# Eiropas Savienības L 196/2007

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 196 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 50. sējums2007. gada 28. jūlijs |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 196

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

50. sējums2007. gada 28. jūlijs

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 895/2007 (2007. gada 27. jūlijs), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem | 1 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 896/2007 (2007. gada 27. jūlijs), ar ko Indijas izcelsmes dihidromircenola importam nosaka pagaidu antidempinga maksājumu | 3 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 897/2007 (2007. gada 27. jūlijs), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1623/2000, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1493/1999 par vīna tirgus kopīgo organizāciju ieviešanai, attiecībā uz tirgus mehānismiem | 20 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 898/2007 (2007. gada 27. jūlijs), ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 41/2007 attiecībā uz brētliņu krājuma nozvejas limitiem EK ūdeņos ICES IIa un IV zonā | 22 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 899/2007 (2007. gada 27. jūlijs), ar kuru groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2037/2000 attiecībā uz KN kodu grozījumiem dažām ozona slāni noārdošajām vielām un maisījumiem, kas satur ozona slāni noārdošās vielas, ņemot vērā kombinētās nomenklatūras grozījumus, kas noteikti Padomes Regulā (EEK) Nr. 2658/87 | 24 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 900/2007 (2007. gada 27. jūlijs) par atklātu pastāvīgo konkursu līdz 2007./2008. tirdzniecības gada beigām, lai noteiktu baltā cukura eksporta kompensācijas | 26 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 901/2007 (2007. gada 27. jūlijs) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā | 31 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 902/2007 (2007. gada 27. jūlijs) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā | 33 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 903/2007 (2007. gada 27. jūlijs) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā | 35 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 904/2007 (2007. gada 27. jūlijs) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā | 37 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 905/2007 (2007. gada 27. jūlijs), ar kuru nosaka minimālo sviesta pārdošanas cenu attiecībā uz 68. atsevišķo konkursa uzaicinājumu, kas izsludināts saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 2771/1999 minēto pastāvīgo konkursu | 39 |

Saturs

I   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

REGULAS

Komisijas Regula (EK) Nr. 895/2007 (2007. gada 27. jūlijs), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

1

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 896/2007 (2007. gada 27. jūlijs), ar ko Indijas izcelsmes dihidromircenola importam nosaka pagaidu antidempinga maksājumu

3

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 897/2007 (2007. gada 27. jūlijs), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1623/2000, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1493/1999 par vīna tirgus kopīgo organizāciju ieviešanai, attiecībā uz tirgus mehānismiem

20

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 898/2007 (2007. gada 27. jūlijs), ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 41/2007 attiecībā uz brētliņu krājuma nozvejas limitiem EK ūdeņos ICES IIa un IV zonā

ICES

22

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 899/2007 (2007. gada 27. jūlijs), ar kuru groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2037/2000 attiecībā uz KN kodu grozījumiem dažām ozona slāni noārdošajām vielām un maisījumiem, kas satur ozona slāni noārdošās vielas, ņemot vērā kombinētās nomenklatūras grozījumus, kas noteikti Padomes Regulā (EEK) Nr. 2658/87

24

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 900/2007 (2007. gada 27. jūlijs) par atklātu pastāvīgo konkursu līdz 2007./2008. tirdzniecības gada beigām, lai noteiktu baltā cukura eksporta kompensācijas

26

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 901/2007 (2007. gada 27. jūlijs) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

31

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 902/2007 (2007. gada 27. jūlijs) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

33

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 903/2007 (2007. gada 27. jūlijs) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

35

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 904/2007 (2007. gada 27. jūlijs) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

37

Komisijas Regula (EK) Nr. 905/2007 (2007. gada 27. jūlijs), ar kuru nosaka minimālo sviesta pārdošanas cenu attiecībā uz 68. atsevišķo konkursa uzaicinājumu, kas izsludināts saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 2771/1999 minēto pastāvīgo konkursu

39

| | | II   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | | Komisija |
| | | 2007/534/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2006. gada 13. septembris) par procedūru saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 81. pantu (Lieta COMP/F/38.456 – Bitumens (NL))
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 4090) | 40 |
| | | 2007/535/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2007. gada 27. jūlijs), ar ko izbeidz antisubsidēšanas procedūru attiecībā uz Indijas izcelsmes dihidromircenola importu | 45 |
| | | Eiropas Centrālā banka |
| | | 2007/536/EK |
| | * | Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (2007. gada 20. jūlijs), ar ko groza Pamatnostādni ECB/2006/28 par Eiropas Centrālās bankas ārvalstu valūtas rezerves aktīvu pārvaldīšanu, ko veic valstu centrālās bankas, un par juridisko dokumentāciju operācijām ar šiem aktīviem (ECB/2007/6) | 46 |

II   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Komisija

2007/534/EK

*

Komisijas Lēmums (2006. gada 13. septembris) par procedūru saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 81. pantu (Lieta COMP/F/38.456 – Bitumens (NL))
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 4090)

(izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 4090)

40

2007/535/EK

*

Komisijas Lēmums (2007. gada 27. jūlijs), ar ko izbeidz antisubsidēšanas procedūru attiecībā uz Indijas izcelsmes dihidromircenola importu

45

Eiropas Centrālā banka

2007/536/EK

*

Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (2007. gada 20. jūlijs), ar ko groza Pamatnostādni ECB/2006/28 par Eiropas Centrālās bankas ārvalstu valūtas rezerves aktīvu pārvaldīšanu, ko veic valstu centrālās bankas, un par juridisko dokumentāciju operācijām ar šiem aktīviem (ECB/2007/6)

(ECB/2007/6)

46

| | | III   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību |
| --- | --- | --- |
| | | TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES V SADAĻU |
| | | 2007/537/KĀDP |
| | * | Politikas un drošības komitejas Lēmums DARFUR/6/2007 (2007. gada 18. jūlijs), ar ko ieceļ militāro padomnieku Eiropas Savienības Īpašajam pārstāvim Sudānā | 48 |
| | | TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES VI SADAĻU |
| | | 2007/538/EK |
| | * | Eiropola Valdes Lēmums (2007. gada 18. jūlijs) saskaņā ar Eiropola noteikumiem un procedūrām attiecībā uz summām, kas ir minētas Eiropola Valdes 1999. gada 16. novembra lēmuma pielikumā, kas attiecas uz nodokļiem, kuri piemērojami algām un atalgojumiem, ko izmaksā Eiropola darbiniekiem par darbu Eiropolā | 49 |

III   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību

TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES V SADAĻU

2007/537/KĀDP

*

Politikas un drošības komitejas Lēmums DARFUR/6/2007 (2007. gada 18. jūlijs), ar ko ieceļ militāro padomnieku Eiropas Savienības Īpašajam pārstāvim Sudānā

48

TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES VI SADAĻU

2007/538/EK

*

Eiropola Valdes Lēmums (2007. gada 18. jūlijs) saskaņā ar Eiropola noteikumiem un procedūrām attiecībā uz summām, kas ir minētas Eiropola Valdes 1999. gada 16. novembra lēmuma pielikumā, kas attiecas uz nodokļiem, kuri piemērojami algām un atalgojumiem, ko izmaksā Eiropola darbiniekiem par darbu Eiropolā

49

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

REGULAS

| 28.7.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 196/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 196/1

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 895/2007

(2007. gada 27. jūlijs),

ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1994. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 3223/94 par sīki izstrādātiem augļu un dārzeņu ievešanas režīma izpildes noteikumiem (1), un jo īpaši tās 4. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem.

| (2) | Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā, |
| --- | --- |

(2)

Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta ievešanas vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 3223/94 4. pantā, ir tādas, kā norādīts tabulā, kas pievienota pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2007. gada 28. jūlijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 27. jūlijā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 337, 24.12.1994., 66. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 756/2007 (OV L 172, 30.6.2007., 41. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

Komisijas 2007. gada 27. jūlija Regulai, ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | TR | 90,5 |
| ZZ | 90,5 |
| 0707 00 05 | TR | 124,3 |
| ZZ | 124,3 |
| 0709 90 70 | TR | 87,5 |
| ZZ | 87,5 |
| 0805 50 10 | AR | 62,0 |
| UY | 54,4 |
| ZA | 60,1 |
| ZZ | 58,8 |
| 0806 10 10 | BR | 161,0 |
| EG | 160,0 |
| MA | 144,4 |
| TR | 178,8 |
| ZZ | 161,1 |
| 0808 10 80 | AR | 94,8 |
| AU | 160,4 |
| BR | 89,4 |
| CL | 98,7 |
| CN | 100,6 |
| NZ | 105,2 |
| US | 106,2 |
| ZA | 101,5 |
| ZZ | 107,1 |
| 0808 20 50 | AR | 84,6 |
| CL | 76,9 |
| NZ | 80,2 |
| TR | 137,4 |
| ZA | 117,4 |
| ZZ | 99,3 |
| 0809 10 00 | TR | 172,4 |
| ZZ | 172,4 |
| 0809 20 95 | CA | 324,1 |
| TR | 283,0 |
| US | 326,2 |
| ZZ | 311,1 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | TR | 155,2 |
| ZZ | 155,2 |
| 0809 40 05 | IL | 73,8 |
| ZZ | 73,8 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

TR

90,5

ZZ

90,5

0707 00 05

TR

124,3

ZZ

124,3

0709 90 70

TR

87,5

ZZ

87,5

0805 50 10

AR

62,0

UY

54,4

ZA

60,1

ZZ

58,8

0806 10 10

BR

161,0

EG

160,0

MA

144,4

TR

178,8

ZZ

161,1

0808 10 80

AR

94,8

AU

160,4

BR

89,4

CL

98,7

CN

100,6

NZ

105,2

US

106,2

ZA

101,5

ZZ

107,1

0808 20 50

AR

84,6

CL

76,9

NZ

80,2

TR

137,4

ZA

117,4

ZZ

99,3

0809 10 00

TR

172,4

ZZ

172,4

0809 20 95

CA

324,1

TR

283,0

US

326,2

ZZ

311,1

0809 30 10, 0809 30 90

TR

155,2

ZZ

155,2

0809 40 05

IL

73,8

ZZ

73,8

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 28.7.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 196/3 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 196/3

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 896/2007

(2007. gada 27. jūlijs),

ar ko Indijas izcelsmes dihidromircenola importam nosaka pagaidu antidempinga maksājumu

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 7. pantu,

apspriedusies ar padomdevēju komiteju,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

1.1.   Procedūras uzsākšana

| (1) | Komisija 2006. gada 11. novembrī, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicējot paziņojumu (2) (“paziņojums par procedūras uzsākšanu”), informēja par antidempinga procedūras uzsākšanu attiecībā uz Indijas izcelsmes dihidromircenola importu. |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2006. gada 11. novembrī, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicējot paziņojumu (2) (“paziņojums par procedūras uzsākšanu”), informēja par antidempinga procedūras uzsākšanu attiecībā uz Indijas izcelsmes dihidromircenola importu.

| (2) | Antidempinga procedūru uzsāka pēc tam, kad 2006. gada 29. septembrī iesniedza sūdzību Kopienas ražotāji Destilaciones Bordas Chinchurreta S.A. un Sensient Fragrances S.A. (sūdzības iesniedzēji), kuri saražo lielāko daļu (šajā gadījumā vairāk nekā 25 %) no Kopienas kopējās dihidromircenola produkcijas. Sūdzībā bija sniegti pierādījumi par minēto ražojumu dempingu un tā izraisīto būtisko kaitējumu, un šos pierādījumus atzina par pietiekamiem, lai pamatotu procedūras uzsākšanu. |
| --- | --- |

(2)

Antidempinga procedūru uzsāka pēc tam, kad 2006. gada 29. septembrī iesniedza sūdzību Kopienas ražotāji Destilaciones Bordas Chinchurreta S.A. un Sensient Fragrances S.A. (sūdzības iesniedzēji), kuri saražo lielāko daļu (šajā gadījumā vairāk nekā 25 %) no Kopienas kopējās dihidromircenola produkcijas. Sūdzībā bija sniegti pierādījumi par minēto ražojumu dempingu un tā izraisīto būtisko kaitējumu, un šos pierādījumus atzina par pietiekamiem, lai pamatotu procedūras uzsākšanu.

1.2.   Iesaistītās personas un pārbaudes apmeklējumi

| (3) | Komisija oficiāli informēja sūdzības iesniedzējus, citus zināmos ražotājus Kopienā, eksportētājus ražotājus Indijā, importētājus un citus zināmos lietotājus, to asociācijas un Indijas pārstāvjus par izmeklēšanas uzsākšanu. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu paziņojumā par procedūras uzsākšanu noteiktajā termiņā. Visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja īpašus iemeslus, kādēļ tās būtu jāuzklausa, tika uzklausītas. |
| --- | --- |

(3)

Komisija oficiāli informēja sūdzības iesniedzējus, citus zināmos ražotājus Kopienā, eksportētājus ražotājus Indijā, importētājus un citus zināmos lietotājus, to asociācijas un Indijas pārstāvjus par izmeklēšanas uzsākšanu. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu paziņojumā par procedūras uzsākšanu noteiktajā termiņā. Visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja īpašus iemeslus, kādēļ tās būtu jāuzklausa, tika uzklausītas.

| (4) | Ņemot vērā lielo skaitu Indijas ražotāju eksportētāju un importētāju Kopienā, saskaņā ar pamatregulas 17. pantu, lai noteiktu, vai bijis dempings un kaitējums, paziņojumā par procedūras uzsākšanu paredzēja veikt atlasi saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. Lai Komisija varētu izlemt, vai vajadzīga atlase, un, ja vajadzīga, tad lai veiktu atlasi, visi Indijas ražotāji eksportētāji un visi importētāji Kopienā tika aicināti pieteikties Komisijā un, kā norādīts paziņojumā par procedūras uzsākšanu, sniegt pamatinformāciju par darbību, kas no 2005. gada 1. oktobra līdz 2006. gada 30. septembrim veikta saistībā ar attiecīgo ražojumu. Tomēr atsaucās un paziņojumā par procedūras uzsākšanu noteiktajā termiņā atlasei vajadzīgo informāciju sniedza tikai divi attiecīgā ražojuma ražotāji eksportētāji no Indijas un divi importētāji Kopienā. Tāpēc tika nolemts, ka atlase nav vajadzīga. |
| --- | --- |

(4)

Ņemot vērā lielo skaitu Indijas ražotāju eksportētāju un importētāju Kopienā, saskaņā ar pamatregulas 17. pantu, lai noteiktu, vai bijis dempings un kaitējums, paziņojumā par procedūras uzsākšanu paredzēja veikt atlasi saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. Lai Komisija varētu izlemt, vai vajadzīga atlase, un, ja vajadzīga, tad lai veiktu atlasi, visi Indijas ražotāji eksportētāji un visi importētāji Kopienā tika aicināti pieteikties Komisijā un, kā norādīts paziņojumā par procedūras uzsākšanu, sniegt pamatinformāciju par darbību, kas no 2005. gada 1. oktobra līdz 2006. gada 30. septembrim veikta saistībā ar attiecīgo ražojumu. Tomēr atsaucās un paziņojumā par procedūras uzsākšanu noteiktajā termiņā atlasei vajadzīgo informāciju sniedza tikai divi attiecīgā ražojuma ražotāji eksportētāji no Indijas un divi importētāji Kopienā. Tāpēc tika nolemts, ka atlase nav vajadzīga.

| (5) | Komisija paziņojumā par procedūras uzsākšanu noteiktajā termiņā nosūtīja anketas visām tai zināmajām ieinteresētajām personām un visām pārējām personām, kas to pieprasīja. |
| --- | --- |

(5)

Komisija paziņojumā par procedūras uzsākšanu noteiktajā termiņā nosūtīja anketas visām tai zināmajām ieinteresētajām personām un visām pārējām personām, kas to pieprasīja.

| (6) | Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no diviem Indijas ražotājiem eksportētājiem, no četriem līdzīgā ražojuma ražotājiem Kopienā, no diviem ar ražotājiem eksportētājiem nesaistītiem importētājiem un viena lietotāja Kopienā. |
| --- | --- |

(6)

Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no diviem Indijas ražotājiem eksportētājiem, no četriem līdzīgā ražojuma ražotājiem Kopienā, no diviem ar ražotājiem eksportētājiem nesaistītiem importētājiem un viena lietotāja Kopienā.

| (7) | Komisija ievāca un pārbaudīja visu informāciju, ko uzskatīja par nepieciešamu, lai provizoriski noteiktu dempingu, tā izraisīto kaitējumu un Kopienas intereses, un ieradās pārbaudes apmeklējumos šo uzņēmumu telpās:






  a) | Kopienas ražotāji:







  — | Destilaciones Bordas Chinchurreta S.A., Granada, Spānija, |
| --- | --- | --- | --- |

(7)

Komisija ievāca un pārbaudīja visu informāciju, ko uzskatīja par nepieciešamu, lai provizoriski noteiktu dempingu, tā izraisīto kaitējumu un Kopienas intereses, un ieradās pārbaudes apmeklējumos šo uzņēmumu telpās:

a)

Kopienas ražotāji:

—

Destilaciones Bordas Chinchurreta S.A., Granada, Spānija,

| — | Sensient Fragrances S.A., Dos Hermanas (Sevilja), Spānija, |
| --- | --- |

—

Sensient Fragrances S.A., Dos Hermanas (Sevilja), Spānija,

| — | Takasago International Chemicals (Europe) S.A., Mursija, Spānija; |
| --- | --- |

—

Takasago International Chemicals (Europe) S.A., Mursija, Spānija;

| b) | Indijas ražotāji eksportētāji:







  — | Neeru Enterprises, Rampūra, |
| --- | --- | --- |

b)

Indijas ražotāji eksportētāji:

—

Neeru Enterprises, Rampūra,

| — | Privi Organics Limited, Mumbaja. |
| --- | --- |

—

Privi Organics Limited, Mumbaja.

1.3.   Izmeklēšanas periods

| (8) | Dempinga un kaitējuma izmeklēšana attiecās uz periodu no 2005. gada 1. oktobra līdz 2006. gada 30. septembrim (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Izvērtēšana attiecībā uz tendencēm, kas bija svarīgas kaitējuma novērtēšanai, attiecās uz periodu no 2003. gada 1. janvāra līdz IP beigām (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(8)

Dempinga un kaitējuma izmeklēšana attiecās uz periodu no 2005. gada 1. oktobra līdz 2006. gada 30. septembrim (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Izvērtēšana attiecībā uz tendencēm, kas bija svarīgas kaitējuma novērtēšanai, attiecās uz periodu no 2003. gada 1. janvāra līdz IP beigām (“attiecīgais periods”).

