepingu/tagasiostulepingu vormis ajutiselt ülekantud väärtpaberite/kulla eest.

| 8. | IF aktsiad/osakud |
| --- | --- |

8.

IF aktsiad/osakud

IFde emiteeritud aktsiad/osakud, sh omandiväärtpaberite vormis, mis on kantud statistilistel eesmärkidel koostatud IF nimekirja. See kajastab kogukohustust IF aktsionäride ees. Samuti hõlmab see kategooria vahendeid, mis tulenevad jaotamata kasumist või vahenditest, mille andmeid esitavad IFd on kõrvale pannud edaspidisteks makseteks ja tulevaste kohustuste täitmiseks.

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

—   IF-nimelised aktsiad/osakud– IF aktsiad/osakud, mille aktsiate/osakute omanike kohta, sh omaniku residentsuse ja sektori kohta, peetakse arvestust kooskõlas riigi õigusaktidega;

—   IF esitajaaktsiad/osakud– IF aktsiad/osakud, mille aktsiate/osakute omanike kohta ei peeta arvestust kooskõlas riigi õigusaktidega või mille omaniku residentsuse ja sektori kohta puudub teave.

| 9. | Tuletisinstrumendid |
| --- | --- |

9.

Tuletisinstrumendid

Vt 4. liik.

| 10. | Muud kohustused |
| --- | --- |

10.

Muud kohustused

Siia kuuluvad bilansi kohustuste poole muud kirjed, millele osutatakse kui „Kohustused, mis ei ole mujal hõlmatud”.

RKPd võivad selle kirje all nõuda järgmisi erijaotusi:

| — | emiteeritud võlakirjad
  Väärtpaberid, välja arvatud IFde emiteeritud väärtpaberid, v.a omandiväärtpaberid, mis on tavaliselt järelturul vabalt kaubeldavad või mida on võimalik turul tasaarveldada ning mis ei anna omanikule emiteeriva asutuse suhtes omandiõigust; |
| --- | --- |

—

emiteeritud võlakirjad

Väärtpaberid, välja arvatud IFde emiteeritud väärtpaberid, v.a omandiväärtpaberid, mis on tavaliselt järelturul vabalt kaubeldavad või mida on võimalik turul tasaarveldada ning mis ei anna omanikule emiteeriva asutuse suhtes omandiõigust;

| — | hoiuste ja laenude eest makstav intress; |
| --- | --- |

—

hoiuste ja laenude eest makstav intress;

| — | IFde põhitegevusega mitteseotud makstavad summad (summad, mis võlgnetakse tarnijatele, maksud, töötasud, sotsiaalmaksud, jne); |
| --- | --- |

—

IFde põhitegevusega mitteseotud makstavad summad (summad, mis võlgnetakse tarnijatele, maksud, töötasud, sotsiaalmaksud, jne);

| — | eraldised kolmandate isikute ees olevate kohustuste katteks (pensionid, dividendid, jne); |
| --- | --- |

—

eraldised kolmandate isikute ees olevate kohustuste katteks (pensionid, dividendid, jne);

| — | netopositsioonid, mis tulenevad sularahatagatiseta väärtpaberilaenudest; |
| --- | --- |

—

netopositsioonid, mis tulenevad sularahatagatiseta väärtpaberilaenudest;

| — | tulevaste väärtpaberitehingute arveldamisega seoses maksmisele kuuluvad netosummad. |
| --- | --- |

—

tulevaste väärtpaberitehingute arveldamisega seoses maksmisele kuuluvad netosummad.