2.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

2.1.   Attiecīgais ražojums

| (9) | Attiecīgais ražojums ir Indijas izcelsmes dihidromircenols, kura tīrība ir 93 vai vairāk svara % (“attiecīgais ražojums”) un kuru parasti deklarē ar KN kodu ex 2905 22 90. |
| --- | --- |

(9)

Attiecīgais ražojums ir Indijas izcelsmes dihidromircenols, kura tīrība ir 93 vai vairāk svara % (“attiecīgais ražojums”) un kuru parasti deklarē ar KN kodu ex 2905 22 90.

| (10) | Attiecīgais ražojums ir bezkrāsains vai bāli dzeltens šķidrums ar spēcīgu, saldu svaiga laima un citrusu ziedu smaržu, kam var būt maz izteikta terpēnu nianse, tas šķīst parafīneļļā un spirtā, nešķīst ūdenī. Viela pieder pie aciklisko terpēnspirtu grupas. Tās ķīmiskais nosaukums ir 2,6-dimetil-7-ēn-2-ols (CAS RN 18479-58-8). |
| --- | --- |

(10)

Attiecīgais ražojums ir bezkrāsains vai bāli dzeltens šķidrums ar spēcīgu, saldu svaiga laima un citrusu ziedu smaržu, kam var būt maz izteikta terpēnu nianse, tas šķīst parafīneļļā un spirtā, nešķīst ūdenī. Viela pieder pie aciklisko terpēnspirtu grupas. Tās ķīmiskais nosaukums ir 2,6-dimetil-7-ēn-2-ols (CAS RN 18479-58-8).

| (11) | Raksturīgi attiecīgā ražojuma lietojumi ir mazgāšanas līdzekļos, ziepju smaržvielās un kā spēcīga fona nianse citrusu un laima smaržās. |
| --- | --- |

(11)

Raksturīgi attiecīgā ražojuma lietojumi ir mazgāšanas līdzekļos, ziepju smaržvielās un kā spēcīga fona nianse citrusu un laima smaržās.

2.2.   Līdzīgais ražojums

| (12) | Konstatēts, ka attiecīgajam ražojumam un dihidromircenolam, ko ražo un pārdod Indijas iekšzemes tirgū, kā arī dihidromircenolam, kuru ražo un Kopienā pārdod Kopienas ražošanas nozare, ir vienādas ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un galapatēriņš. Tāpēc šos ražojumus provizoriski uzskata par līdzīgiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(12)

Konstatēts, ka attiecīgajam ražojumam un dihidromircenolam, ko ražo un pārdod Indijas iekšzemes tirgū, kā arī dihidromircenolam, kuru ražo un Kopienā pārdod Kopienas ražošanas nozare, ir vienādas ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un galapatēriņš. Tāpēc šos ražojumus provizoriski uzskata par līdzīgiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

3.   DEMPINGS

3.1.   Normālā vērtība

| (13) | Lai noteiktu normālo vērtību, Komisija vispirms attiecībā uz abiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, noteica, vai tā kopējais līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū ir reprezentatīvs salīdzinājumā ar pārdošanas apjomu eksportam uz Kopienu. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu tika konstatēts, ka tikai vienam uzņēmumam, kas sadarbojās, līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū ir reprezentatīvs, jo šis uzņēmums iekšzemes tirgū pārdeva vairāk nekā 5 % no tā pārdošanas apjoma eksportam uz Kopienu. |
| --- | --- |

(13)

Lai noteiktu normālo vērtību, Komisija vispirms attiecībā uz abiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, noteica, vai tā kopējais līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū ir reprezentatīvs salīdzinājumā ar pārdošanas apjomu eksportam uz Kopienu. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu tika konstatēts, ka tikai vienam uzņēmumam, kas sadarbojās, līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū ir reprezentatīvs, jo šis uzņēmums iekšzemes tirgū pārdeva vairāk nekā 5 % no tā pārdošanas apjoma eksportam uz Kopienu.

| (14) | Pēc tam Komisija, ņemot vērā tīrību, noteica šā uzņēmuma iekšzemes tirgū pārdotā ražojuma veidus, kas bija identiski vai tieši salīdzināmi ar eksportam uz Kopienu pārdotajiem. Par katru veidu tika noskaidrots, vai pārdevums iekšzemes tirgū ir pietiekami reprezentatīvs pamatregulas 2. panta 2. punkta nozīmē. Konkrēta veida pārdevumus iekšzemes tirgū uzskatīja par pietiekami reprezentatīviem, ja šā veida kopējie pārdevumi iekšzemes tirgū IP bija vismaz 5 % no salīdzināmā veida pārdošanas apjoma eksportam uz Kopienu. Visu veidu pārdevumi iekšzemes tirgū bija salīdzināmi ar pārdevumiem eksportam uz Kopienu. |
| --- | --- |

(14)

Pēc tam Komisija, ņemot vērā tīrību, noteica šā uzņēmuma iekšzemes tirgū pārdotā ražojuma veidus, kas bija identiski vai tieši salīdzināmi ar eksportam uz Kopienu pārdotajiem. Par katru veidu tika noskaidrots, vai pārdevums iekšzemes tirgū ir pietiekami reprezentatīvs pamatregulas 2. panta 2. punkta nozīmē. Konkrēta veida pārdevumus iekšzemes tirgū uzskatīja par pietiekami reprezentatīviem, ja šā veida kopējie pārdevumi iekšzemes tirgū IP bija vismaz 5 % no salīdzināmā veida pārdošanas apjoma eksportam uz Kopienu. Visu veidu pārdevumi iekšzemes tirgū bija salīdzināmi ar pārdevumiem eksportam uz Kopienu.

| (15) | Pēc tam Komisija izvērtēja, vai var uzskatīt, ka visus attiecīgā ražojuma veidus, ko reprezentatīvos daudzumos pārdod iekšzemes tirgū, pārdod parastā tirdzniecības apritē saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu. To veica, nosakot katra eksportētā ražojuma veida rentablo pārdevumu apjoma īpatsvaru neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū. |
| --- | --- |

(15)

Pēc tam Komisija izvērtēja, vai var uzskatīt, ka visus attiecīgā ražojuma veidus, ko reprezentatīvos daudzumos pārdod iekšzemes tirgū, pārdod parastā tirdzniecības apritē saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu. To veica, nosakot katra eksportētā ražojuma veida rentablo pārdevumu apjoma īpatsvaru neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū.

| (16) | Visiem ražojuma veidiem vairāk nekā 80 % no pārdošanas apjoma iekšzemes tirgū tika pārdoti par neto pārdošanas cenu, kas nebija mazāka par aprēķinātajām ražošanas izmaksām, un vidējā svērtā pārdošanas cena nebija mazāka par ražošanas izmaksām, tāpēc normālo vērtību katram ražojuma veidam aprēķināja kā vidējo svērto cenu no visām attiecīgā veida pārdošanas cenām iekšzemes tirgū neatkarīgi no tā, vai pārdošana ir bijusi rentabla. |
| --- | --- |

(16)

Visiem ražojuma veidiem vairāk nekā 80 % no pārdošanas apjoma iekšzemes tirgū tika pārdoti par neto pārdošanas cenu, kas nebija mazāka par aprēķinātajām ražošanas izmaksām, un vidējā svērtā pārdošanas cena nebija mazāka par ražošanas izmaksām, tāpēc normālo vērtību katram ražojuma veidam aprēķināja kā vidējo svērto cenu no visām attiecīgā veida pārdošanas cenām iekšzemes tirgū neatkarīgi no tā, vai pārdošana ir bijusi rentabla.

| (17) | Ražotājam eksportētājam, kurš IP (sk. 13. apsvērumu) līdzīgo produktu iekšzemes tirgū nepārdeva reprezentatīvos daudzumos, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punktu normālo vērtību noteica pēc otra ražotāja eksportētāja iekšzemes tirgus cenām parastā tirdzniecības apritē (sk. 14. līdz 16. apsvērumu). |
| --- | --- |

(17)

Ražotājam eksportētājam, kurš IP (sk. 13. apsvērumu) līdzīgo produktu iekšzemes tirgū nepārdeva reprezentatīvos daudzumos, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punktu normālo vērtību noteica pēc otra ražotāja eksportētāja iekšzemes tirgus cenām parastā tirdzniecības apritē (sk. 14. līdz 16. apsvērumu).

3.2.   Eksporta cena

| (18) | Attiecīgie ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, visus pārdevumus tieši veica nesaistītiem pircējiem Kopienā. Minēto pārdevumu eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, pamatojoties uz cenām, ko neatkarīgie pircēji Kopienā faktiski samaksājuši vai kas tiem jāmaksā. |
| --- | --- |

(18)

Attiecīgie ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, visus pārdevumus tieši veica nesaistītiem pircējiem Kopienā. Minēto pārdevumu eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, pamatojoties uz cenām, ko neatkarīgie pircēji Kopienā faktiski samaksājuši vai kas tiem jāmaksā.

3.3.   Salīdzinājums

| (19) | Normālā vērtība un eksporta cena salīdzināta, pamatojoties uz ražotāja cenu. Lai nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu ņēma vērā, kā atšķiras faktori, kas ietekmē cenu salīdzināmību. Attiecīgā pienācīgi pamatotā gadījumā izdarīja korekciju, ņemot vērā atšķirības transporta izmaksās, jūras pārvadājumu frakts un apdrošināšanas izmaksās, pārkraušanas, iekraušanas izmaksās un papildu izmaksās, atlaidēs, komisijas naudas apmērā, kredīta izmaksās un ievedmuitas maksājumos. |
| --- | --- |

(19)

Normālā vērtība un eksporta cena salīdzināta, pamatojoties uz ražotāja cenu. Lai nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu ņēma vērā, kā atšķiras faktori, kas ietekmē cenu salīdzināmību. Attiecīgā pienācīgi pamatotā gadījumā izdarīja korekciju, ņemot vērā atšķirības transporta izmaksās, jūras pārvadājumu frakts un apdrošināšanas izmaksās, pārkraušanas, iekraušanas izmaksās un papildu izmaksās, atlaidēs, komisijas naudas apmērā, kredīta izmaksās un ievedmuitas maksājumos.

3.4.   Dempinga starpība

| (20) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu dempinga starpība abiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, tika noteikta, salīdzinot katra ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību un katra iepriekš noteiktā ražojuma veida vidējo svērto eksporta cenu. |
| --- | --- |

(20)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu dempinga starpība abiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, tika noteikta, salīdzinot katra ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību un katra iepriekš noteiktā ražojuma veida vidējo svērto eksporta cenu.

| (21) | Tādējādi procentos no CIF cenas līdz Kopienas robežai pirms nodokļa nomaksas izteikta provizoriskā dempinga starpība ir šāda:






  Uzņēmums | Provizoriskā dempinga starpība |
| --- | --- | --- |
| Neeru Enterprises, Rampūra | 3,3 % |
| Privi Organics Limited, Mumbaja | 7,5 % |

(21)

Tādējādi procentos no CIF cenas līdz Kopienas robežai pirms nodokļa nomaksas izteikta provizoriskā dempinga starpība ir šāda:

Uzņēmums

Provizoriskā dempinga starpība

Neeru Enterprises, Rampūra

3,3 %

Privi Organics Limited, Mumbaja

7,5 %

| (22) | Ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojās, dempinga starpību saskaņā ar pamatregulas 18. pantu noteica, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem. Tālab vispirms noteica sadarbības līmeni. Salīdzinot Statistikas biroja datus par Indijas izcelsmes importu un ražotāju eksportētāju, kas sadarbojas, paziņoto eksporta apjomu uz Kopienu, atklājās, ka sadarbības līmenis ir augsts (vairāk nekā 80 %). Tāpēc un ņemot arī vērā, ka nekas neliecināja par mazākām nesadarbojušos uzņēmumu dempinga cenām, tika uzskatīts par atbilstošu pārējo izmeklēšanā nesadarbojušos uzņēmumu dempinga starpību noteikt augstākās dempinga starpības līmenī, kas konstatēta abiem uzņēmumiem, kuri sadarbojās. Šī pieeja atbilst Kopienas iestāžu pastāvīgajai praksei, turklāt tā uzskatāma par vajadzīgu, lai neveicinātu nesadarbošanos. Tāpēc atlikušo dempinga starpību aprēķināja, izmantojot likmi 7,5 %. |
| --- | --- |

(22)

Ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojās, dempinga starpību saskaņā ar pamatregulas 18. pantu noteica, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem. Tālab vispirms noteica sadarbības līmeni. Salīdzinot Statistikas biroja datus par Indijas izcelsmes importu un ražotāju eksportētāju, kas sadarbojas, paziņoto eksporta apjomu uz Kopienu, atklājās, ka sadarbības līmenis ir augsts (vairāk nekā 80 %). Tāpēc un ņemot arī vērā, ka nekas neliecināja par mazākām nesadarbojušos uzņēmumu dempinga cenām, tika uzskatīts par atbilstošu pārējo izmeklēšanā nesadarbojušos uzņēmumu dempinga starpību noteikt augstākās dempinga starpības līmenī, kas konstatēta abiem uzņēmumiem, kuri sadarbojās. Šī pieeja atbilst Kopienas iestāžu pastāvīgajai praksei, turklāt tā uzskatāma par vajadzīgu, lai neveicinātu nesadarbošanos. Tāpēc atlikušo dempinga starpību aprēķināja, izmantojot likmi 7,5 %.

4.   KAITĒJUMS

4.1.   Kopienas produkcija un Kopienas ražošanas nozare

| (23) | Kopienā līdzīgo ražojumu ražo pieci ražotāji. Tāpēc tiek uzskatīts, ka šo piecu Kopienas ražotāju saražotā produkcija ir Kopienas produkcija pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(23)

Kopienā līdzīgo ražojumu ražo pieci ražotāji. Tāpēc tiek uzskatīts, ka šo piecu Kopienas ražotāju saražotā produkcija ir Kopienas produkcija pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē.

| (24) | Pavisam četri no pieciem ražotājiem atbildēja uz anketas jautājumiem. Tomēr viens no atbildes sniedzējiem neizteica piekrišanu sūdzībai, t. i., tam nebija nostājas par to. Tāpēc nav uzskatāms, ka šis uzņēmums pieder pie Kopienas ražošanas nozares, un tādējādi uz to nav attiecināma arī kaitējuma analīze. Tomēr 5. daļā “Cēloņsakarība” šā uzņēmuma stāvoklis ņemts vērā un izvērtēts kā viens no kaitējuma faktoriem. |
| --- | --- |

(24)

Pavisam četri no pieciem ražotājiem atbildēja uz anketas jautājumiem. Tomēr viens no atbildes sniedzējiem neizteica piekrišanu sūdzībai, t. i., tam nebija nostājas par to. Tāpēc nav uzskatāms, ka šis uzņēmums pieder pie Kopienas ražošanas nozares, un tādējādi uz to nav attiecināma arī kaitējuma analīze. Tomēr 5. daļā “Cēloņsakarība” šā uzņēmuma stāvoklis ņemts vērā un izvērtēts kā viens no kaitējuma faktoriem.

| (25) | Trīs pārējie ražotāji, kas sadarbojās, saražoja vairāk nekā 40 % no Kopienas kopējās līdzīgā ražojuma produkcijas. Jānorāda, ka IP viens no šiem ražotājiem importēja no Indijas ievērojamu daudzumu dihidromircenola. Tomēr imports nebija tā pamatdarbības joma, un tika uzskatīts, ka šis imports noticis, reaģējot uz importa par dempinga cenām pieplūdumu, kas ievērojami samazināja cenas, jo īpaši lai uzlabotu finansiālo stāvokli un lai būtu iespējams pašiem arī turpmāk ražot līdzīgo ražojumu. Tāpēc netika uzskatīts, ka ir lietderīgi uz šo ražotāju neattiecināt Kopienas ražošanas nozares definīciju. |
| --- | --- |

(25)

Trīs pārējie ražotāji, kas sadarbojās, saražoja vairāk nekā 40 % no Kopienas kopējās līdzīgā ražojuma produkcijas. Jānorāda, ka IP viens no šiem ražotājiem importēja no Indijas ievērojamu daudzumu dihidromircenola. Tomēr imports nebija tā pamatdarbības joma, un tika uzskatīts, ka šis imports noticis, reaģējot uz importa par dempinga cenām pieplūdumu, kas ievērojami samazināja cenas, jo īpaši lai uzlabotu finansiālo stāvokli un lai būtu iespējams pašiem arī turpmāk ražot līdzīgo ražojumu. Tāpēc netika uzskatīts, ka ir lietderīgi uz šo ražotāju neattiecināt Kopienas ražošanas nozares definīciju.

| (26) | Pamatojoties uz šo, jāuzskata, ka trīs 25. apsvērumā minētie ražotāji ir Kopienas ražošanas nozare pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē. Turpmāk tekstā tie minēti kā “Kopienas ražošanas nozare”. |
| --- | --- |

(26)

Pamatojoties uz šo, jāuzskata, ka trīs 25. apsvērumā minētie ražotāji ir Kopienas ražošanas nozare pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē. Turpmāk tekstā tie minēti kā “Kopienas ražošanas nozare”.