2.   osa

Väärtpaberite kaupa koostatava statistika omaduste määratlus

TABEL B

Väärtpaberite kaupa koostatava statistika omaduste määratlus

| Väli | Kirjeldus |
| --- | --- |
| Väärtpaberi tunnuskood | Väärtpaberi kordumatu tunnuskood. See võib olla ISIN kood või väärtpaberi muu tunnuskood vastavalt RKP juhistele. |
| Osade arv või agregeeritud nominaalväärtus | Väärtpaberi osade kogus või agregeeritud nominaalväärtus, juhul kui väärtpaberiga kaubeldakse summades, mitte osades. |
| Hind | Väärtpaberi osade kogus või agregeeritud nominaalväärtus, juhul kui väärtpaberiga kaubeldakse summades, mitte osades. Hind on tavaliselt turuhind või turuhinnale lähedane hind. Selle positsiooni all võivad RKPd nõuda ka kogunenud intressi. |
| Kogusumma | Kogusumma väärtpaberi kohta. Juhul kui väärtpaberiga kaubeldakse osades, võrdub kogusumma väärtpaberite arv korrutatud hinnaga osa kohta. Juhul kui väärtpaberitega kaubeldakse summades, mitte osades, võrdub kogusumma agregeeritud nominaalväärtus korrutatud protsendina väljendatud hinnaga.
  Kogusumma on põhimõtteliselt turuväärtus või turuväärtusele lähedane väärtus. Selle positsiooni all võivad RKPd nõuda ka kogunenud intressi. |
| Tehingud | Tehinguväärtuses kajastatud väärtpaberite ostud miinus müügid (väärtpaberid varade poolele) või emissioonid miinus lunastamised (väärtpaberid kohustuste poolel). |
| Ostetud väärtpaberid (varad) või emiteeritud väärtpaberid (kohustused) | Tehinguväärtuses kajastatud väärtpaberite ostud kokku (väärtpaberid varade poolele) või emissioonid kokku (väärtpaberid kohustuste poolel). |
| Müüdud väärtpaberid (varad) või tagasiostetud väärtpaberid (kohustused) | Tehinguväärtuses kajastatud väärtpaberite müügid kokku (väärtpaberid varade poolele) või lunastamised kokku (väärtpaberid kohustuste poolel). |
| Väärtpaberi kirjendamise vääring | Väärtpaberi ISO kood või muu samalaadne kood, mida kasutatakse hinna ja/või jäägi väljendamiseks. |

Väli

Kirjeldus

Väärtpaberi tunnuskood

Väärtpaberi kordumatu tunnuskood. See võib olla ISIN kood või väärtpaberi muu tunnuskood vastavalt RKP juhistele.

Osade arv või agregeeritud nominaalväärtus

Väärtpaberi osade kogus või agregeeritud nominaalväärtus, juhul kui väärtpaberiga kaubeldakse summades, mitte osades.

Hind

Väärtpaberi osade kogus või agregeeritud nominaalväärtus, juhul kui väärtpaberiga kaubeldakse summades, mitte osades. Hind on tavaliselt turuhind või turuhinnale lähedane hind. Selle positsiooni all võivad RKPd nõuda ka kogunenud intressi.

Kogusumma

Kogusumma väärtpaberi kohta. Juhul kui väärtpaberiga kaubeldakse osades, võrdub kogusumma väärtpaberite arv korrutatud hinnaga osa kohta. Juhul kui väärtpaberitega kaubeldakse summades, mitte osades, võrdub kogusumma agregeeritud nominaalväärtus korrutatud protsendina väljendatud hinnaga.

Kogusumma on põhimõtteliselt turuväärtus või turuväärtusele lähedane väärtus. Selle positsiooni all võivad RKPd nõuda ka kogunenud intressi.

Tehingud

Tehinguväärtuses kajastatud väärtpaberite ostud miinus müügid (väärtpaberid varade poolele) või emissioonid miinus lunastamised (väärtpaberid kohustuste poolel).

Ostetud väärtpaberid (varad) või emiteeritud väärtpaberid (kohustused)

Tehinguväärtuses kajastatud väärtpaberite ostud kokku (väärtpaberid varade poolele) või emissioonid kokku (väärtpaberid kohustuste poolel).

Müüdud väärtpaberid (varad) või tagasiostetud väärtpaberid (kohustused)

Tehinguväärtuses kajastatud väärtpaberite müügid kokku (väärtpaberid varade poolele) või lunastamised kokku (väärtpaberid kohustuste poolel).

Väärtpaberi kirjendamise vääring

Väärtpaberi ISO kood või muu samalaadne kood, mida kasutatakse hinna ja/või jäägi väljendamiseks.