4.2.   Attiecīgā Kopienas tirgus noteikšana

| (27) | Lai noteiktu, vai Kopienas ražošanas nozare ir cietusi no kaitējuma, un noteiktu patēriņu un dažādus ekonomiskos rādītājus, kas attiecas uz Kopienas ražošanas nozares situāciju, tika pētīts, vai un kādā mērā izvērtējumā ir jāņem vērā Kopienas ražošanas nozares saražotā līdzīgā produkta turpmākais lietojums. |
| --- | --- |

(27)

Lai noteiktu, vai Kopienas ražošanas nozare ir cietusi no kaitējuma, un noteiktu patēriņu un dažādus ekonomiskos rādītājus, kas attiecas uz Kopienas ražošanas nozares situāciju, tika pētīts, vai un kādā mērā izvērtējumā ir jāņem vērā Kopienas ražošanas nozares saražotā līdzīgā produkta turpmākais lietojums.

| (28) | Dihidromircenolu lieto kā starpproduktu tādu atvasinājumu kā tetrahidromircenola un mircetola ražošanā vai smaržvielu izgatavošanai. Izmeklēšanā konstatēja, ka iepriekšminētajām vajadzībām Kopienas ražošanas nozarē lietoja zināmus dihidromircenola daudzumus (aptuveni 10 % no kopējā ražošanas apjoma). Tāpēc dihidromircenolu bez rēķina vienkārši pārsūtīja viena uzņēmuma robežās; tas nenonāca brīvā tirdzniecībā, jo turpmākai apstrādei un/vai smaržvielu izgatavošanai to lietoja pats ražotājs. Tas uzskatāms par lietojumu pašu vajadzībām. |
| --- | --- |

(28)

Dihidromircenolu lieto kā starpproduktu tādu atvasinājumu kā tetrahidromircenola un mircetola ražošanā vai smaržvielu izgatavošanai. Izmeklēšanā konstatēja, ka iepriekšminētajām vajadzībām Kopienas ražošanas nozarē lietoja zināmus dihidromircenola daudzumus (aptuveni 10 % no kopējā ražošanas apjoma). Tāpēc dihidromircenolu bez rēķina vienkārši pārsūtīja viena uzņēmuma robežās; tas nenonāca brīvā tirdzniecībā, jo turpmākai apstrādei un/vai smaržvielu izgatavošanai to lietoja pats ražotājs. Tas uzskatāms par lietojumu pašu vajadzībām.

| (29) | Kopienas ražošanas nozare dihidromircenolu pārdeva arī saistītām personām Kopienā un trešās valstīs tālākpārdošanai vai lietošanai. Izmeklēšanā tika konstatēts, ka šos pārdevumus tomēr nevar uzskatīt par pārdevumiem pašu lietojumam, t. i., ierobežotā tirgū, jo tie veikti par tirgus cenām un pircēji ir varējuši brīvi izvēlēties piegādātāju. Gluži pretēji, tie jāuzskata par pārdevumiem brīvajā tirgū. |
| --- | --- |

(29)

Kopienas ražošanas nozare dihidromircenolu pārdeva arī saistītām personām Kopienā un trešās valstīs tālākpārdošanai vai lietošanai. Izmeklēšanā tika konstatēts, ka šos pārdevumus tomēr nevar uzskatīt par pārdevumiem pašu lietojumam, t. i., ierobežotā tirgū, jo tie veikti par tirgus cenām un pircēji ir varējuši brīvi izvēlēties piegādātāju. Gluži pretēji, tie jāuzskata par pārdevumiem brīvajā tirgū.

| (30) | Veicot kaitējuma analīzi, būtiski ņemt vērā atšķirību starp ierobežoto un brīvo tirgu, jo ražojumiem, kas paredzēti pašu vajadzībām, t. i., šajā gadījumā lietojumam pašos ražotājos uzņēmumos, nav tieši jākonkurē ar importētajiem ražojumiem. Gluži pretēji, tika konstatēts, ka produkcija, ko paredzēts pārdot brīvā tirgū, tieši konkurē ar attiecīgo ražojumu, kuru importē. |
| --- | --- |

(30)

Veicot kaitējuma analīzi, būtiski ņemt vērā atšķirību starp ierobežoto un brīvo tirgu, jo ražojumiem, kas paredzēti pašu vajadzībām, t. i., šajā gadījumā lietojumam pašos ražotājos uzņēmumos, nav tieši jākonkurē ar importētajiem ražojumiem. Gluži pretēji, tika konstatēts, ka produkcija, ko paredzēts pārdot brīvā tirgū, tieši konkurē ar attiecīgo ražojumu, kuru importē.

| (31) | Lai sniegtu cik iespējams pilnīgu priekšstatu par situāciju Kopienas ražošanas nozarē, tika iegūti un analizēti dati par visām ar dihidromircenolu saistītajām darbībām, un pēc tam tika noteikts, vai produkcija paredzēta pašu vajadzībām vai brīvajam tirgum. |
| --- | --- |

(31)

Lai sniegtu cik iespējams pilnīgu priekšstatu par situāciju Kopienas ražošanas nozarē, tika iegūti un analizēti dati par visām ar dihidromircenolu saistītajām darbībām, un pēc tam tika noteikts, vai produkcija paredzēta pašu vajadzībām vai brīvajam tirgum.

| (32) | Lai noteiktu Kopienas ražošanas nozares ekonomiskos rādītājus, tika konstatēts, ka būtiskai analīzei un izvērtējumam lielākā vērība jāveltī situācijai, kas dominē brīvajā tirgū: pārdošanas apjomam un pārdošanas cenām Kopienas tirgū, tirgus daļai, pieaugumam, rentabilitātei, ienākumam no ieguldījumiem, naudas plūsmai, eksporta apjomam un cenām. |
| --- | --- |

(32)

Lai noteiktu Kopienas ražošanas nozares ekonomiskos rādītājus, tika konstatēts, ka būtiskai analīzei un izvērtējumam lielākā vērība jāveltī situācijai, kas dominē brīvajā tirgū: pārdošanas apjomam un pārdošanas cenām Kopienas tirgū, tirgus daļai, pieaugumam, rentabilitātei, ienākumam no ieguldījumiem, naudas plūsmai, eksporta apjomam un cenām.

| (33) | Attiecībā uz citiem ekonomikas rādītājiem izmeklēšanā tomēr atklāja, ka tos var pamatoti izvērtēt, tikai ņemot vērā visu darbību kopumā. Produkcija (gan pašu vajadzībām, gan brīvajam tirgum), jauda, jaudas izmantojums, ieguldījumi, krājumi, nodarbinātība, ražīgums, algas un spēja piesaistīt kapitālu patiešām ir atkarīga no visas darbības kopumā, vienalga, vai produkciju izmanto pašu vajadzībām vai to pārdod brīvajā tirgū. |
| --- | --- |

(33)

Attiecībā uz citiem ekonomikas rādītājiem izmeklēšanā tomēr atklāja, ka tos var pamatoti izvērtēt, tikai ņemot vērā visu darbību kopumā. Produkcija (gan pašu vajadzībām, gan brīvajam tirgum), jauda, jaudas izmantojums, ieguldījumi, krājumi, nodarbinātība, ražīgums, algas un spēja piesaistīt kapitālu patiešām ir atkarīga no visas darbības kopumā, vienalga, vai produkciju izmanto pašu vajadzībām vai to pārdod brīvajā tirgū.

| (34) | Visbeidzot jānorāda, ka norises, kas saistītas ar Kopienas ražošanas nozares pašu vajadzībām, kā viens no kaitējuma faktoriem izvērtētas 5. daļā “Cēloņsakarība”, lai noteiktu, vai tas varēja ietekmēt situāciju nozarē. |
| --- | --- |

(34)

Visbeidzot jānorāda, ka norises, kas saistītas ar Kopienas ražošanas nozares pašu vajadzībām, kā viens no kaitējuma faktoriem izvērtētas 5. daļā “Cēloņsakarība”, lai noteiktu, vai tas varēja ietekmēt situāciju nozarē.

4.3.   Kopienas patēriņš

| (35) | Izmantojot Statistikas biroja datus, Kopienas patēriņš tika noteikts pēc Kopienas ražotāju pašu produkcijas apjomiem, kuri paredzēti brīvai pārdošanai Kopienas tirgū un šo ražotāju pašu vajadzībām, un pēc importa apjomiem Kopienā. |
| --- | --- |

(35)

Izmantojot Statistikas biroja datus, Kopienas patēriņš tika noteikts pēc Kopienas ražotāju pašu produkcijas apjomiem, kuri paredzēti brīvai pārdošanai Kopienas tirgū un šo ražotāju pašu vajadzībām, un pēc importa apjomiem Kopienā.

| (36) | Par Statistikas biroja datiem jānorāda, ka statistika var attiekties ne tikai uz dihidromircenolu, jo dihidromircenolu deklarē ar KN ex kodu. Tāpēc Statistikas biroja datus salīdzināja ar Kopienas ražošanas nozares informāciju par tirgu. Rezultātā tajā neiekļāva importu no Japānas, jo, ņemot vērā, ka Japānā nav zināms neviens dihidromircenola ražotājs, tika uzskatīts, ka no turienes importē pavisam citus ražojumus. Izrādījās, ka Statistikas biroja dati par importu no citām trešām valstīm, izņemot Japānu, ir visnotaļ precīzi (t. i., atklājās, ka tie neattiecas uz ievērojamiem citu ražojumu, nevis dihidromircenola, daudzumiem, kas varētu ievērojami mainīt situāciju), tādējādi kaitējuma un cēloņsakarības analīzes vajadzībām šie dati netika koriģēti. |
| --- | --- |

(36)

Par Statistikas biroja datiem jānorāda, ka statistika var attiekties ne tikai uz dihidromircenolu, jo dihidromircenolu deklarē ar KN ex kodu. Tāpēc Statistikas biroja datus salīdzināja ar Kopienas ražošanas nozares informāciju par tirgu. Rezultātā tajā neiekļāva importu no Japānas, jo, ņemot vērā, ka Japānā nav zināms neviens dihidromircenola ražotājs, tika uzskatīts, ka no turienes importē pavisam citus ražojumus. Izrādījās, ka Statistikas biroja dati par importu no citām trešām valstīm, izņemot Japānu, ir visnotaļ precīzi (t. i., atklājās, ka tie neattiecas uz ievērojamiem citu ražojumu, nevis dihidromircenola, daudzumiem, kas varētu ievērojami mainīt situāciju), tādējādi kaitējuma un cēloņsakarības analīzes vajadzībām šie dati netika koriģēti.

| (37) | Attiecīgā perioda pirmajā pusē Kopienas dihidromircenola tirgus bija relatīvi stabils. Tas sāka palielināties 2005. gadā un IP bija par 23 % lielāks nekā 2003. gadā, t. i., aptuveni 4 400 000 kilogramu. | 2003. | 2004. | 2005. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Patēriņš (kg) | 3 586 447 | 3 571 795 | 3 819 904 | 4 409 093 |
| Koeficients: 2003 = 100 | 100 | 100 | 107 | 123 |
| Avots. Pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem, ko iesniegusi Kopienas ražošanas nozare, informācija no citiem Kopienas ražotājiem, Statistikas biroja dati. |

(37)

Attiecīgā perioda pirmajā pusē Kopienas dihidromircenola tirgus bija relatīvi stabils. Tas sāka palielināties 2005. gadā un IP bija par 23 % lielāks nekā 2003. gadā, t. i., aptuveni 4 400 000 kilogramu.

2003.

2004.

2005.

IP

Patēriņš (kg)

3 586 447

3 571 795

3 819 904

4 409 093

Koeficients: 2003 = 100

100

100

107

123

Avots. Pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem, ko iesniegusi Kopienas ražošanas nozare, informācija no citiem Kopienas ražotājiem, Statistikas biroja dati.

4.4.   Imports no attiecīgās valsts

4.4.1.   Attiecīgās valsts importa par dempinga cenām apjoms, cena un tirgus daļa

| (38) | Attiecīgā ražojuma importa par dempinga cenām apjoms Kopienā 2004. gadā ievērojami palielinājās, t. i., vairāk nekā par 1 600 %. Pēc tam, 2005. gadā, tas gandrīz divkāršojās, tad IP pieaugums palēninājās, un tā beigās šā importa apjoms bija par 2 963 % lielāks nekā attiecīgā perioda sākumā, t. i., aptuveni 760 000 kilogramu IP salīdzinājumā ar 25 000 kilogramiem 2003. gadā. | 2003. | 2004. | 2005. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Imports (kg) | 24 900 | 430 600 | 751 800 | 762 600 |
| Koeficients: 2003 = 100 | 100 | 1 729 | 3 019 | 3 063 |
| Avots. Statistikas birojs. |

(38)

Attiecīgā ražojuma importa par dempinga cenām apjoms Kopienā 2004. gadā ievērojami palielinājās, t. i., vairāk nekā par 1 600 %. Pēc tam, 2005. gadā, tas gandrīz divkāršojās, tad IP pieaugums palēninājās, un tā beigās šā importa apjoms bija par 2 963 % lielāks nekā attiecīgā perioda sākumā, t. i., aptuveni 760 000 kilogramu IP salīdzinājumā ar 25 000 kilogramiem 2003. gadā.

2003.

2004.

2005.

IP

Imports (kg)

24 900

430 600

751 800

762 600

Koeficients: 2003 = 100

100

1 729

3 019

3 063

Avots. Statistikas birojs.

| (39) | Vidējā importa cena 2004. gadā samazinājās aptuveni par 20 %, 2005. gadā tā palielinājās līdz sākotnējam līmenim un IP palielinājās par 11 %. Kā teikts 41. un 42. apsvērumā, IP importa cenas bija ievērojami zemākas nekā Kopienas ražošanas nozares cenas. | 2003. | 2004. | 2005. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējā importa cena (EUR/kg) | 3,45 | 2,79 | 3,45 | 3,81 |
| Koeficients: 2003 = 100 | 100 | 81 | 100 | 111 |
| Avots. Statistikas birojs. |

(39)

Vidējā importa cena 2004. gadā samazinājās aptuveni par 20 %, 2005. gadā tā palielinājās līdz sākotnējam līmenim un IP palielinājās par 11 %. Kā teikts 41. un 42. apsvērumā, IP importa cenas bija ievērojami zemākas nekā Kopienas ražošanas nozares cenas.

2003.

2004.

2005.

IP

Vidējā importa cena (EUR/kg)

3,45

2,79

3,45

3,81

Koeficients: 2003 = 100

100

81

100

111

Avots. Statistikas birojs.

| (40) | Tirgus daļa Indijas importam par dempinga cenām palielinājās aptuveni par 17 procentpunktiem, t. i., no 0,7 % 2003. gadā līdz 17,3 % IP. Krasi pieaugot importa apjomam (kā raksturots iepriekš) un Kopienas patēriņam nemainoties, 2004. gadā tika iegūta liela tirgus daļa. Kaut arī IP absolūtos skaitļos Indijas eksportētāju pārdošanas apjoms palielinājās, pēc viņu pašu ieskata, to tirgus daļa samazinājās par 2,4 procentpunktiem. Tomēr, paturot prātā, ka Kopienas patēriņš attiecīgajā periodā palielinājās tikai par 23 %, ir skaidrs, ka Indijas izcelsmes imports par dempinga cenām Kopienas tirgū minētajā periodā palielinājās vēl vairāk. | 2003. | 2004. | 2005. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tirgus daļa | 0,7 % | 12,1 % | 19,7 % | 17,3 % |
| Koeficients: 2003 = 100 | 100 | 1 736 | 2 835 | 2 491 |
| Avots. Statistikas birojs. |

(40)

Tirgus daļa Indijas importam par dempinga cenām palielinājās aptuveni par 17 procentpunktiem, t. i., no 0,7 % 2003. gadā līdz 17,3 % IP. Krasi pieaugot importa apjomam (kā raksturots iepriekš) un Kopienas patēriņam nemainoties, 2004. gadā tika iegūta liela tirgus daļa. Kaut arī IP absolūtos skaitļos Indijas eksportētāju pārdošanas apjoms palielinājās, pēc viņu pašu ieskata, to tirgus daļa samazinājās par 2,4 procentpunktiem. Tomēr, paturot prātā, ka Kopienas patēriņš attiecīgajā periodā palielinājās tikai par 23 %, ir skaidrs, ka Indijas izcelsmes imports par dempinga cenām Kopienas tirgū minētajā periodā palielinājās vēl vairāk.

2003.

2004.

2005.

IP

Tirgus daļa

0,7 %

12,1 %

19,7 %

17,3 %

Koeficients: 2003 = 100

100

1 736

2 835

2 491

Avots. Statistikas birojs.

4.4.2.   Cenu samazinājums

| (41) | Lai analizētu cenu samazinājumu, sadarbojušos ražotāju eksportētāju importa cenas salīdzināja ar Kopienas ražošanas nozares cenām, pamatojoties uz tieši salīdzināmu ražojuma veidu (noteiktu pēc tīrības) vidējām svērtajām cenām IP. Kopienas ražošanas nozares cenas tika koriģētas līdz ražotāja cenu līmenim un salīdzinātas ar CIF importa cenu līdz Kopienas robežai ar muitas nodokli. Šis cenu salīdzinājums tika izdarīts darījumiem vien un tajā pašā tirdzniecības līmenī, vajadzības gadījumā izdarot pienācīgas korekcijas un atskaitot atlaides. |
| --- | --- |

(41)

Lai analizētu cenu samazinājumu, sadarbojušos ražotāju eksportētāju importa cenas salīdzināja ar Kopienas ražošanas nozares cenām, pamatojoties uz tieši salīdzināmu ražojuma veidu (noteiktu pēc tīrības) vidējām svērtajām cenām IP. Kopienas ražošanas nozares cenas tika koriģētas līdz ražotāja cenu līmenim un salīdzinātas ar CIF importa cenu līdz Kopienas robežai ar muitas nodokli. Šis cenu salīdzinājums tika izdarīts darījumiem vien un tajā pašā tirdzniecības līmenī, vajadzības gadījumā izdarot pienācīgas korekcijas un atskaitot atlaides.

| (42) | Pēc sadarbojušos ražotāju eksportētāju cenām noteiktā cenu samazinājuma starpība katrai valstij, izteikta procentos no Kopienas ražošanas nozares cenām, ir 5,8 % un 7,4 %. |
| --- | --- |

(42)

Pēc sadarbojušos ražotāju eksportētāju cenām noteiktā cenu samazinājuma starpība katrai valstij, izteikta procentos no Kopienas ražošanas nozares cenām, ir 5,8 % un 7,4 %.

4.5.   Kopienas ražošanas nozares stāvoklis

| (43) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu Komisija izvērtēja visus attiecīgos ekonomiskos faktorus un rādītājus, kas attiecas uz Kopienas ražošanas nozares stāvokli. |
| --- | --- |

(43)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu Komisija izvērtēja visus attiecīgos ekonomiskos faktorus un rādītājus, kas attiecas uz Kopienas ražošanas nozares stāvokli.

| (44) | Jāatgādina, ka kaitējuma analīzē jāņem vērā līdzīgā ražojuma lietojums pašu vajadzībām Kopienas ražošanas nozarē. Tādējādi tika izvērtēti zināmi kaitējuma rādītāji, analizējot situāciju, kas dominē brīvajā tirgū, savukārt dažus citus rādītājus varēja pamatoti izvērtēt, tikai ņemot vērā visu darbību kopumā (sk. 27. līdz 34. apsvērumu). |
| --- | --- |

(44)

Jāatgādina, ka kaitējuma analīzē jāņem vērā līdzīgā ražojuma lietojums pašu vajadzībām Kopienas ražošanas nozarē. Tādējādi tika izvērtēti zināmi kaitējuma rādītāji, analizējot situāciju, kas dominē brīvajā tirgū, savukārt dažus citus rādītājus varēja pamatoti izvērtēt, tikai ņemot vērā visu darbību kopumā (sk. 27. līdz 34. apsvērumu).

a)   Produkcija, jauda un jaudas izmantojums

| (45) | Attiecīgajā periodā Kopienas ražošanas nozares līdzīgā ražojuma produkcija palielinājās par 6 %. Konkrēti, 2004. gadā tās apjoms nemainījās, 2005. gadā nedaudz palielinājās, proti, par 2 %, un IP palielinājās vēl par 4 procentpunktiem. Palielinoties produkcijas apjomiem, jaudas izmantojums mazliet uzlabojās, jo ražošanas jauda nemainījās. Izmeklēšanas periodā tika izmantoti 73 % no jaudas. | 2003. | 2004. | 2005. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produkcija (kg) | 2 212 266 | 2 210 328 | 2 265 113 | 2 350 588 |
| Koeficients: 2003 = 100 | 100 | 100 | 102 | 106 |
| Jauda (kg) | 3 210 000 | 3 210 000 | 3 210 000 | 3 210 000 |
| Koeficients: 2003 = 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Jaudas izmantojums | 69 % | 69 % | 71 % | 73 % |
| Koeficients: 2003 = 100 | 100 | 100 | 102 | 106 |
| Avots. Pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem. |

(45)

Attiecīgajā periodā Kopienas ražošanas nozares līdzīgā ražojuma produkcija palielinājās par 6 %. Konkrēti, 2004. gadā tās apjoms nemainījās, 2005. gadā nedaudz palielinājās, proti, par 2 %, un IP palielinājās vēl par 4 procentpunktiem. Palielinoties produkcijas apjomiem, jaudas izmantojums mazliet uzlabojās, jo ražošanas jauda nemainījās. Izmeklēšanas periodā tika izmantoti 73 % no jaudas.