3.   osa

Sektorite määratlused

Sektorite liigitus põhineb ESA 95 standardil. Osalevate liikmesriikide territooriumil asuvad tehingupooled tuvastatakse nende sektori järgi kooskõlas statistilistel eesmärkidel koostatud IF ja MMF nimekirjaga; juhised tehingupoolte liigituseks on EKP rahanduse, finantsasutuste ja -turgude statistika sektori juhendis („Monetary, financial institutions and markets statistics sector manual. Guidance for the statistical classification of customers”).

TABEL C

Sektorite määratlused

| Sektor | Määratlus |
| --- | --- |
| 1. | RAd |

Sektor

Määratlus

1.

RAd

Ühenduse õigusaktidega määratud residentidest riigi keskpangad, krediidiasutused ning teised residentidest finantsasutused, mille äritegevus seisneb üksustelt, mis ei ole rahaloomeasutused, hoiuste ja/või nende lähedaste asendajate vastuvõtmises ning oma arvel ja nimel (vähemalt majanduslikus mõttes) laenuandmises ja/või väärtpaberitesse investeerimises (määrus (EÜ) nr 2423/2001 (EKP/2001/13)).

| 2. | Valitsussektor |
| --- | --- |

2.

Valitsussektor

Residendist üksused, mille peamine tegevusala on individuaalseks või ühistarbimiseks ette nähtud turuväliste kaupade ja teenuste tootmine ja/või riigi tulude ja rikkuse ümberjaotamine (ESA 95, punktid 2.68–2.70).

| 3. | Muud finantsvahendajad + finantsvahenduse abiettevõtted |
| --- | --- |

3.

Muud finantsvahendajad + finantsvahenduse abiettevõtted

Finantsettevõtted ja kvaasiettevõtted (v.a kindlustusettevõtted ja pensionifondid), mille peamine tegevusala on finantsvahendus ning mis võtavad institutsiooniliste üksuste ees, mis ei ole rahaloomeasutused, kohustusi muul kujul kui raha, hoiused ja/või hoiuste lähedased asendajad, või loovad kindlustuse tehnilisi reserve (ESA 95, punktid 2.53–2.56). Siia kuuluvad ka finantsvahenduse abiettevõtted, s.o kõik finantsettevõtted ja kvaasiettevõtted, mille peamine tegevusala on abistamine finantsvahenduses (ESA 95, punktid 2.57–2.59). Siia kuuluvad käesolevas määruses määratletud investeerimisfondid.

| 4. | Kindlustusettevõtted ja pensionifondid |
| --- | --- |

4.

Kindlustusettevõtted ja pensionifondid

Finantsettevõtted ja kvaasiettevõtted, mille peamine tegevusala on finantsvahendus seoses riskide koondamisega (ESA 95, punktid 2.60–2.67).

| 5. | Mittefinantsteenuseid tootvad ettevõtted |
| --- | --- |

5.

Mittefinantsteenuseid tootvad ettevõtted

Ettevõtted ja kvaasiettevõtted, mis ei tegele finantsvahendusega, vaid peamiselt turustatava kauba ja mittefinantsteenuste tootmisega (ESA 95, punktid 2.21–2.31).

| 6. | Kodumajapidamised ja kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta asutused |
| --- | --- |

6.

Kodumajapidamised ja kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta asutused

Üksikisikud või üksikisikute rühmad kui tarbijad ja kui tootjad, kes pakuvad kaupu ja mittefinantsteenuseid oma lõpptarbimiseks, ning kui turukaupade ja finants- ja mittefinantsteenuste tootjad, tingimusel et nende tegevusvaldkond ei vasta kvaasiettevõtete tegevusvaldkonnale. See mõiste hõlmab ka kodumajapidamisi teenindavaid kasumitaotluseta asutusi, kes peamiselt tegelevad turuväliste kaupade ja teenuste tootmisega teatavatele kodumajapidamiste rühmadele (ESA 95, punktid 2.75–2.88).

---

(1)  S.o need tabelid ei ole konkreetsete finantsinstrumentide nimekirjad.