2003.

2004.

2005.

IP

Produkcija (kg)

2 212 266

2 210 328

2 265 113

2 350 588

Koeficients: 2003 = 100

100

100

102

106

Jauda (kg)

3 210 000

3 210 000

3 210 000

3 210 000

Koeficients: 2003 = 100

100

100

100

100

Jaudas izmantojums

69 %

69 %

71 %

73 %

Koeficients: 2003 = 100

100

100

102

106

Avots. Pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem.

b)   Krājumi

| (46) | Kopumā krājumi no 2003. gada līdz IP ir palielinājušies. To maksimālais daudzums 2004. gadā tika sasniegts vienlaikus ar pārdevumu pēkšņo samazināšanos, kas raksturota 47. apsvērumā. Izmeklēšanas periodā krājumu bija par 8 % vairāk nekā 2003. gadā. | 2003. | 2004. | 2005. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krājumi (kg) | 118 204 | 222 907 | 166 724 | 127 440 |
| Koeficients: 2003 = 100 | 100 | 189 | 141 | 108 |
| Avots. Pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem. |

(46)

Kopumā krājumi no 2003. gada līdz IP ir palielinājušies. To maksimālais daudzums 2004. gadā tika sasniegts vienlaikus ar pārdevumu pēkšņo samazināšanos, kas raksturota 47. apsvērumā. Izmeklēšanas periodā krājumu bija par 8 % vairāk nekā 2003. gadā.

2003.

2004.

2005.

IP

Krājumi (kg)

118 204

222 907

166 724

127 440

Koeficients: 2003 = 100

100

189

141

108

Avots. Pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem.

c)   Pārdevumu apjoms, pārdošanas cena un tirgus daļa

| (47) | Kopienas ražošanas nozares pašu produkcijas pārdevumi brīvajā tirgū Kopienā 2004. gadā pēkšņi samazinājās par 7 %. 2005. gadā tie jau mazliet pārsniedza sākotnējo līmeni un IP palielinājās par 19 procentpunktiem. Tomēr, ņemot vērā palielināto patēriņu 2005. gadā un IP (sk. 37. apsvērumu), Kopienas ražošanas nozares vieta tirgū nenostiprinājās. Gluži pretēji, nozare tik tikko saglabāja savu tirgus daļu. Kopienas produkcijas vidējās pārdošanas cenas atspoguļoja norises tirgū. 2004. gadā tās ievērojami samazinājās, t. i., par 22 %, 2005. gadā samazinājās vēl par 10 procentpunktiem un IP lielākā vai mazākā mērā palika nemainīgas. | 2003. | 2004. | 2005. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdevumi EK (kg) | 1 233 633 | 1 147 959 | 1 274 430 | 1 506 740 |
| Koeficients: 2003 = 100 | 100 | 93 | 103 | 122 |
| Tirgus daļa | 34,4 % | 32,1 % | 33,4 % | 34,2 % |
| Koeficients: 2003 = 100 | 100 | 93 | 97 | 99 |
| Pārdošanas cena (EUR/kg) | 4,55 | 3,55 | 3,09 | 3,15 |
| Koeficients: 2003 = 100 | 100 | 78 | 68 | 69 |
| Avots. Pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem. |

(47)

Kopienas ražošanas nozares pašu produkcijas pārdevumi brīvajā tirgū Kopienā 2004. gadā pēkšņi samazinājās par 7 %. 2005. gadā tie jau mazliet pārsniedza sākotnējo līmeni un IP palielinājās par 19 procentpunktiem. Tomēr, ņemot vērā palielināto patēriņu 2005. gadā un IP (sk. 37. apsvērumu), Kopienas ražošanas nozares vieta tirgū nenostiprinājās. Gluži pretēji, nozare tik tikko saglabāja savu tirgus daļu. Kopienas produkcijas vidējās pārdošanas cenas atspoguļoja norises tirgū. 2004. gadā tās ievērojami samazinājās, t. i., par 22 %, 2005. gadā samazinājās vēl par 10 procentpunktiem un IP lielākā vai mazākā mērā palika nemainīgas.

2003.

2004.

2005.

IP

Pārdevumi EK (kg)

1 233 633

1 147 959

1 274 430

1 506 740

Koeficients: 2003 = 100

100

93

103

122

Tirgus daļa

34,4 %

32,1 %

33,4 %

34,2 %

Koeficients: 2003 = 100

100

93

97

99

Pārdošanas cena (EUR/kg)

4,55

3,55

3,09

3,15

Koeficients: 2003 = 100

100

78

68

69

Avots. Pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem.

d)   Rentabilitāte

| (48) | Attiecīgajā periodā Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte ļoti samazinājās. Pārdošanai brīvajā tirgū paredzētā Kopienas ražošanas nozares līdzīgā ražojuma produkcija 2003. gadā nesa 12,3 % peļņas, bet 2004. gadā vienlaikus ar iepriekš raksturoto pārdošanas apjomu un cenu samazinājumu nozare cieta zaudējumus. 2005. gadā zaudējumu starpība divkāršojās, un IP Kopienas ražošanas nozares zaudējumi bija aptuveni 17 %. | 2003. | 2004. | 2005. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Peļņas norma pirms nodokļu nomaksas | 12,3 % | –7,5 % | –15,8 % | –16,9 % |
| Koeficients: 2003 = 100 | 100 | –60 | – 128 | – 137 |
| Avots. Pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem. |

(48)

Attiecīgajā periodā Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte ļoti samazinājās. Pārdošanai brīvajā tirgū paredzētā Kopienas ražošanas nozares līdzīgā ražojuma produkcija 2003. gadā nesa 12,3 % peļņas, bet 2004. gadā vienlaikus ar iepriekš raksturoto pārdošanas apjomu un cenu samazinājumu nozare cieta zaudējumus. 2005. gadā zaudējumu starpība divkāršojās, un IP Kopienas ražošanas nozares zaudējumi bija aptuveni 17 %.

2003.

2004.

2005.

IP

Peļņas norma pirms nodokļu nomaksas

12,3 %

–7,5 %

–15,8 %

–16,9 %

Koeficients: 2003 = 100

100

–60

– 128

– 137

Avots. Pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem.

e)   Ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem, naudas plūsma un spēja piesaistīt kapitālu

| (49) | Attiecīgajā periodā ieguldījumi ievērojami samazinājās, IP tie bija tikai 7 % no 2003. gada līmeņa, tas liecina, ka nozare jau izmanto modernu aprīkojumu. Kā redzams 45. apsvērumā iekļautajā tabulā, ražošanas jaudā netika veikti ieguldījumi, kaut arī tika gaidīts, ka dihidromircenola tirgus turpinās palielināties. Ienākums no ieguldījumiem, izteikts Kopienas ražošanas nozares tīrā peļņā/zaudējumos un tīrā ieguldījumu uzskaites vērtībā, mainījās kopā ar ieguldījumiem un peļņas/zaudējumu normu. Konkrēti no 13,7 % 2003. gadā tā samazinājās līdz – 26,9 % IP. Līdzīgi arī Kopienas ražošanas nozares naudas plūsma ievērojami samazinājās. 2003. gadā ienākošā naudas plūsma bija ap EUR 1 300 000, bet IP nauda aizplūda vairāk nekā EUR 60 000 apmērā. Visi šie rādītāji skaidri liecina par Kopienas ražošanas nozares nespēju piesaistīt kapitālu. | 2003. | 2004. | 2005. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ieguldījumi (EUR) | 221 210 | 44 605 | 23 435 | 16 481 |
| Koeficients: 2003 = 100 | 100 | 20 | 11 | 7 |
| Ienākums no ieguldījumiem | 13,7 % | –7,1 % | –17,3 % | –26,9 % |
| Koeficients: 2003 = 100 | 100 | –52 | – 127 | – 197 |
| Naudas plūsma (EUR) | 1 328 345 | –48 093 | 164 355 | –61 724 |
| Koeficients: 2003 = 100 | 100 | –4 | 12 | –5 |
| Avots. Pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem. |

(49)

Attiecīgajā periodā ieguldījumi ievērojami samazinājās, IP tie bija tikai 7 % no 2003. gada līmeņa, tas liecina, ka nozare jau izmanto modernu aprīkojumu. Kā redzams 45. apsvērumā iekļautajā tabulā, ražošanas jaudā netika veikti ieguldījumi, kaut arī tika gaidīts, ka dihidromircenola tirgus turpinās palielināties. Ienākums no ieguldījumiem, izteikts Kopienas ražošanas nozares tīrā peļņā/zaudējumos un tīrā ieguldījumu uzskaites vērtībā, mainījās kopā ar ieguldījumiem un peļņas/zaudējumu normu. Konkrēti no 13,7 % 2003. gadā tā samazinājās līdz – 26,9 % IP. Līdzīgi arī Kopienas ražošanas nozares naudas plūsma ievērojami samazinājās. 2003. gadā ienākošā naudas plūsma bija ap EUR 1 300 000, bet IP nauda aizplūda vairāk nekā EUR 60 000 apmērā. Visi šie rādītāji skaidri liecina par Kopienas ražošanas nozares nespēju piesaistīt kapitālu.

2003.

2004.

2005.

IP

Ieguldījumi (EUR)

221 210

44 605

23 435

16 481

Koeficients: 2003 = 100

100

20

11

7

Ienākums no ieguldījumiem

13,7 %

–7,1 %

–17,3 %

–26,9 %

Koeficients: 2003 = 100

100

–52

– 127

– 197

Naudas plūsma (EUR)

1 328 345

–48 093

164 355

–61 724

Koeficients: 2003 = 100

100

–4

12

–5

Avots. Pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem.

f)   Izaugsme

| (50) | Kopienas ražošanas nozare saglabāja savu tirgus daļu, ievērojami samazinot cenu, kas, cita starpā, notika vienlaikus ar naudas aizplūšanu. Tātad jāsecina, ka Kopienas ražošanas nozare nevarēja gūt labumu no tirgus izaugsmes. |
| --- | --- |

(50)

Kopienas ražošanas nozare saglabāja savu tirgus daļu, ievērojami samazinot cenu, kas, cita starpā, notika vienlaikus ar naudas aizplūšanu. Tātad jāsecina, ka Kopienas ražošanas nozare nevarēja gūt labumu no tirgus izaugsmes.

g)   Nodarbinātība, ražīgums un algas

| (51) | Kaut arī produkcijas tika saražots vairāk (sk. 45. apsvērumu), to Kopienas ražošanas nozarē nodarbināto skaits, kuri ražo līdzīgo ražojumu, samazinājās. IP nodarbinātības līmenis bija par 15 % zemāks nekā 2003. gadā. Tomēr kopējās darbaspēka izmaksas palielinājās. Konkrēti 2004. gadā tās palielinājās par 13 %, 2005. gadā visnotaļ nemainījās, bet IP mazliet samazinājās, sasniedzot par 6 % augstāku līmeni nekā 2003. gadā. Faktiski attiecīgajā periodā vidējās darbaspēka izmaksas palielinājās par 24 %. Palielinājuma iemesls bija inflācija (2004. un 2005. gadā Spānijā ap 3 %) un pārmaiņas nodarbinātības struktūrā (vairāk kvalificēta darbaspēka). Ražīgums, izteikts viena nodarbinātā saražotajā produkcijā, no 2003. gada līdz IP gadā palielinājās par 24 %. | 2003. | 2004. | 2005. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nodarbinātība | 44,2 | 43,7 | 39,8 | 37,7 |
| Koeficients: 2003 = 100 | 100 | 99 | 90 | 85 |
| Darba izmaksas (EUR) | 1 401 693 | 1 580 371 | 1 554 698 | 1 480 157 |
| Koeficients: 2003 = 100 | 100 | 113 | 111 | 106 |
| Vidējās darbaspēka izmaksas (EUR) | 31 741 | 36 206 | 39 033 | 39 282 |
| Koeficients: 2003 = 100 | 100 | 114 | 123 | 124 |
| Ražīgums (kg uz vienu nodarbināto) | 64 329 | 65 588 | 72 904 | 79 546 |
| Koeficients: 2003 = 100 | 100 | 102 | 113 | 124 |
| Avots. Pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem. |

(51)

Kaut arī produkcijas tika saražots vairāk (sk. 45. apsvērumu), to Kopienas ražošanas nozarē nodarbināto skaits, kuri ražo līdzīgo ražojumu, samazinājās. IP nodarbinātības līmenis bija par 15 % zemāks nekā 2003. gadā. Tomēr kopējās darbaspēka izmaksas palielinājās. Konkrēti 2004. gadā tās palielinājās par 13 %, 2005. gadā visnotaļ nemainījās, bet IP mazliet samazinājās, sasniedzot par 6 % augstāku līmeni nekā 2003. gadā. Faktiski attiecīgajā periodā vidējās darbaspēka izmaksas palielinājās par 24 %. Palielinājuma iemesls bija inflācija (2004. un 2005. gadā Spānijā ap 3 %) un pārmaiņas nodarbinātības struktūrā (vairāk kvalificēta darbaspēka). Ražīgums, izteikts viena nodarbinātā saražotajā produkcijā, no 2003. gada līdz IP gadā palielinājās par 24 %.

2003.

2004.

2005.

IP

Nodarbinātība

44,2

43,7

39,8

37,7

Koeficients: 2003 = 100

100

99

90

85

Darba izmaksas (EUR)

1 401 693

1 580 371

1 554 698

1 480 157

Koeficients: 2003 = 100

100

113

111

106

Vidējās darbaspēka izmaksas (EUR)

31 741

36 206

39 033

39 282

Koeficients: 2003 = 100

100

114

123

124

Ražīgums (kg uz vienu nodarbināto)

64 329

65 588

72 904

79 546

Koeficients: 2003 = 100

100

102

113

124

Avots. Pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem.

h)   Dempinga apjoms, atgūšanās no iepriekšējā dempinga vai subsidēšanas

| (52) | Ņemot vērā attiecīgās valsts importa par dempinga cenām apjomu un cenas, faktiskās dempinga starpības lieluma ietekmi uz Kopienas ražošanas nozari nevar uzskatīt par nenozīmīgu. |
| --- | --- |

(52)

Ņemot vērā attiecīgās valsts importa par dempinga cenām apjomu un cenas, faktiskās dempinga starpības lieluma ietekmi uz Kopienas ražošanas nozari nevar uzskatīt par nenozīmīgu.

| (53) | Turklāt nav norādes, ka Kopienas ražošanas nozare IP atgūtos no iepriekšējā dempinga vai subsidēšanas ietekmes. |
| --- | --- |

(53)

Turklāt nav norādes, ka Kopienas ražošanas nozare IP atgūtos no iepriekšējā dempinga vai subsidēšanas ietekmes.

4.6.   Secinājums par kaitējumu

| (54) | Attiecīgajā periodā Indijas importa apjoms par zemām dempinga cenām ievērojami palielinājās. No 2003. gada līdz IP attiecīgā ražojuma imports par dempinga cenām apjoma ziņā palielinājās aptuveni par 3 000 %. IP to dihidromircenola Kopienas tirgus daļa pārsniedza 17 %, bet 2003. gadā tā bija tikai 0,7 %. |
| --- | --- |

(54)

Attiecīgajā periodā Indijas importa apjoms par zemām dempinga cenām ievērojami palielinājās. No 2003. gada līdz IP attiecīgā ražojuma imports par dempinga cenām apjoma ziņā palielinājās aptuveni par 3 000 %. IP to dihidromircenola Kopienas tirgus daļa pārsniedza 17 %, bet 2003. gadā tā bija tikai 0,7 %.

| (55) | Lai gan attiecīgajā periodā dihidromircenola patēriņš Kopienā palielinājās par 23 %, Kopienas ražošanas nozarei IP izdevās saglabāt tikai tādu pašu daļu Kopienas tirgū kā 2003. gadā, jo īpaši produkcijas pārdošanas apjomu palielināšanās dēļ 2005. gadā un IP. Tomēr, kā tika atklāts iepriekš minētajā Kopienas ražošanas nozares ekonomisko rādītāju analīzē, tas izskaidrojams tikai ar ievērojamo cenas un ienākuma no ieguldījumiem samazinājumu, kā arī naudas aizplūšanu. Faktiski kaitējums jo īpaši izpaudās, ievērojami samazinoties Kopienas ražošanas nozares cenām, kas tieši un būtiski negatīvā ziņā ietekmēja šo uzņēmumu finansiālo stāvokli. Konkrēti Kopienas ražošanas nozares cenas samazinājās no EUR 4,55 2003. gadā līdz EUR 3,15 IP. Šis samazinājums nebija saistīts ar ražošanas izmaksu attiecīgu samazinājumu. Tāpēc 2004. gadā Kopienas ražošanas nozare cieta zaudējumus, un tās zaudējumi, kas radās, pārdodot dihidromircenolu Kopienas tirgū, vēl vairāk palielinājās 2005. gadā un IP, kad ieņēmumi no pārdošanas tik tikko sedza Kopienas ražošanas nozares pastāvīgās izmaksas. Skaidrs, ka šāda situācija ilgi pastāvēt nevar. |
| --- | --- |

(55)

Lai gan attiecīgajā periodā dihidromircenola patēriņš Kopienā palielinājās par 23 %, Kopienas ražošanas nozarei IP izdevās saglabāt tikai tādu pašu daļu Kopienas tirgū kā 2003. gadā, jo īpaši produkcijas pārdošanas apjomu palielināšanās dēļ 2005. gadā un IP. Tomēr, kā tika atklāts iepriekš minētajā Kopienas ražošanas nozares ekonomisko rādītāju analīzē, tas izskaidrojams tikai ar ievērojamo cenas un ienākuma no ieguldījumiem samazinājumu, kā arī naudas aizplūšanu. Faktiski kaitējums jo īpaši izpaudās, ievērojami samazinoties Kopienas ražošanas nozares cenām, kas tieši un būtiski negatīvā ziņā ietekmēja šo uzņēmumu finansiālo stāvokli. Konkrēti Kopienas ražošanas nozares cenas samazinājās no EUR 4,55 2003. gadā līdz EUR 3,15 IP. Šis samazinājums nebija saistīts ar ražošanas izmaksu attiecīgu samazinājumu. Tāpēc 2004. gadā Kopienas ražošanas nozare cieta zaudējumus, un tās zaudējumi, kas radās, pārdodot dihidromircenolu Kopienas tirgū, vēl vairāk palielinājās 2005. gadā un IP, kad ieņēmumi no pārdošanas tik tikko sedza Kopienas ražošanas nozares pastāvīgās izmaksas. Skaidrs, ka šāda situācija ilgi pastāvēt nevar.

| (56) | Ņemot vērā visus šos faktorus, tiek provizoriski secināts, ka Kopienas ražošanas nozare ir cietusi būtisku kaitējumu pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(56)

Ņemot vērā visus šos faktorus, tiek provizoriski secināts, ka Kopienas ražošanas nozare ir cietusi būtisku kaitējumu pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.