---

III LISA

ÜMBERHINDLUSKORRIGEERIMISED JA FINANTSVOOD

| 1. | Tegelik andmeid esitav üldkogum peab esitama teabe ümberhindluskorrigeerimise või finantsvoogude kohta kooskõlas käesoleva määruse artikliga 7. Kui tegelik andmeid esitav üldkogum esitab teabe ümberhindluskorrigeerimiste kohta, peab see RKP eelneval nõusolekul hõlmama kas hinna ja valuutakursi ümberhindamise või ainult hinnamuutused kontrollperioodil. Juhul kui ümberhindluskorrigeerimine hõlmab ainult hinnamuutusega seotud ümberhindlust, kogub RKP vajalikud andmed, mis peaks valuutakursi muutustest tuleneva ümberhindluse tuletamiseks hõlmama vähemalt järgmise jaotuse: Inglise nael; USA dollar, Jaapani jeen ja Šveitsi frank. |
| --- | --- |

1.

Tegelik andmeid esitav üldkogum peab esitama teabe ümberhindluskorrigeerimise või finantsvoogude kohta kooskõlas käesoleva määruse artikliga 7. Kui tegelik andmeid esitav üldkogum esitab teabe ümberhindluskorrigeerimiste kohta, peab see RKP eelneval nõusolekul hõlmama kas hinna ja valuutakursi ümberhindamise või ainult hinnamuutused kontrollperioodil. Juhul kui ümberhindluskorrigeerimine hõlmab ainult hinnamuutusega seotud ümberhindlust, kogub RKP vajalikud andmed, mis peaks valuutakursi muutustest tuleneva ümberhindluse tuletamiseks hõlmama vähemalt järgmise jaotuse: Inglise nael; USA dollar, Jaapani jeen ja Šveitsi frank.

| 2. | Tehingulised finantsvood on seotud muutustega finantsvara või kohustuste omandis, selle tekkimise või lõppemisega. Finantsvood saadakse vahena aruandluse perioodi lõpu seisude vahel, millest kõrvaldatakse mõju, mis tuleneb ümberhindluskorrigeerimisega seotud muutustest (mis on tingitud hinna ja valuutakursi muutustest) ning ümberliigitamise ja muu korrigeerimisega. Finantsvood tulenevad finantsvara ja kohustuste omandiõiguse tekkimisest, lõppemisest või muutusest. Finantsvoogude koostamiseks vajab EKP statistikat korrigeerimise kohta, mis hõlmaks „Ümberliigitamise ja muu korrigeerimise” ja „Hinna ja valuutakursi ümberhindamise”. Põhimõtteliselt peaksid finantsvood olema kooskõlas ESA 95ga, kuid riikide tavadest võivad tuleneda erinevused. |
| --- | --- |

2.

Tehingulised finantsvood on seotud muutustega finantsvara või kohustuste omandis, selle tekkimise või lõppemisega. Finantsvood saadakse vahena aruandluse perioodi lõpu seisude vahel, millest kõrvaldatakse mõju, mis tuleneb ümberhindluskorrigeerimisega seotud muutustest (mis on tingitud hinna ja valuutakursi muutustest) ning ümberliigitamise ja muu korrigeerimisega. Finantsvood tulenevad finantsvara ja kohustuste omandiõiguse tekkimisest, lõppemisest või muutusest. Finantsvoogude koostamiseks vajab EKP statistikat korrigeerimise kohta, mis hõlmaks „Ümberliigitamise ja muu korrigeerimise” ja „Hinna ja valuutakursi ümberhindamise”. Põhimõtteliselt peaksid finantsvood olema kooskõlas ESA 95ga, kuid riikide tavadest võivad tuleneda erinevused.