5.   CĒLOŅSAKARĪBA

5.1.   Ievads

| (57) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu Komisija izvērtēja, vai Kopienas ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu izraisījis attiecīgā ražojuma imports par dempinga cenām. Lai uz importu par dempinga cenām neattiecinātu tādu faktoru izraisītu kaitējumu, kas nav imports par dempinga cenām, bet kas vienlaikus varēja nodarīt kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei, tika izvērtēti arī šādi zināmie faktori. |
| --- | --- |

(57)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu Komisija izvērtēja, vai Kopienas ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu izraisījis attiecīgā ražojuma imports par dempinga cenām. Lai uz importu par dempinga cenām neattiecinātu tādu faktoru izraisītu kaitējumu, kas nav imports par dempinga cenām, bet kas vienlaikus varēja nodarīt kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei, tika izvērtēti arī šādi zināmie faktori.

5.2.   Importa par dempinga cenām ietekme

| (58) | Pirmkārt, jāatgādina izmeklēšanā atklātais, ka no Indijas importētais dihidromircenols tieši konkurē ar Kopienas ražošanas nozares ražoto un pārdoto dihidromircenolu, jo to ķīmiskās pamatīpašības ir vienādas, tie ir savstarpēji aizstājami un tiek izplatīti vienos un tajos pašos izplatīšanas kanālos. |
| --- | --- |

(58)

Pirmkārt, jāatgādina izmeklēšanā atklātais, ka no Indijas importētais dihidromircenols tieši konkurē ar Kopienas ražošanas nozares ražoto un pārdoto dihidromircenolu, jo to ķīmiskās pamatīpašības ir vienādas, tie ir savstarpēji aizstājami un tiek izplatīti vienos un tajos pašos izplatīšanas kanālos.

| (59) | Attiecīgās valsts importa par dempinga cenām ievērojamais apjoma pieaugums (gandrīz 3 000 %) un Kopienas tirgus daļas palielinājums (gandrīz par 17 procentpunktiem) notika vienlaikus ar Kopienas ražošanas nozares finansiālā stāvokļa pasliktināšanos. Cita starpā šī pasliktināšanās bija saistīta ar Kopienas ražošanas nozares cenu samazināšanos, kuras dēļ šajā periodā pasliktinājās finansiālie rādītāji. Imports par dempinga cenām būtiski samazināja Kopienas ražošanas nozares cenas, tāpēc var pamatoti secināt, ka šis imports apturēja cenu pieaugumu, un tas savukārt pasliktināja Kopienas ražošanas nozares finansiālo stāvokli. |
| --- | --- |

(59)

Attiecīgās valsts importa par dempinga cenām ievērojamais apjoma pieaugums (gandrīz 3 000 %) un Kopienas tirgus daļas palielinājums (gandrīz par 17 procentpunktiem) notika vienlaikus ar Kopienas ražošanas nozares finansiālā stāvokļa pasliktināšanos. Cita starpā šī pasliktināšanās bija saistīta ar Kopienas ražošanas nozares cenu samazināšanos, kuras dēļ šajā periodā pasliktinājās finansiālie rādītāji. Imports par dempinga cenām būtiski samazināja Kopienas ražošanas nozares cenas, tāpēc var pamatoti secināt, ka šis imports apturēja cenu pieaugumu, un tas savukārt pasliktināja Kopienas ražošanas nozares finansiālo stāvokli.

| (60) | Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka vairāki attiecīgā ražojuma ražotāji Indijā vairs neražo attiecīgo ražojumu un tādējādi ir samazinājuši attiecīgā ražojuma ražošanas jaudu Indijā. Šī persona secināja, ka iepriekšminēto iemeslu dēļ imports no Indijas neizraisa kaitējuma iespējamību Kopienas ražotājiem. Šajā ziņā izmeklēšanā tika apstiprināts, ka daži 2. apsvērumā norādītajā sūdzībā minētie ražotāji IP vairs neražoja dihidromircenolu; tomēr tika arī konstatēts, ka ir palielināta jauda. 2005. gadā patiešām Indijā sāka darboties vismaz viens jauns dihidromircenola ražotājs. Tāpēc arguments ir jānoraida. |
| --- | --- |

(60)

Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka vairāki attiecīgā ražojuma ražotāji Indijā vairs neražo attiecīgo ražojumu un tādējādi ir samazinājuši attiecīgā ražojuma ražošanas jaudu Indijā. Šī persona secināja, ka iepriekšminēto iemeslu dēļ imports no Indijas neizraisa kaitējuma iespējamību Kopienas ražotājiem. Šajā ziņā izmeklēšanā tika apstiprināts, ka daži 2. apsvērumā norādītajā sūdzībā minētie ražotāji IP vairs neražoja dihidromircenolu; tomēr tika arī konstatēts, ka ir palielināta jauda. 2005. gadā patiešām Indijā sāka darboties vismaz viens jauns dihidromircenola ražotājs. Tāpēc arguments ir jānoraida.

| (61) | Ņemot vērā, ka straujais importa par dempinga cenām apjoma pieaugums, kas būtiski samazināja Kopienas ražošanas nozares cenas, laika ziņā nepārprotami sakrita ar Kopienas ražošanas nozares cenu samazinājumu un finansiālā stāvokļa pasliktināšanos, provizoriski jāsecina, ka imports par dempinga cenām izšķirīgi ietekmēja Kopienas ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(61)

Ņemot vērā, ka straujais importa par dempinga cenām apjoma pieaugums, kas būtiski samazināja Kopienas ražošanas nozares cenas, laika ziņā nepārprotami sakrita ar Kopienas ražošanas nozares cenu samazinājumu un finansiālā stāvokļa pasliktināšanos, provizoriski jāsecina, ka imports par dempinga cenām izšķirīgi ietekmēja Kopienas ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

5.3.   Citu faktoru ietekme

5.3.1.   Citu Kopienas ražotāju darbības rezultāti

| (62) | Kā norādīts 23. līdz 26. apsvērumā, Kopienā līdzīgo ražojumu ražo pieci ražotāji; divi no tiem netiek pieskaitīti pie Kopienas ražošanas nozares. Turpmāk analizēts, kā mainījies šo divu uzņēmumu pārdošanas apjoms un tirgus daļa. Konfidencialitātes dēļ nav atklājami faktiskie skaitļi. Tāpēc norādīti tikai koeficienti. |
| --- | --- |

(62)

Kā norādīts 23. līdz 26. apsvērumā, Kopienā līdzīgo ražojumu ražo pieci ražotāji; divi no tiem netiek pieskaitīti pie Kopienas ražošanas nozares. Turpmāk analizēts, kā mainījies šo divu uzņēmumu pārdošanas apjoms un tirgus daļa. Konfidencialitātes dēļ nav atklājami faktiskie skaitļi. Tāpēc norādīti tikai koeficienti.

| (63) | Attiecīgajā periodā citu Kopienas ražotāju ražotā dihidromircenola pārdevumi Kopienā attiecīgajā periodā samazinājās par 12 %. Attiecīgā tirgus daļa samazinājās vēl vairāk, proti, par 28 %, jo tirgus šajā laikā palielinājās. | 2003. | 2004. | 2005. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdevumi EK (kg)
  Koeficients 2003 = 100 | 100 | 89 | 88 | 88 |
| Tirgus daļa
  Koeficients: 2003 = 100 | 100 | 90 | 83 | 72 |
| Avots. No citiem Kopienas ražotājiem iegūtā informācija. |

(63)

Attiecīgajā periodā citu Kopienas ražotāju ražotā dihidromircenola pārdevumi Kopienā attiecīgajā periodā samazinājās par 12 %. Attiecīgā tirgus daļa samazinājās vēl vairāk, proti, par 28 %, jo tirgus šajā laikā palielinājās.

2003.

2004.

2005.

IP

Pārdevumi EK (kg)

Koeficients 2003 = 100

100

89

88

88

Tirgus daļa

Koeficients: 2003 = 100

100

90

83

72

Avots. No citiem Kopienas ražotājiem iegūtā informācija.

| (64) | Ņemot vērā iepriekš minēto, provizoriski jāsecina, ka abu pārējo Kopienas ražotāju darbība nav izraisījusi kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(64)

Ņemot vērā iepriekš minēto, provizoriski jāsecina, ka abu pārējo Kopienas ražotāju darbība nav izraisījusi kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei.

5.3.2.   Lietojums pašu vajadzībām Kopienas ražošanas nozarē

| (65) | Kā norādīts 27. līdz 34. apsvērumā, Kopienas ražošanas nozares darbības attiecībā uz līdzīgo ražojumu, cita starpā šā ražojuma lietojums pašu vajadzībām atvasinājumu un smaržu sastāvdaļu ražošanai. Kā skaidrots iepriekšminētajos apsvērumos, tika uzskatīts par lietderīgu kaitējuma rādītāju analīzē neiekļaut lietojumu pašu vajadzībām Kopienas ražošanas nozarē (ja tas ir pamatoti) un izvērtēt citus faktorus, t. i., citus iespējamus kaitējuma iemeslus Kopienas ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(65)

Kā norādīts 27. līdz 34. apsvērumā, Kopienas ražošanas nozares darbības attiecībā uz līdzīgo ražojumu, cita starpā šā ražojuma lietojums pašu vajadzībām atvasinājumu un smaržu sastāvdaļu ražošanai. Kā skaidrots iepriekšminētajos apsvērumos, tika uzskatīts par lietderīgu kaitējuma rādītāju analīzē neiekļaut lietojumu pašu vajadzībām Kopienas ražošanas nozarē (ja tas ir pamatoti) un izvērtēt citus faktorus, t. i., citus iespējamus kaitējuma iemeslus Kopienas ražošanas nozarei.

| (66) | Attiecīgajā periodā lietojums pašu vajadzībām Kopienas ražošanas nozarē mazliet samazinājās. Konkrēti 2004. gadā tas samazinājās par 14 % un 2005. gadā vēl par 14 procentpunktiem, pēc tam IP tas palielinājās aptuveni līdz 240 000 kilogramiem, kas tomēr ir par 5 % mazāk nekā 2003. gadā. Lietojums pašu vajadzībām bija ap 10 % no kopējā produkcijas apjoma, izņemot 2005. gadu, kad tas samazinājās līdz 8 %. | 2003. | 2004. | 2005. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lietojums pašu vajadzībām (kg) | 249 809 | 215 100 | 179 954 | 236 323 |
| Koeficients: 2003 = 100 | 100 | 86 | 72 | 95 |
| Avots. Pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem. |

(66)

Attiecīgajā periodā lietojums pašu vajadzībām Kopienas ražošanas nozarē mazliet samazinājās. Konkrēti 2004. gadā tas samazinājās par 14 % un 2005. gadā vēl par 14 procentpunktiem, pēc tam IP tas palielinājās aptuveni līdz 240 000 kilogramiem, kas tomēr ir par 5 % mazāk nekā 2003. gadā. Lietojums pašu vajadzībām bija ap 10 % no kopējā produkcijas apjoma, izņemot 2005. gadu, kad tas samazinājās līdz 8 %.

2003.

2004.

2005.

IP

Lietojums pašu vajadzībām (kg)

249 809

215 100

179 954

236 323

Koeficients: 2003 = 100

100

86

72

95

Avots. Pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem.

| (67) | Ņemot vērā iepriekš minēto un to, ka lietojums pašu vajadzībām bija tikai ap 10 % no Kopienas ražošanas nozares saražotās produkcijas, provizoriski jāsecina, ka tas nevarēja ievērojami veicināt būtisko kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(67)

Ņemot vērā iepriekš minēto un to, ka lietojums pašu vajadzībām bija tikai ap 10 % no Kopienas ražošanas nozares saražotās produkcijas, provizoriski jāsecina, ka tas nevarēja ievērojami veicināt būtisko kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei.

5.3.3.   Kopienas ražošanas nozares eksporta darbības rezultāti

| (68) | Apjoma ziņā Kopienas ražošanas nozares eksporta darbības rezultāti attiecīgajā periodā mazliet uzlabojās. 2004. gadā eksporta pārdevumu apjoms palielinājās par 8 % un vēl par 12 procentpunktiem 2005. gadā, pēc tam IP tas samazinājās līdz līmenim, kas bija par 4 % augstāks nekā 2003. gadā. Nākamajā tabulā redzams, ka no 2003. gada līdz IP vienības cenas samazinājās par 26 %. Tomēr jānorāda, ka eksporta pārdošanas cena nokritās līdz līmenim, kas bija zemāks par pārdošanas cenu Kopienā, un absolūtā izteiksmē palika ievērojami augstāka nekā pēdējā minētā. | 2003. | 2004. | 2005. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EK produkcijas eksporta pārdevumi
  (vienības) | 743 445 | 803 219 | 890 242 | 774 802 |
| Koeficients: 2003 = 100 | 100 | 108 | 120 | 104 |
| Eksporta pārdošanas cena
  (EUR par vienību) | 4,55 | 4,05 | 3,57 | 3,36 |
| Koeficients: 2003 = 100 | 100 | 89 | 79 | 74 |
| Avots. Pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem. |

(68)

Apjoma ziņā Kopienas ražošanas nozares eksporta darbības rezultāti attiecīgajā periodā mazliet uzlabojās. 2004. gadā eksporta pārdevumu apjoms palielinājās par 8 % un vēl par 12 procentpunktiem 2005. gadā, pēc tam IP tas samazinājās līdz līmenim, kas bija par 4 % augstāks nekā 2003. gadā. Nākamajā tabulā redzams, ka no 2003. gada līdz IP vienības cenas samazinājās par 26 %. Tomēr jānorāda, ka eksporta pārdošanas cena nokritās līdz līmenim, kas bija zemāks par pārdošanas cenu Kopienā, un absolūtā izteiksmē palika ievērojami augstāka nekā pēdējā minētā.

2003.

2004.

2005.

IP

EK produkcijas eksporta pārdevumi

(vienības)

743 445

803 219

890 242

774 802

Koeficients: 2003 = 100

100

108

120

104

Eksporta pārdošanas cena

(EUR par vienību)

4,55

4,05

3,57

3,36

Koeficients: 2003 = 100

100

89

79

74

Avots. Pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem.

| (69) | Šajā ziņā var provizoriski secināt, ka Kopienas ražošanas nozares eksporta darbība ievērojami neveicināja būtisko kaitējumu. |
| --- | --- |

(69)

Šajā ziņā var provizoriski secināt, ka Kopienas ražošanas nozares eksporta darbība ievērojami neveicināja būtisko kaitējumu.

5.3.4.   Imports no citām trešām valstīm

| (70) | Tika izvērtēts arī imports no citām trešām valstīm, ne tikai no Indijas. Jāatgādina, ka imports no Japānas, kā liecina Statistikas biroja dati, netika ņemts vērā 36. apsvērumā minēto iemeslu dēļ. Šīs izmeklēšanas vajadzībām Statistikas biroja dati citādi netika koriģēti. |
| --- | --- |

(70)

Tika izvērtēts arī imports no citām trešām valstīm, ne tikai no Indijas. Jāatgādina, ka imports no Japānas, kā liecina Statistikas biroja dati, netika ņemts vērā 36. apsvērumā minēto iemeslu dēļ. Šīs izmeklēšanas vajadzībām Statistikas biroja dati citādi netika koriģēti.

| (71) | Nākamā tabula liecina, ka attiecīgajā periodā importa apjoms no citām trešām valstīm samazinājies. Pēc samazinājuma 2004. un 2005. gadā tas IP palielinājās līdz līmenim, kas bija par 4 % zemāks nekā 2003. gadā. Šīs norises nepārprotami notika vienlaikus ar šā importa cenu palielinājumu 2004. un 2005. gadā un to samazinājumu IP. Absolūtā izteiksmē visā attiecīgajā periodā importa cenu līmenis no citām trešām valstīm palika ievērojami augstāks nekā Indijas izcelsmes importa cenu līmenis (skatīt 39. apsvērumu). Attiecīgā importa daļa Kopienas tirgū no citām trešām valstīm mainījās atbilstīgi apjomiem un tam, ka tirgus palielinājās; no 2003. gada līdz IP tā samazinājās par 22 %. | 2003. | 2004. | 2005. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Imports (kg) | 935 800 | 756 200 | 606 700 | 895 100 |
| Koeficients: 2003 = 100 | 100 | 81 | 65 | 96 |
| Vidējā importa cena (EUR/kg) | 4,04 | 4,79 | 4,75 | 4,08 |
| Koeficients: 2003 = 100 | 100 | 119 | 118 | 101 |
| Tirgus daļa | 26 % | 21 % | 16 % | 20 % |
| Koeficients: 2003 = 100 | 100 | 81 | 61 | 78 |
| Avots. Statistikas birojs. |

(71)

Nākamā tabula liecina, ka attiecīgajā periodā importa apjoms no citām trešām valstīm samazinājies. Pēc samazinājuma 2004. un 2005. gadā tas IP palielinājās līdz līmenim, kas bija par 4 % zemāks nekā 2003. gadā. Šīs norises nepārprotami notika vienlaikus ar šā importa cenu palielinājumu 2004. un 2005. gadā un to samazinājumu IP. Absolūtā izteiksmē visā attiecīgajā periodā importa cenu līmenis no citām trešām valstīm palika ievērojami augstāks nekā Indijas izcelsmes importa cenu līmenis (skatīt 39. apsvērumu). Attiecīgā importa daļa Kopienas tirgū no citām trešām valstīm mainījās atbilstīgi apjomiem un tam, ka tirgus palielinājās; no 2003. gada līdz IP tā samazinājās par 22 %.

2003.

2004.

2005.

IP

Imports (kg)

935 800

756 200

606 700

895 100

Koeficients: 2003 = 100

100

81

65

96

Vidējā importa cena (EUR/kg)

4,04

4,79

4,75

4,08

Koeficients: 2003 = 100

100

119

118

101

Tirgus daļa

26 %

21 %

16 %

20 %

Koeficients: 2003 = 100

100

81

61

78

Avots. Statistikas birojs.

| (72) | Ņemot vērā iepriekš minēto, jāsecina, ka imports no trešām valstīm, izņemot Indiju, nav radījis kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(72)

Ņemot vērā iepriekš minēto, jāsecina, ka imports no trešām valstīm, izņemot Indiju, nav radījis kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei.

5.3.5.   Pašu izraisītais kaitējums

| (73) | Viena persona apgalvoja, ka kaitējums ir pašu izraisīts, jo sūdzības iesniedzēji ir atkarīgi no importētajiem galvenajiem izejmateriāliem, ko izmanto līdzīgo ražojumu ražošanā, un tādējādi nevar konkurēt ne ar citiem Kopienas ražotājiem, ne pasaules mērogā. Šajā ziņā izmeklēšanā netika atklāts, ka būtiski atšķirtos sūdzības iesniedzēju, pārējo Kopienas ražotāju un pat sadarbojušos Indijas ražotāju izmantotie galvenie izejmateriālu avoti un maksātā cena, ar ko varētu pamatot iepriekš minētos apgalvojumus. Tāpēc arguments ir jānoraida. |
| --- | --- |

(73)

Viena persona apgalvoja, ka kaitējums ir pašu izraisīts, jo sūdzības iesniedzēji ir atkarīgi no importētajiem galvenajiem izejmateriāliem, ko izmanto līdzīgo ražojumu ražošanā, un tādējādi nevar konkurēt ne ar citiem Kopienas ražotājiem, ne pasaules mērogā. Šajā ziņā izmeklēšanā netika atklāts, ka būtiski atšķirtos sūdzības iesniedzēju, pārējo Kopienas ražotāju un pat sadarbojušos Indijas ražotāju izmantotie galvenie izejmateriālu avoti un maksātā cena, ar ko varētu pamatot iepriekš minētos apgalvojumus. Tāpēc arguments ir jānoraida.