| 3. | „Hinna ja valuutakursi ümberhindamine” osutab kõikumistele varade ja kohustuste hindamises, mis tuleneb varade ja kohustuste hinnamuutustest ja/või valuutakurssidest, mis mõjutavad välisvääringus nomineeritud euros väljendatud varade ja kohustuste väärtust. Varade/kohustuste ümberhindamisega seotud korrigeerimine viitab kõikumistele varade/kohustuste hindamises, mis tekib varade/kohustuste kirjendamise või nendega kauplemise hinna muutuste tõttu. Ümberhindamine hõlmab muutused perioodi lõpu väärtuspositsioonides seoses muutustega nende kirjendamise kontrollväärtuses, s.t kasum/kahjum. Muutused euro vahetuskursis, mis toimuvad perioodi lõpu aruandekuupäevade vahel, tingivad euros väljendatud välisvääringus varade/kohustuste väärtuse muutuse. Kuna need muutused näitavad kasumit/kahjumit ega tulene tehingulistest finantsvoogudest, tuleb see mõju finantsvoogude teabest kõrvaldada. Põhimõtteliselt peaks ka „Hinna ja valuutakursi ümberhindamine” hõlmama hindamise muutusi, mis tulenevad varade/kohustuste finantsvoogudest, s.o realiseeritud kasum/kahjum, kuid riikidel on erinevad tavad. |
| --- | --- |

3.

„Hinna ja valuutakursi ümberhindamine” osutab kõikumistele varade ja kohustuste hindamises, mis tuleneb varade ja kohustuste hinnamuutustest ja/või valuutakurssidest, mis mõjutavad välisvääringus nomineeritud euros väljendatud varade ja kohustuste väärtust. Varade/kohustuste ümberhindamisega seotud korrigeerimine viitab kõikumistele varade/kohustuste hindamises, mis tekib varade/kohustuste kirjendamise või nendega kauplemise hinna muutuste tõttu. Ümberhindamine hõlmab muutused perioodi lõpu väärtuspositsioonides seoses muutustega nende kirjendamise kontrollväärtuses, s.t kasum/kahjum. Muutused euro vahetuskursis, mis toimuvad perioodi lõpu aruandekuupäevade vahel, tingivad euros väljendatud välisvääringus varade/kohustuste väärtuse muutuse. Kuna need muutused näitavad kasumit/kahjumit ega tulene tehingulistest finantsvoogudest, tuleb see mõju finantsvoogude teabest kõrvaldada. Põhimõtteliselt peaks ka „Hinna ja valuutakursi ümberhindamine” hõlmama hindamise muutusi, mis tulenevad varade/kohustuste finantsvoogudest, s.o realiseeritud kasum/kahjum, kuid riikidel on erinevad tavad.

---

IV LISA

MIINIMUMNÕUDED, MIDA PEAB TÄITMA TEGELIK ANDMEID ESITAV ÜLDKOGUM

EKP statistikaaruandluse nõuete täitmiseks peavad andmeesitajad täitma järgmisi miinimumnõudeid.

1.   Edastamise miinimumnõuded:

| a) | andmed tuleb RKPdele edastada õigel ajal ning järgides asjaomase RKP kehtestatud tähtaega; |
| --- | --- |

a)

andmed tuleb RKPdele edastada õigel ajal ning järgides asjaomase RKP kehtestatud tähtaega;

| b) | statistikaaruanded tuleb esitada sellises vormis ja vormingus, mis vastab RKPde kehtestatud andmete esitamise tehnilistele nõuetele; |
| --- | --- |

b)

statistikaaruanded tuleb esitada sellises vormis ja vormingus, mis vastab RKPde kehtestatud andmete esitamise tehnilistele nõuetele;

| c) | tuleb kindlaks määrata andmeesitaja kontaktisik/kontaktisikud; |
| --- | --- |

c)

tuleb kindlaks määrata andmeesitaja kontaktisik/kontaktisikud;

| d) | tuleb järgida riikide keskpankadele andmete edastamise tehnilisi nõudeid ja |
| --- | --- |

d)

tuleb järgida riikide keskpankadele andmete edastamise tehnilisi nõudeid ja

| e) | väärtpaberite kaupa aruandluse korral peavad andmeesitajad esitama asjaomase RKP taotlusel täiendavat teavet (näiteks emitendi nimi, emissiooni kuupäev), mis on vajalik nende väärtpaberite tuvastamiseks, mille puhul turvakoodid ei ole täpsed või avalikult kättesaadavad. |
| --- | --- |

e)

väärtpaberite kaupa aruandluse korral peavad andmeesitajad esitama asjaomase RKP taotlusel täiendavat teavet (näiteks emitendi nimi, emissiooni kuupäev), mis on vajalik nende väärtpaberite tuvastamiseks, mille puhul turvakoodid ei ole täpsed või avalikult kättesaadavad.

2.   Täpsuse miinimumnõuded:

| a) | statistiline teave peab olema õige:






  — | kõik lineaarkitsendused peavad olema täidetud (nt bilanss peab olema tasakaalus, vahesummad kokku peavad vastama lõppsummadele) ja |
| --- | --- | --- |

a)

statistiline teave peab olema õige:

—

kõik lineaarkitsendused peavad olema täidetud (nt bilanss peab olema tasakaalus, vahesummad kokku peavad vastama lõppsummadele) ja

| — | kõigi sageduste andmed peavad olema järjepidevad; |
| --- | --- |

—

kõigi sageduste andmed peavad olema järjepidevad;

| b) | andmeesitajad peavad suutma anda teavet muutuste kohta, mis on edastatud andmete kohaselt toimunud; |
| --- | --- |

b)

andmeesitajad peavad suutma anda teavet muutuste kohta, mis on edastatud andmete kohaselt toimunud;

| c) | statistiline teave peab olema terviklik: puuduvatest andmetest tuleb riikide keskpanku teavitada ja nende puudumist selgitada ning need tuleb esitada niipea kui võimalik; |
| --- | --- |

c)

statistiline teave peab olema terviklik: puuduvatest andmetest tuleb riikide keskpanku teavitada ja nende puudumist selgitada ning need tuleb esitada niipea kui võimalik;

| d) | statistilises teabes ei tohi olla läbivaid ja struktuurilisi lünki; |
| --- | --- |

d)

statistilises teabes ei tohi olla läbivaid ja struktuurilisi lünki;

| e) | andmeesitajad peavad järgima neid mõõtmeid ja kümnendkohti, mille riikide keskpangad on määranud andmete tehniliseks edastamiseks, ja |
| --- | --- |

e)

andmeesitajad peavad järgima neid mõõtmeid ja kümnendkohti, mille riikide keskpangad on määranud andmete tehniliseks edastamiseks, ja

| f) | andmeesitajad peavad järgima arvude ümardamise põhimõtteid, mille riikide keskpangad on kehtestanud andmete tehniliseks edastamiseks. |
| --- | --- |

f)

andmeesitajad peavad järgima arvude ümardamise põhimõtteid, mille riikide keskpangad on kehtestanud andmete tehniliseks edastamiseks.

3.   Mõistete vastavuse miinimumnõuded:

| a) | statistiline teave peab vastama käesolevas määruses olevatele määratlustele ja liigitustele; |
| --- | --- |

a)

statistiline teave peab vastama käesolevas määruses olevatele määratlustele ja liigitustele;

| b) | kui nendest mõistetest ja liigitustest on kõrvale kaldutud, kontrollivad andmeesitajad võimaluse korral korrapäraselt kasutatud meetme ja käesolevas määruses sätestatud meetme vahelist erinevust ja mõõdavad selle, ning |
| --- | --- |

b)

kui nendest mõistetest ja liigitustest on kõrvale kaldutud, kontrollivad andmeesitajad võimaluse korral korrapäraselt kasutatud meetme ja käesolevas määruses sätestatud meetme vahelist erinevust ja mõõdavad selle, ning

| c) | andmeesitajad peavad suutma selgitada andmete esitamise katkemist, mis ilmneb esitatud andmete võrdlemisel varasemate ajavahemike andmetega. |
| --- | --- |

c)

andmeesitajad peavad suutma selgitada andmete esitamise katkemist, mis ilmneb esitatud andmete võrdlemisel varasemate ajavahemike andmetega.

4.   Andmete parandamise miinimumnõuded:

tuleb järgida EKP ja RKPde kehtestatud põhimõtteid ja korda andmete parandamiseks. Korralistest parandustest kõrvalekalduvatele parandustele tuleb lisada selgitus.

---