5.4.   Secinājums par cēloņsakarību

| (74) | Noslēgumā tika apstiprināts, ka būtisko kaitējumu, kas īpaši izpaužas kā vienības pārdošanas cenas samazinājums, kurš izraisījis ievērojamu finansiālā stāvokļa pasliktināšanos, Kopienas ražošanas nozarei izraisījis imports par dempinga cenām no attiecīgās valsts. Kaut arī lietojums pašu vajadzībām un eksporta darbības rezultāti zināmā mērā varēja pasliktināt Kopienas ražošanas nozares darbības rezultātus, tie nevarēja novērst cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(74)

Noslēgumā tika apstiprināts, ka būtisko kaitējumu, kas īpaši izpaužas kā vienības pārdošanas cenas samazinājums, kurš izraisījis ievērojamu finansiālā stāvokļa pasliktināšanos, Kopienas ražošanas nozarei izraisījis imports par dempinga cenām no attiecīgās valsts. Kaut arī lietojums pašu vajadzībām un eksporta darbības rezultāti zināmā mērā varēja pasliktināt Kopienas ražošanas nozares darbības rezultātus, tie nevarēja novērst cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei.

| (75) | Ņemot vērā iepriekš minēto analīzi, kas pienācīgi atšķīra un nodalīja visu zināmo faktoru ietekmi uz Kopienas ražošanas nozari no importa par dempinga cenām kaitīgās ietekmes, ar šo tiek apstiprināts, ka šie citi faktori paši nenoliedz faktu, ka novērtētais kaitējums attiecināms uz importu par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(75)

Ņemot vērā iepriekš minēto analīzi, kas pienācīgi atšķīra un nodalīja visu zināmo faktoru ietekmi uz Kopienas ražošanas nozari no importa par dempinga cenām kaitīgās ietekmes, ar šo tiek apstiprināts, ka šie citi faktori paši nenoliedz faktu, ka novērtētais kaitējums attiecināms uz importu par dempinga cenām.

| (76) | Tādējādi provizoriski tika secināts, ka attiecīgās valsts imports par dempinga cenām izraisījis būtisku kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(76)

Tādējādi provizoriski tika secināts, ka attiecīgās valsts imports par dempinga cenām izraisījis būtisku kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē.

6.   KOPIENAS INTERESES

6.1.   Vispārīgas piezīmes

| (77) | Komisija izvērtēja, vai bijuši pārliecinoši iemesli, kā dēļ varētu secināt, ka konkrētajā gadījumā pieņemt pasākumus nav Kopienas interesēs, kaut arī bija provizoriski secināts, ka notiek dempings, kas izraisa kaitējumu. Šajā nolūkā un saskaņā ar pamatregulas 21. panta 1. punktu iespējamo pasākumu ietekmi uz visām procedūrā iesaistītajām pusēm un arī pasākumu nepieņemšanas sekas apsvēra, pamatojoties uz visiem sniegtajiem pierādījumiem. |
| --- | --- |

(77)

Komisija izvērtēja, vai bijuši pārliecinoši iemesli, kā dēļ varētu secināt, ka konkrētajā gadījumā pieņemt pasākumus nav Kopienas interesēs, kaut arī bija provizoriski secināts, ka notiek dempings, kas izraisa kaitējumu. Šajā nolūkā un saskaņā ar pamatregulas 21. panta 1. punktu iespējamo pasākumu ietekmi uz visām procedūrā iesaistītajām pusēm un arī pasākumu nepieņemšanas sekas apsvēra, pamatojoties uz visiem sniegtajiem pierādījumiem.

6.2.   Kopienas ražošanas nozares intereses

| (78) | Kaitējuma analīze skaidri parādīja, ka Kopienas ražošanas nozare ir cietusi no importa par dempinga cenām. Pēdējos gados krasi pieaugot importam par dempinga cenām, ļoti tika ierobežots cenu pieaugums. Lai saglabātu vietu tirgū un pārdevumu apjomu brīvajā tirgū, kas ir izšķirīgs produkcijas cenai, Kopienas ražošanas nozare ir spiesta pārdevumus veikt par cenām, kas tik tikko sedz pastāvīgās izmaksas. |
| --- | --- |

(78)

Kaitējuma analīze skaidri parādīja, ka Kopienas ražošanas nozare ir cietusi no importa par dempinga cenām. Pēdējos gados krasi pieaugot importam par dempinga cenām, ļoti tika ierobežots cenu pieaugums. Lai saglabātu vietu tirgū un pārdevumu apjomu brīvajā tirgū, kas ir izšķirīgs produkcijas cenai, Kopienas ražošanas nozare ir spiesta pārdevumus veikt par cenām, kas tik tikko sedz pastāvīgās izmaksas.

| (79) | Ja šajā situācijā nenoteiktu pasākumus, Kopienas ražošanas nozares pozīciju ilgstoši nevarētu saglabāt. Kaut arī tieša nodarbinātība dihidromircenola ražošanā ir mērena, visvairāk negatīvi tiktu ietekmēts ģeogrāfiskais apgabals Spānijā, kur koncentrēta lielākā daļa Kopienas produkcijas ražotāju. Ja pasākumi tiktu noteikti un importa cenas līmenis tiktu atjaunots līdz līmenim, kas nav saistīts ar dempingu, Kopienas ražošanas nozare varētu konkurēt godīgas taisnīgas tirdzniecības apstākļos, izmantojot savas salīdzinošās priekšrocības. Gaidāms, ka Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjomi palielināsies un Kopienas ražošanas nozare tādējādi varētu gūt labumu no apjomradītiem ietaupījumiem. Gaidāms arī, ka Kopienas ražošanas nozare izmantos to, ka imports par dempinga cenām vairs neierobežos cenu pieaugumu, lai mēreni palielinātu savas pārdošanas cenas, jo pasākumi novērsīs IP konstatēto cenu samazinājumu. Paredzamā labvēlīgā pasākumu ietekme dos iespēju Kopienas ražošanas nozarei uzlabot kritisko finansiālo stāvokli. |
| --- | --- |

(79)

Ja šajā situācijā nenoteiktu pasākumus, Kopienas ražošanas nozares pozīciju ilgstoši nevarētu saglabāt. Kaut arī tieša nodarbinātība dihidromircenola ražošanā ir mērena, visvairāk negatīvi tiktu ietekmēts ģeogrāfiskais apgabals Spānijā, kur koncentrēta lielākā daļa Kopienas produkcijas ražotāju. Ja pasākumi tiktu noteikti un importa cenas līmenis tiktu atjaunots līdz līmenim, kas nav saistīts ar dempingu, Kopienas ražošanas nozare varētu konkurēt godīgas taisnīgas tirdzniecības apstākļos, izmantojot savas salīdzinošās priekšrocības. Gaidāms, ka Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjomi palielināsies un Kopienas ražošanas nozare tādējādi varētu gūt labumu no apjomradītiem ietaupījumiem. Gaidāms arī, ka Kopienas ražošanas nozare izmantos to, ka imports par dempinga cenām vairs neierobežos cenu pieaugumu, lai mēreni palielinātu savas pārdošanas cenas, jo pasākumi novērsīs IP konstatēto cenu samazinājumu. Paredzamā labvēlīgā pasākumu ietekme dos iespēju Kopienas ražošanas nozarei uzlabot kritisko finansiālo stāvokli.

| (80) | Tāpēc pasākumu noteikšana neapšaubāmi ir Kopienas ražošanas nozares interesēs. Ja pasākumus nenoteiktu, Kopienā varētu pārtraukt dihidromircenola ražošanu vai pat slēgt uzņēmumus. |
| --- | --- |

(80)

Tāpēc pasākumu noteikšana neapšaubāmi ir Kopienas ražošanas nozares interesēs. Ja pasākumus nenoteiktu, Kopienā varētu pārtraukt dihidromircenola ražošanu vai pat slēgt uzņēmumus.

6.3.   Lietotāju un patērētāju intereses

| (81) | Patērētāju organizācijas nepieteicās un arī nesniedza informāciju saskaņā ar pamatregulas 21. panta 2. punktu. Tāpēc un ņemot vērā, ka dihidromircenolu lieto tikai par izejmateriālu vai sastāvdaļu citu starpproduktu vai galaproduktu ražošanai (sk. 11. un 28. apsvērumu), analizēja tikai pasākumu ietekmi uz lietotājiem. Dihidromircenolu ir raksturīgi lietot mazgāšanas līdzekļos, ziepju smaržvielās un dažās smaržās. Tādējādi ietekmēta ir veļas mazgāšanas un mājaprūpes līdzekļu, kā arī skaistumkopšanas un higiēnas līdzekļu nozare. Anketas nosūtīja 13 zināmajiem Kopienas dihidromircenola lietotājiem un četrām aromatizētāju un smaržvielu nozares organizācijām. Kopā ar citu informāciju Komisija lūdza sniegt piezīmes par to, vai noteikt antidempinga pasākumus būtu Kopienas interesēs un kā šie pasākumi ietekmētu minētās nozares. |
| --- | --- |

(81)

Patērētāju organizācijas nepieteicās un arī nesniedza informāciju saskaņā ar pamatregulas 21. panta 2. punktu. Tāpēc un ņemot vērā, ka dihidromircenolu lieto tikai par izejmateriālu vai sastāvdaļu citu starpproduktu vai galaproduktu ražošanai (sk. 11. un 28. apsvērumu), analizēja tikai pasākumu ietekmi uz lietotājiem. Dihidromircenolu ir raksturīgi lietot mazgāšanas līdzekļos, ziepju smaržvielās un dažās smaržās. Tādējādi ietekmēta ir veļas mazgāšanas un mājaprūpes līdzekļu, kā arī skaistumkopšanas un higiēnas līdzekļu nozare. Anketas nosūtīja 13 zināmajiem Kopienas dihidromircenola lietotājiem un četrām aromatizētāju un smaržvielu nozares organizācijām. Kopā ar citu informāciju Komisija lūdza sniegt piezīmes par to, vai noteikt antidempinga pasākumus būtu Kopienas interesēs un kā šie pasākumi ietekmētu minētās nozares.

| (82) | Tika saņemtas atbildes uz anketas jautājumiem no uzņēmuma, kas ražo visu veidu veļas mazgāšanas, mājaprūpes un higiēnas līdzekļus. Šis uzņēmums norādīja, ka ražojums, uz kuru attiecas izmeklēšana, starpproduktu un galaproduktu ražošanai tam vajadzīgs niecīgos daudzumos. Turklāt tas neizmantoja Indijas izcelsmes dihidromircenolu, tāpēc nevarēja sniegt pilnīgu informāciju. Tomēr šis lietotājs pieņēma, ka, nosakot pasākumus, piegādes kļūtu nepietiekamas un paaugstinātos cenas, un ilgā laikā cenas dēļ tas varētu mainīt smaržu sastāvu. Cits lietotājs sazinājās ar Komisiju un darīja zināmu, ka neizmanto Indijas izcelsmes dihidromircenolu. Šis uzņēmums neizteica piezīmes par iespējamo pasākumu ietekmi. Nozares organizācijas viedokli nepauda. |
| --- | --- |

(82)

Tika saņemtas atbildes uz anketas jautājumiem no uzņēmuma, kas ražo visu veidu veļas mazgāšanas, mājaprūpes un higiēnas līdzekļus. Šis uzņēmums norādīja, ka ražojums, uz kuru attiecas izmeklēšana, starpproduktu un galaproduktu ražošanai tam vajadzīgs niecīgos daudzumos. Turklāt tas neizmantoja Indijas izcelsmes dihidromircenolu, tāpēc nevarēja sniegt pilnīgu informāciju. Tomēr šis lietotājs pieņēma, ka, nosakot pasākumus, piegādes kļūtu nepietiekamas un paaugstinātos cenas, un ilgā laikā cenas dēļ tas varētu mainīt smaržu sastāvu. Cits lietotājs sazinājās ar Komisiju un darīja zināmu, ka neizmanto Indijas izcelsmes dihidromircenolu. Šis uzņēmums neizteica piezīmes par iespējamo pasākumu ietekmi. Nozares organizācijas viedokli nepauda.

| (83) | Attiecībā uz saņemtajām piezīmēm izmeklēšanā konstatēja, ka nav lietderīgi gaidīt, ka piegādes kļūs nepietiekamas, jo IP Kopienas ražošanas nozare izmantoja tikai 73 % jaudas (sk. 45. apsvērumu). Dihidromircenolu ražo vēl vairākās trešās valstīs, izņemot Indiju. Turklāt, ņemot vērā, ka konstatētā dempinga starpība bija mērena, netiek gaidīts, ka cenas ievērojami palielināsies. Tāpēc un ņemot vērā dihidromircenola pieticīgo ietekmi uz pakārtoto ražojumu izmaksām, provizoriski jāsecina, ka, nosakot antidempinga pasākumus, visticamāk, netiks būtiski ietekmēts Kopienas lietotāju stāvoklis. |
| --- | --- |

(83)

Attiecībā uz saņemtajām piezīmēm izmeklēšanā konstatēja, ka nav lietderīgi gaidīt, ka piegādes kļūs nepietiekamas, jo IP Kopienas ražošanas nozare izmantoja tikai 73 % jaudas (sk. 45. apsvērumu). Dihidromircenolu ražo vēl vairākās trešās valstīs, izņemot Indiju. Turklāt, ņemot vērā, ka konstatētā dempinga starpība bija mērena, netiek gaidīts, ka cenas ievērojami palielināsies. Tāpēc un ņemot vērā dihidromircenola pieticīgo ietekmi uz pakārtoto ražojumu izmaksām, provizoriski jāsecina, ka, nosakot antidempinga pasākumus, visticamāk, netiks būtiski ietekmēts Kopienas lietotāju stāvoklis.

6.4.   Nesaistīto importētāju un tirgotāju intereses Kopienā

| (84) | Notika saziņa ar divdesmit septiņiem attiecīgā ražojuma importētājiem/tirgotājiem Kopienā. Trīs uzņēmumi Komisijai pavēstīja, ka neimportē dihidromircenolu no Indijas. Galu galā uz anketas jautājumiem atbildēja tikai divi importētāji, kas nebija saistīti ar ražotājiem eksportētājiem. Viens norādīja, ka IP beidzis importēt ražojumu no Indijas, jo piegādātājs nolēmis pārdevumus veikt tikai ar dažu citu izplatītāju starpniecību. Šis importētājs nesniedza piezīmes par pasākumu iespējamo ietekmi, jo acīmredzot nebija ar to vairs saistīts. Vēl citam importētājam, kas sadarbojās, attiecīgā ražojuma pārdevumu Kopienā bija mazāk nekā 20 % no kopējā apgrozījuma, un attiecīgā Indijas izcelsmes ražojuma daļa tā kopējā importa apjomā bija visnotaļ niecīga. Šis uzņēmums nesniedza īpašas piezīmes, kā iespējamie pasākumi varētu ietekmēt tā darbību. Tas tikai norādīja, ka visi pasākumi rosinātu Indijas ražotājus pielāgoties, uzlabojot efektivitāti, savukārt Kopienas ražotāji, būdami aizsargāti, varētu turpināt neefektīvu ražošanu un nebūtu spiesti pārstrukturēties. Šajā ziņā jānorāda, ka (un tas jau ir minēts 79. apsvērumā) pretēji iepriekš minētajiem apgalvojumiem tad, ja tiktu noteikti antidempinga pasākumi, Kopienas ražošanas nozare varētu palielināt pārdošanas apjomus un uzlabot kritisko finansiālo stāvokli un tādējādi tiem būtu iespējams uzlabot ražošanas efektivitāti. |
| --- | --- |

(84)

Notika saziņa ar divdesmit septiņiem attiecīgā ražojuma importētājiem/tirgotājiem Kopienā. Trīs uzņēmumi Komisijai pavēstīja, ka neimportē dihidromircenolu no Indijas. Galu galā uz anketas jautājumiem atbildēja tikai divi importētāji, kas nebija saistīti ar ražotājiem eksportētājiem. Viens norādīja, ka IP beidzis importēt ražojumu no Indijas, jo piegādātājs nolēmis pārdevumus veikt tikai ar dažu citu izplatītāju starpniecību. Šis importētājs nesniedza piezīmes par pasākumu iespējamo ietekmi, jo acīmredzot nebija ar to vairs saistīts. Vēl citam importētājam, kas sadarbojās, attiecīgā ražojuma pārdevumu Kopienā bija mazāk nekā 20 % no kopējā apgrozījuma, un attiecīgā Indijas izcelsmes ražojuma daļa tā kopējā importa apjomā bija visnotaļ niecīga. Šis uzņēmums nesniedza īpašas piezīmes, kā iespējamie pasākumi varētu ietekmēt tā darbību. Tas tikai norādīja, ka visi pasākumi rosinātu Indijas ražotājus pielāgoties, uzlabojot efektivitāti, savukārt Kopienas ražotāji, būdami aizsargāti, varētu turpināt neefektīvu ražošanu un nebūtu spiesti pārstrukturēties. Šajā ziņā jānorāda, ka (un tas jau ir minēts 79. apsvērumā) pretēji iepriekš minētajiem apgalvojumiem tad, ja tiktu noteikti antidempinga pasākumi, Kopienas ražošanas nozare varētu palielināt pārdošanas apjomus un uzlabot kritisko finansiālo stāvokli un tādējādi tiem būtu iespējams uzlabot ražošanas efektivitāti.

| (85) | Tāpēc šis arguments jānoraida. Ņemot vērā iepriekšminēto un jo īpaši to, ka nesaistītie importētāji/tirgotāji sadarbojās maz, provizoriski jāsecina, ka antidempinga pasākumi nevarētu izšķirīgi ietekmēt to stāvokli. |
| --- | --- |

(85)

Tāpēc šis arguments jānoraida. Ņemot vērā iepriekšminēto un jo īpaši to, ka nesaistītie importētāji/tirgotāji sadarbojās maz, provizoriski jāsecina, ka antidempinga pasākumi nevarētu izšķirīgi ietekmēt to stāvokli.

6.5.   Secinājums par Kopienas interesēm

| (86) | Iepriekš raksturotā analīze atklāja, ka Kopienas ražošanas nozares interesēs ir noteikt pasākumus, jo gaidāms, ka šie pasākumi samazinās lielo importa apjomu par dempinga cenām un likvidēs šo importētāju radīto cenu samazinājumu, kas lielā mērā negatīvi ietekmējis Kopienas ražošanas nozares stāvokli. Gaidāms, ka arī citi Kopienas ražotāji gūs labumu no šiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(86)

Iepriekš raksturotā analīze atklāja, ka Kopienas ražošanas nozares interesēs ir noteikt pasākumus, jo gaidāms, ka šie pasākumi samazinās lielo importa apjomu par dempinga cenām un likvidēs šo importētāju radīto cenu samazinājumu, kas lielā mērā negatīvi ietekmējis Kopienas ražošanas nozares stāvokli. Gaidāms, ka arī citi Kopienas ražotāji gūs labumu no šiem pasākumiem.

| (87) | Analīze arī liecina, ka antidempinga pasākumi, kā šķiet, būtiski neietekmē lietotājus. |
| --- | --- |

(87)

Analīze arī liecina, ka antidempinga pasākumi, kā šķiet, būtiski neietekmē lietotājus.

| (88) | Nesaistītie attiecīgā ražojuma importētāji/tirgotāji Kopienā sadarbojās maz, tāpēc viņu intereses nebija iespējams nopietni analizēt. Tomēr var secināt, ka šie tirgus dalībnieki nolēma izmeklēšanā nesadarboties, jo, ja attiecībā uz Indijas izcelsmes dihidromircenola importu noteiktu pasākumus, viņu darbība netiktu būtiski ietekmēta. |
| --- | --- |

(88)

Nesaistītie attiecīgā ražojuma importētāji/tirgotāji Kopienā sadarbojās maz, tāpēc viņu intereses nebija iespējams nopietni analizēt. Tomēr var secināt, ka šie tirgus dalībnieki nolēma izmeklēšanā nesadarboties, jo, ja attiecībā uz Indijas izcelsmes dihidromircenola importu noteiktu pasākumus, viņu darbība netiktu būtiski ietekmēta.

| (89) | Galu galā jāuzskata, ka, nosakot pasākumus, t. i., novēršot kaitējumu izraisošo dempingu, Kopienas ražošanas nozare varētu uzlabot finansiālo stāvokli un turpināt darbību un pasākumu iespējamā nelabvēlīgā ietekme uz noteiktiem citiem tirgus dalībniekiem Kopienā nevarētu būt nesamērīga salīdzinājumā ar Kopienas ražošanas nozares ieguvumiem. |
| --- | --- |

(89)

Galu galā jāuzskata, ka, nosakot pasākumus, t. i., novēršot kaitējumu izraisošo dempingu, Kopienas ražošanas nozare varētu uzlabot finansiālo stāvokli un turpināt darbību un pasākumu iespējamā nelabvēlīgā ietekme uz noteiktiem citiem tirgus dalībniekiem Kopienā nevarētu būt nesamērīga salīdzinājumā ar Kopienas ražošanas nozares ieguvumiem.

| (90) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, provizoriski jāsecina, ka nav pārliecinoša pamatojuma par to, ka šajā gadījumā Kopienas interesēs būtu nenoteikt antidempinga pasākumus. |
| --- | --- |

(90)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, provizoriski jāsecina, ka nav pārliecinoša pamatojuma par to, ka šajā gadījumā Kopienas interesēs būtu nenoteikt antidempinga pasākumus.

7.   ANTIDEMPINGA PAGAIDU PASĀKUMI

| (91) | Ņemot vērā provizoriskos secinājumus par dempingu, tā izraisīto kaitējumu un Kopienas interesēm, attiecībā uz attiecīgā ražojuma importu no Indijas ir jānosaka pagaidu pasākumi, lai nepieļautu, ka imports par dempinga cenām arī turpmāk nodarītu kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(91)

Ņemot vērā provizoriskos secinājumus par dempingu, tā izraisīto kaitējumu un Kopienas interesēm, attiecībā uz attiecīgā ražojuma importu no Indijas ir jānosaka pagaidu pasākumi, lai nepieļautu, ka imports par dempinga cenām arī turpmāk nodarītu kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei.

7.1.   Kaitējuma likvidēšanas apmērs

| (92) | Nepārsniedzot konstatēto dempinga starpību, antidempinga pagaidu pasākumi jānosaka tādā apmērā, lai novērstu kaitējumu, ko Kopienas ražošanas nozarei nodarījis imports par dempinga cenām. Aprēķinot kaitējumu izraisošā dempinga novēršanai nepieciešamā maksājuma apjomu, tika uzskatīts, ka pasākumiem jābūt tādiem, lai Kopienas ražošanas nozare varētu segt radušās izmaksas un gūt tādu peļņu pirms nodokļu nomaksas, ko būtu iespējams panākt normālos konkurences apstākļos, t. i., ja nebūtu importa par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(92)

Nepārsniedzot konstatēto dempinga starpību, antidempinga pagaidu pasākumi jānosaka tādā apmērā, lai novērstu kaitējumu, ko Kopienas ražošanas nozarei nodarījis imports par dempinga cenām. Aprēķinot kaitējumu izraisošā dempinga novēršanai nepieciešamā maksājuma apjomu, tika uzskatīts, ka pasākumiem jābūt tādiem, lai Kopienas ražošanas nozare varētu segt radušās izmaksas un gūt tādu peļņu pirms nodokļu nomaksas, ko būtu iespējams panākt normālos konkurences apstākļos, t. i., ja nebūtu importa par dempinga cenām.

| (93) | Pamatojoties uz pieejamo informāciju, tika provizoriski konstatēts, ka tad, ja nebūtu dempinga, kas izraisa kaitējumu, Kopienas ražošanas nozare varētu gaidīt, ka peļņas norma būs 5 % apmērā no apgrozījuma. 2003. gadā, t. i., pirms importa par dempinga cenām uzplūdiem no Indijas, Kopienas ražošanas nozare, brīvajā tirgū pārdodot līdzīgo ražojumu, guva 12,3 % peļņu (sk. 48. apsvērumu). Tomēr tika uzskatīts, ka ir lietderīgi koriģēt rentabilitāti, lai ņemtu vērā faktu, ka dihidromircenola tirgus Kopienā un pasaulē ir palielinājies, palielinājusies jauda un tādējādi neatkarīgi no importa par dempinga cenām kopējais cenu līmenis ir mazliet samazinājies, savukārt vienības ražošanas izmaksas nav īpaši mainījušās. Tādējādi aptuveni 12 % peļņa, ko gūst, nenotiekot importam par dempinga cenām, nešķita pietiekami pamatota; konkrētajā situācijā toties par piemērotāku uzskatīja peļņas normu 5 % apmērā no apgrozījuma. |
| --- | --- |

(93)

Pamatojoties uz pieejamo informāciju, tika provizoriski konstatēts, ka tad, ja nebūtu dempinga, kas izraisa kaitējumu, Kopienas ražošanas nozare varētu gaidīt, ka peļņas norma būs 5 % apmērā no apgrozījuma. 2003. gadā, t. i., pirms importa par dempinga cenām uzplūdiem no Indijas, Kopienas ražošanas nozare, brīvajā tirgū pārdodot līdzīgo ražojumu, guva 12,3 % peļņu (sk. 48. apsvērumu). Tomēr tika uzskatīts, ka ir lietderīgi koriģēt rentabilitāti, lai ņemtu vērā faktu, ka dihidromircenola tirgus Kopienā un pasaulē ir palielinājies, palielinājusies jauda un tādējādi neatkarīgi no importa par dempinga cenām kopējais cenu līmenis ir mazliet samazinājies, savukārt vienības ražošanas izmaksas nav īpaši mainījušās. Tādējādi aptuveni 12 % peļņa, ko gūst, nenotiekot importam par dempinga cenām, nešķita pietiekami pamatota; konkrētajā situācijā toties par piemērotāku uzskatīja peļņas normu 5 % apmērā no apgrozījuma.

| (94) | Salīdzinot vidējo svērto importa cenu, ko noteica cenu samazinājuma aprēķiniem, ar vidējo kaitējumu neizraisošo cenu ražojumiem, kurus Kopienas tirgū pārdeva Kopienas ražošanas nozare, tika noteikts vajadzīgais cenas pieaugums. Starpību, ko noteica minētajā salīdzinājumā, pēc tam izteica procentos no vidējās importa CIF vērtības. Tika konstatēts, ka abiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, šī starpība pārsniedza dempinga starpību. |
| --- | --- |

(94)

Salīdzinot vidējo svērto importa cenu, ko noteica cenu samazinājuma aprēķiniem, ar vidējo kaitējumu neizraisošo cenu ražojumiem, kurus Kopienas tirgū pārdeva Kopienas ražošanas nozare, tika noteikts vajadzīgais cenas pieaugums. Starpību, ko noteica minētajā salīdzinājumā, pēc tam izteica procentos no vidējās importa CIF vērtības. Tika konstatēts, ka abiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, šī starpība pārsniedza dempinga starpību.

7.2.   Pagaidu pasākumi

| (95) | Ņemot vērā iepriekš minēto un saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu, jāuzskata, ka ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, nosakāms pagaidu antidempinga maksājums konstatētās dempinga starpības apmērā. |
| --- | --- |

(95)

Ņemot vērā iepriekš minēto un saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu, jāuzskata, ka ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, nosakāms pagaidu antidempinga maksājums konstatētās dempinga starpības apmērā.

| (96) | Jāatgādina, ka sadarbības līmenis bija augsts, tāpēc tika uzskatīts par lietderīgu pārējiem uzņēmumiem, kas izmeklēšanā nesadarbojās, maksājumu noteikt lielākā maksājuma apmērā, kas noteikts uzņēmumiem, kuri sadarbojās (sk. 22. apsvērumu). Tāpēc atlikušā maksājuma likmi nosaka 7,5 % apmērā. |
| --- | --- |

(96)

Jāatgādina, ka sadarbības līmenis bija augsts, tāpēc tika uzskatīts par lietderīgu pārējiem uzņēmumiem, kas izmeklēšanā nesadarbojās, maksājumu noteikt lielākā maksājuma apmērā, kas noteikts uzņēmumiem, kuri sadarbojās (sk. 22. apsvērumu). Tāpēc atlikušā maksājuma likmi nosaka 7,5 % apmērā.

| (97) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, antidempinga maksājuma pagaidu likmei jābūt šādai:






  Ražotājs | Ierosinātais antidempinga maksājums |
| --- | --- | --- |
| Neeru Enterprises, Rampūra | 3,3 % |
| Visi pārējie uzņēmumi (ieskaitot Privi Organics Limited, Mumbaja) | 7,5 % |

(97)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, antidempinga maksājuma pagaidu likmei jābūt šādai:

Ražotājs

Ierosinātais antidempinga maksājums

Neeru Enterprises, Rampūra

3,3 %

Visi pārējie uzņēmumi (ieskaitot Privi Organics Limited, Mumbaja)

7,5 %

| (98) | Pamatojoties uz šajā izmeklēšanā gūtajiem secinājumiem, tika noteikta uzņēmumam individuāla antidempinga maksājuma likme, kas precizēta šajā regulā. Tāpēc tā atbilst stāvoklim, kas attiecībā uz šo uzņēmumu konstatēts izmeklēšanā. Tādējādi šī maksājuma likme (pretēji valsts mēroga maksājumam, kas piemērojami “visiem pārējiem uzņēmumiem”) ir piemērojama vienīgi Indijas izcelsmes ražojumu importam, ko ražojis šis uzņēmums un tādējādi konkrētā minētā juridiskā persona. Uz importētiem ražojumiem, ko ražojis kāds cits uzņēmums, kura nosaukums un adrese nav norādīta šīs regulas rezolutīvajā daļā, tostarp personas, kas saistītas ar konkrēti norādītajiem uzņēmumiem, nevar attiecināt šo likmi, un tām piemēro maksājuma likmi, kas piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”. |
| --- | --- |

(98)

Pamatojoties uz šajā izmeklēšanā gūtajiem secinājumiem, tika noteikta uzņēmumam individuāla antidempinga maksājuma likme, kas precizēta šajā regulā. Tāpēc tā atbilst stāvoklim, kas attiecībā uz šo uzņēmumu konstatēts izmeklēšanā. Tādējādi šī maksājuma likme (pretēji valsts mēroga maksājumam, kas piemērojami “visiem pārējiem uzņēmumiem”) ir piemērojama vienīgi Indijas izcelsmes ražojumu importam, ko ražojis šis uzņēmums un tādējādi konkrētā minētā juridiskā persona. Uz importētiem ražojumiem, ko ražojis kāds cits uzņēmums, kura nosaukums un adrese nav norādīta šīs regulas rezolutīvajā daļā, tostarp personas, kas saistītas ar konkrēti norādītajiem uzņēmumiem, nevar attiecināt šo likmi, un tām piemēro maksājuma likmi, kas piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”.

| (99) | Prasības piemērot uzņēmumam individuālo antidempinga maksājuma likmi (piemēram, pēc juridiskās personas nosaukuma maiņas vai pēc jaunu ražošanas vai tirdzniecības struktūras izveides) jāadresē Komisijai, sniedzot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par izmaiņām uzņēmuma darbībā, kas saistīta ar ražošanu, pārdevumiem iekšzemes tirgū un eksporta pārdevumiem, kas saistīti, piemēram, ar minēto nosaukuma maiņu vai minētajām izmaiņām ražošanas un tirdzniecības struktūrās. Attiecīgā gadījumā Komisija, apspriedusies ar Padomdevēju komiteju, grozīs šo regulu atbilstīgi atjauninātam to uzņēmumu sarakstam, kas izmanto individuālas maksājuma likmes. |
| --- | --- |

(99)

Prasības piemērot uzņēmumam individuālo antidempinga maksājuma likmi (piemēram, pēc juridiskās personas nosaukuma maiņas vai pēc jaunu ražošanas vai tirdzniecības struktūras izveides) jāadresē Komisijai, sniedzot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par izmaiņām uzņēmuma darbībā, kas saistīta ar ražošanu, pārdevumiem iekšzemes tirgū un eksporta pārdevumiem, kas saistīti, piemēram, ar minēto nosaukuma maiņu vai minētajām izmaiņām ražošanas un tirdzniecības struktūrās. Attiecīgā gadījumā Komisija, apspriedusies ar Padomdevēju komiteju, grozīs šo regulu atbilstīgi atjauninātam to uzņēmumu sarakstam, kas izmanto individuālas maksājuma likmes.

| (100) | Lai antidempinga maksājumu piemērotu pienācīgi, atlikušais maksājums jāpiemēro ne tikai ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kuri IP ražojumu neeksportēja uz Kopienu. Taču, ja pēdējie minētie uzņēmumi atbilst pamatregulas 11. panta 4. punkta otrās daļas prasībām, tie tiek aicināti iesniegt pārskatīšanas pieprasījumu saskaņā ar minēto pantu, lai viņu situāciju izvērtētu individuāli. |
| --- | --- |

(100)

Lai antidempinga maksājumu piemērotu pienācīgi, atlikušais maksājums jāpiemēro ne tikai ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kuri IP ražojumu neeksportēja uz Kopienu. Taču, ja pēdējie minētie uzņēmumi atbilst pamatregulas 11. panta 4. punkta otrās daļas prasībām, tie tiek aicināti iesniegt pārskatīšanas pieprasījumu saskaņā ar minēto pantu, lai viņu situāciju izvērtētu individuāli.

8.   NOBEIGUMA NOTEIKUMS

| (101) | Pareizas pārvaldības labad jānosaka laikposms, kurā ieinteresētās personas, kas pieteicās paziņojumā par procedūras uzsākšanu noteiktajā termiņā, var rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt, lai tās uzklausa. Turklāt jānosaka, ka konstatējumi, kuri attiecas uz maksājumu noteikšanu šajā regulā, ir provizoriski un tos var pārskatīt, nosakot galīgo maksājumu, |
| --- | --- |

(101)

Pareizas pārvaldības labad jānosaka laikposms, kurā ieinteresētās personas, kas pieteicās paziņojumā par procedūras uzsākšanu noteiktajā termiņā, var rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt, lai tās uzklausa. Turklāt jānosaka, ka konstatējumi, kuri attiecas uz maksājumu noteikšanu šajā regulā, ir provizoriski un tos var pārskatīt, nosakot galīgo maksājumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo nosaka antidempinga pagaidu maksājumu par Indijas izcelsmes dihidromircenola importu, kura tīrība ir vismaz 93 svara procenti un kurš atbilst KN kodam ex 2905 22 90 (TARIC kods 2905229010).

2.   Antidempinga pagaidu maksājuma likme, kas piemērojama 1. punktā raksturotā un turpmāk minēto uzņēmumu ražotā ražojuma Kopienas brīvas robežpiegādes neto cenai pirms nodokļu nomaksas, ir šāda:

| Ražotājs | Antidempinga maksājums | TARIC papildkods |
| --- | --- | --- |
| Neeru Enterprises, Rampūra, Indija | 3,3 % | A827 |
| Visi pārējie uzņēmumi | 7,5 % | A999 |

Ražotājs

Antidempinga maksājums

TARIC papildkods

Neeru Enterprises, Rampūra, Indija

3,3 %

A827

Visi pārējie uzņēmumi

7,5 %

A999

3.   Šā panta 1. punktā minēto ražojumu var laist brīvā apgrozībā Kopienā, ja iemaksāts nodrošinājums pagaidu maksājuma apmērā.

4.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

Neierobežojot Regulas (EK) Nr. 384/96 20. pantu, mēneša laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas ieinteresētās personas var lūgt, lai tām dara zināmus galvenos faktus un apsvērumus, ar ko pamatota šīs regulas pieņemšana, rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieteikties, lai Komisija tās uzklausa mutiski.

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 384/96 21. panta 4. punktu mēneša laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas attiecīgās personas var sniegt piezīmes par šīs regulas piemērošanu.

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šīs regulas 1. pantu piemēro sešus mēnešus.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 27. jūlijā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Peter MANDELSON

---

(1)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2117/2005 (OV L 340, 23.12.2005., 17. lpp.).

1

(2)  OV C 275, 11.11.2006., 25. lpp.

2

---

| 28.7.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 196/20 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 196/20

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 897/2007

(2007. gada 27. jūlijs),

ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1623/2000, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1493/1999 par vīna tirgus kopīgo organizāciju ieviešanai, attiecībā uz tirgus mehānismiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1493/1999 par vīna tirgus kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 33. un 36. pantu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1623/2000 (2) 13. panta 1. punkta otro daļu saistībā ar atbalsta shēmu vīnogu misai, kuru izmanto vīna stiprināšanai, ir paredzēta atkāpe, kuru piemēro tādai vīnogu misai, kura iegūta visās vīnogu audzēšanas zonās, izņemot C III a) un C III b) zonu, un tā ir spēkā līdz 2006./2007. vīna gada beigām. Kamēr atbalsta shēmā nav ieviestas būtiskākas izmaiņas, ņemot vērā, ka attiecībā uz 2008./2009. vīna gadu ir plānota vīna tirgus kopīgās organizācijas reforma, minētās atkāpes termiņš būtu jāpagarina līdz 2007./2008. vīna gada beigām. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1623/2000 (2) 13. panta 1. punkta otro daļu saistībā ar atbalsta shēmu vīnogu misai, kuru izmanto vīna stiprināšanai, ir paredzēta atkāpe, kuru piemēro tādai vīnogu misai, kura iegūta visās vīnogu audzēšanas zonās, izņemot C III a) un C III b) zonu, un tā ir spēkā līdz 2006./2007. vīna gada beigām. Kamēr atbalsta shēmā nav ieviestas būtiskākas izmaiņas, ņemot vērā, ka attiecībā uz 2008./2009. vīna gadu ir plānota vīna tirgus kopīgās organizācijas reforma, minētās atkāpes termiņš būtu jāpagarina līdz 2007./2008. vīna gada beigām.

| (2) | Regulas (EK) Nr. 1623/2000 52. panta 1. punkta ceturtajā daļā ir noteikta atkāpe attiecībā uz destilācijas kārtību, kas paredzēta attiecībā uz vīnu, kuru iegūst no tādām vīnogām, kuras klasificētas gan kā vīna vīnogu šķirnes, gan kā vīnogu šķirnes spirta destilēšanai no vīna ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu attiecībā uz 2001./2002. līdz 2006./2007. vīna gadu. Atkāpe attiecas uz “parasti saražoto [vīna] daudzumu”. Kamēr šajā sistēmā nav ieviestas būtiskākas izmaiņas, ņemot vērā, ka attiecībā uz 2008./2009. vīna gadu ir plānota vīna tirgus kopīgās organizācijas reforma, minētās atkāpes termiņš būtu jāpagarina līdz 2007./2008. vīna gada beigām. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (EK) Nr. 1623/2000 52. panta 1. punkta ceturtajā daļā ir noteikta atkāpe attiecībā uz destilācijas kārtību, kas paredzēta attiecībā uz vīnu, kuru iegūst no tādām vīnogām, kuras klasificētas gan kā vīna vīnogu šķirnes, gan kā vīnogu šķirnes spirta destilēšanai no vīna ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu attiecībā uz 2001./2002. līdz 2006./2007. vīna gadu. Atkāpe attiecas uz “parasti saražoto [vīna] daudzumu”. Kamēr šajā sistēmā nav ieviestas būtiskākas izmaiņas, ņemot vērā, ka attiecībā uz 2008./2009. vīna gadu ir plānota vīna tirgus kopīgās organizācijas reforma, minētās atkāpes termiņš būtu jāpagarina līdz 2007./2008. vīna gada beigām.

| (3) | Regulas (EK) Nr. 1623/2000 63.a panta 2. punkta pirmajā daļā paredzēts, ka noteiktu vīna produkcijas procentuālo daļu ražotāji var destilēt dzeramā alkoholā. Šāda procentuālā daļa ir jānosaka attiecībā uz 2007./2008. vīna gadu. |
| --- | --- |

(3)

Regulas (EK) Nr. 1623/2000 63.a panta 2. punkta pirmajā daļā paredzēts, ka noteiktu vīna produkcijas procentuālo daļu ražotāji var destilēt dzeramā alkoholā. Šāda procentuālā daļa ir jānosaka attiecībā uz 2007./2008. vīna gadu.

| (4) | Tālab Regula (EK) Nr. 1623/2000 ir attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(4)

Tālab Regula (EK) Nr. 1623/2000 ir attiecīgi jāgroza.

| (5) | Tā kā nākamais vīna gads sāksies 2007. gada 1. augustā, šī regula jāpiemēro no minētā datuma. |
| --- | --- |

(5)

Tā kā nākamais vīna gads sāksies 2007. gada 1. augustā, šī regula jāpiemēro no minētā datuma.

| (6) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Vīna pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Vīna pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 1623/2000 groza šādi:

| 1) | Regulas 13. panta 1. punkta otrajā daļā norādes “2003./2004. līdz 2006./2007. vīna gadam” aizstāj ar “2003./2004. līdz 2007./2008. vīna gadam”. |
| --- | --- |

1)

Regulas 13. panta 1. punkta otrajā daļā norādes “2003./2004. līdz 2006./2007. vīna gadam” aizstāj ar “2003./2004. līdz 2007./2008. vīna gadam”.

| 2) | Regulas 52. panta 1. punkta ceturtajā daļā norādes “2001./2002. līdz 2006./2007. vīna gadam” aizstāj ar “2001./2002. līdz 2007./2008. vīna gadam”. |
| --- | --- |

2)

Regulas 52. panta 1. punkta ceturtajā daļā norādes “2001./2002. līdz 2006./2007. vīna gadam” aizstāj ar “2001./2002. līdz 2007./2008. vīna gadam”.

| 3) | Regulas 63.a panta 2. punkta pirmās daļas pēdējo teikumu aizstāj ar šādu:
  “Attiecībā uz 2004./2005., 2005./2006., 2006./2007. un 2007./2008. vīna gadu noteiktā procentuālā daļa ir 25 %.” |
| --- | --- |

3)

Regulas 63.a panta 2. punkta pirmās daļas pēdējo teikumu aizstāj ar šādu:

“Attiecībā uz 2004./2005., 2005./2006., 2006./2007. un 2007./2008. vīna gadu noteiktā procentuālā daļa ir 25 %.”

2. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šo regulu piemēro no 2007. gada 1. augusta.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 27. jūlijā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 179, 14.7.1999., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1791/2006 (OV L 363, 20.12.2006., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 194, 31.7.2000., 45. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2016/2006 (OV L 384, 29.12.2006., 38. lpp.).

2

---

| 28.7.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 196/22 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 196/22

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 898/2007

(2007. gada 27. jūlijs),

ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 41/2007 attiecībā uz brētliņu krājuma nozvejas limitiem EK ūdeņos ICES IIa un IV zonā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 41/2007, ar ko 2007. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un – attiecībā uz Kopienas kuģiem – ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi (1), un jo īpaši tās 5. panta 5. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 41/2007 IA pielikumā provizoriski noteikti brētliņu nozvejas limiti EK ūdeņos ICES IIa un IV zonā. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 41/2007 IA pielikumā provizoriski noteikti brētliņu nozvejas limiti EK ūdeņos ICES IIa un IV zonā.

| (2) | Saskaņā ar minētās regulas 5. panta 5. punktu Komisija var pārskatīt šos nozvejas limitus, ņemot vērā 2007. gada pirmajā pusē apkopoto zinātnisko informāciju. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar minētās regulas 5. panta 5. punktu Komisija var pārskatīt šos nozvejas limitus, ņemot vērā 2007. gada pirmajā pusē apkopoto zinātnisko informāciju.

| (3) | Ņemot vērā 2007. gada pirmajā pusē apkopoto zinātnisko informāciju, brētliņu nozvejas limiti attiecīgajās zonās ir jāpielāgo. |
| --- | --- |

(3)

Ņemot vērā 2007. gada pirmajā pusē apkopoto zinātnisko informāciju, brētliņu nozvejas limiti attiecīgajās zonās ir jāpielāgo.

| (4) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Regulas (EK) Nr. 41/2007 IA pielikums. |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Regulas (EK) Nr. 41/2007 IA pielikums.

| (5) | Brētliņas nav ilgdzīvojoša suga, tāpēc nozvejas limitiem jāstājas spēkā iespējami drīz, jo kavēšanās var izraisīt šā krājuma pārzveju. |
| --- | --- |

(5)

Brētliņas nav ilgdzīvojoša suga, tāpēc nozvejas limitiem jāstājas spēkā iespējami drīz, jo kavēšanās var izraisīt šā krājuma pārzveju.

| (6) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Zvejniecības un akvakultūras komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Zvejniecības un akvakultūras komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 41/2007 IA pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 27. jūlijā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Joe BORG

---

(1)  OV L 15, 20.1.2007., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 754/2007 (OV L 172, 30.6.2007., 26. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 41/2007 IA pielikumu groza šādi.

Ierakstu par brētliņu krājumu EK ūdeņos ICES IIa un IV zonā aizstāj ar šādu ierakstu:

| “Suga | : | Brētliņa

  Sprattus sprattus |
| --- | --- | --- |

“Suga

:

Brētliņa

Sprattus sprattus

| Zona | : | EK ūdeņi IIa un IV zonā
  SPR/2AC4-C |
| --- | --- | --- |

Zona

:

EK ūdeņi IIa un IV zonā

SPR/2AC4-C

Beļģija

1 917

Piesardzības KPN

Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

Dānija

151 705

Vācija

1 917

Francija

1 917

Nīderlande

1 917

Zviedrija

1 330 (1)

Apvienotā Karaliste

6 325

EK

167 028

Norvēģija

18 812 (2)

Fēru salas

9 160 (3)
   (4)
   (5)

KPN

195 000

---

(1)  Ieskaitot tūbītes.

1

(2)  Var tikt zvejotas tikai EK ūdeņos ICES IV zonā.

2

ICES

(3)  Šo daudzumu drīkst zvejot tikai ICES IV zonā un IVa zonā uz ziemeļiem no 56° 30′ Z. Putasu piezveju atskaita no putasu kvotas, kas noteikta ICES VIa, VIb un VII zonai.

3

ICES

ICES

(4)  1 832 tonnas var tikt nozvejotas kā siļķes, zvejojot ar tīkliem, kuru linuma acs izmērs ir mazāks nekā 32 mm. Ja siļķu kvota 1 832 tonnu apmērā ir pilnībā apgūta, aizliedz jebkādu zveju ar tīkliem, kuru linuma acs izmērs ir mazāks nekā 32 mm.

4

(5)  Nozvejas, kas gūtas kontrolzvejā un kas atbilst 2 % no zvejas piepūles, un kas nepārsniedz 2 500 tonnu, var tikt nozvejotas kā tūbītes.”

5

---

| 28.7.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 196/24 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 196/24

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 899/2007

(2007. gada 27. jūlijs),

ar kuru groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2037/2000 attiecībā uz KN kodu grozījumiem dažām ozona slāni noārdošajām vielām un maisījumiem, kas satur ozona slāni noārdošās vielas, ņemot vērā kombinētās nomenklatūras grozījumus, kas noteikti Padomes Regulā (EEK) Nr. 2658/87

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 29. jūnija Regulu (EK) Nr. 2037/2000 par vielām, kas noārda ozona slāni (1), un jo īpaši tās 6. panta 5. punktu,

tā kā:

| (1) | Kombinētajā nomenklatūrā 2007. gadam, kas noteikta ar Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (2), kurā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1549/2006 (3), dažiem produktiem tika grozīti kombinētās nomenklatūras kodi (KN kodi). Regulas (EK) Nr. 2037/2000 IV pielikumā norādīti daži šie KN kodi ozona slāni noārdošajām vielām un maisījumiem, kas satur ozona slāni noārdošās vielas. Tāpēc minētais pielikums ir jāpielāgo. Ņemot vērā daudzās izmaiņas, skaidrības labad tas jāaizstāj pilnībā. |
| --- | --- |

(1)

Kombinētajā nomenklatūrā 2007. gadam, kas noteikta ar Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (2), kurā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1549/2006 (3), dažiem produktiem tika grozīti kombinētās nomenklatūras kodi (KN kodi). Regulas (EK) Nr. 2037/2000 IV pielikumā norādīti daži šie KN kodi ozona slāni noārdošajām vielām un maisījumiem, kas satur ozona slāni noārdošās vielas. Tāpēc minētais pielikums ir jāpielāgo. Ņemot vērā daudzās izmaiņas, skaidrības labad tas jāaizstāj pilnībā.

| (2) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 2037/2000. |
| --- | --- |

(2)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 2037/2000.

| (3) | Regula (EK) Nr. 1549/2006 stājās spēkā 2007. gada 1. janvārī, tāpēc šī regula jāpiemēro no tās pašas dienas. |
| --- | --- |

(3)

Regula (EK) Nr. 1549/2006 stājās spēkā 2007. gada 1. janvārī, tāpēc šī regula jāpiemēro no tās pašas dienas.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā tās komitejas atzinumu, kas izveidota, ievērojot Regulas (EK) Nr. 2037/2000 18. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā tās komitejas atzinumu, kas izveidota, ievērojot Regulas (EK) Nr. 2037/2000 18. panta 1. punktu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 2037/2000 IV pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2007. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 27. jūlijā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Stavros DIMAS

---

(1)  OV L 244, 29.9.2000., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1791/2006 (OV L 363, 20.12.2006., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 733/2007 (OV L 169, 29.6.2007., 1. lpp.).

2

(3)  OV L 301, 31.10.2006., 1. lpp.

3

---

PIELIKUMS

“IV PIELIKUMS

Grupa, kombinētās nomeklatūras kods (1) un apraksts I un III pielikumā minētajām vielām

| Grupa | KN kods | Apraksts |
| --- | --- | --- |
| I grupa | 2903 41 00 | Trihlorfluormetāns |
| 2903 42 00 | Dihlordifluormetāns |
| 2903 43 00 | Trihlortrifluoretāni |
| 2903 44 10 | Dihlortetrafluoretāni |
| 2903 44 90 | Hlorpentafluoretāns |
| II grupa | 2903 45 10 | Hlortrifluormetāns |
| 2903 45 15 | Pentahlorfluoretāns |
| 2903 45 20 | Tetrahlordifluoretāni |
| 2903 45 25 | Heptahlorfluorpropāni |
| 2903 45 30 | Heksahlordifluorpropāni |
| 2903 45 35 | Pentahlortrifluorpropāni |
| 2903 45 40 | Tetrahlortetrafluorpropāni |
| 2903 45 45 | Trihlorpentafluorpropāni |
| 2903 45 50 | Dihlorheksafluorpropāni |
| 2903 45 55 | Hlorheptafluorpropāni |
| III grupa | 2903 46 10 | Bromhlordifluormetāns |
| 2903 46 20 | Bromtrifluormetāns |
| 2903 46 90 | Dibromtetrafluoretāni |
| IV grupa | 2903 14 00 | Tetrahlorogleklis |
| V grupa | 2903 19 10 | 1,1,1-trihloretāns (metilhloroforms) |
| VI grupa | 2903 39 11 | Brommetāns (metilbromīds) |
| VII grupa | 2903 49 30 | Daļēji halogenēti bromfluormetāni, -etāni vai -propāni |
| VIII grupa | 2903 49 10 | Daļēji halogenēti bromfluormetāni, -etāni vai -propāni |
| IX grupa | ex 2903 49 80 | Bromhlormetāns |
| Maisījumi | 3824 71 00 | Maisījumi, kas satur hlorfluorogļūdeņražus (CFC), kuru sastāvā ir, bet var nebūt daļēji halogenēti hlorfluorogļūdeņraži (HCFC), perfluorogļūdeņraži (PFC) vai halogenēti fluorogļūdeņraži (HFC) |
| 3824 72 00 | Maisījumi, kas satur bromhlordifluormetānu, bromtrifluormetānu vai dibromtetrafluoretānus |
| 3824 73 00 | Maisījumi, kas satur daļēji halogenētus bromfluorogļūdeņražus (HBFC) |
| 3824 74 00 | Maisījumi, kas satur daļēji halogenētus hlorfluorogļūdeņražus (HCFC), kuru sastāvā ir, bet var nebūt perfluorogļūdeņraži (PFC) daļēji halogenēti fluorogļūdeņraži (HFC), bet kas nesatur hlorfluorogļūdeņražus (CFC) |
| 3824 75 00 | Maisījumi, kas satur tetrahloroglekli |
| 3824 76 00 | Maisījumi, kas satur 1,1,1-trihloretānu (metilhloroformu) |
| 3824 77 00 | Maisījumi, kas satur brommetānu (metilbromīdu) vai bromhlormetānu |

Grupa

KN kods

Apraksts

I grupa

2903 41 00

Trihlorfluormetāns

2903 42 00

Dihlordifluormetāns

2903 43 00

Trihlortrifluoretāni

2903 44 10

Dihlortetrafluoretāni

2903 44 90

Hlorpentafluoretāns

II grupa

2903 45 10

Hlortrifluormetāns

2903 45 15

Pentahlorfluoretāns

2903 45 20

Tetrahlordifluoretāni

2903 45 25

Heptahlorfluorpropāni

2903 45 30

Heksahlordifluorpropāni

2903 45 35

Pentahlortrifluorpropāni

2903 45 40

Tetrahlortetrafluorpropāni

2903 45 45

Trihlorpentafluorpropāni

2903 45 50

Dihlorheksafluorpropāni

2903 45 55

Hlorheptafluorpropāni

III grupa

2903 46 10

Bromhlordifluormetāns

2903 46 20

Bromtrifluormetāns

2903 46 90

Dibromtetrafluoretāni

IV grupa

2903 14 00

Tetrahlorogleklis

V grupa

2903 19 10

1,1,1-trihloretāns (metilhloroforms)

VI grupa

2903 39 11

Brommetāns (metilbromīds)

VII grupa

2903 49 30

Daļēji halogenēti bromfluormetāni, -etāni vai -propāni

VIII grupa

2903 49 10

Daļēji halogenēti bromfluormetāni, -etāni vai -propāni

IX grupa

ex 2903 49 80

Bromhlormetāns

Maisījumi

3824 71 00

Maisījumi, kas satur hlorfluorogļūdeņražus (CFC), kuru sastāvā ir, bet var nebūt daļēji halogenēti hlorfluorogļūdeņraži (HCFC), perfluorogļūdeņraži (PFC) vai halogenēti fluorogļūdeņraži (HFC)

3824 72 00

Maisījumi, kas satur bromhlordifluormetānu, bromtrifluormetānu vai dibromtetrafluoretānus

3824 73 00

Maisījumi, kas satur daļēji halogenētus bromfluorogļūdeņražus (HBFC)

3824 74 00

Maisījumi, kas satur daļēji halogenētus hlorfluorogļūdeņražus (HCFC), kuru sastāvā ir, bet var nebūt perfluorogļūdeņraži (PFC) daļēji halogenēti fluorogļūdeņraži (HFC), bet kas nesatur hlorfluorogļūdeņražus (CFC)

3824 75 00

Maisījumi, kas satur tetrahloroglekli

3824 76 00

Maisījumi, kas satur 1,1,1-trihloretānu (metilhloroformu)

3824 77 00

Maisījumi, kas satur brommetānu (metilbromīdu) vai bromhlormetānu

---

(1)  Ar “ex” pirms koda norāda to, ka attiecīgajā KN apakšpozīcijā papildus ailē “Apraksts” minētajām vielām var būt arī citas vielas.”

1

---

| 28.7.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 196/26 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 196/26

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 900/2007

(2007. gada 27. jūlijs)

par atklātu pastāvīgo konkursu līdz 2007./2008. tirdzniecības gada beigām, lai noteiktu baltā cukura eksporta kompensācijas

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. februāra Regulu (EK) Nr. 318/2006 par cukura tirgu kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 23. panta 4. punktu un 40. panta 1. punkta g) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Rēķinoties ar situāciju Kopienas cukura tirgū un pasaules tirgū, līdz 2007./2008. tirdzniecības gada beigām ir jāizsludina atklāts pastāvīgs konkurss baltā cukura eksportam, kas, ņemot vērā iespējamās pasaules tirgus cenu svārstības, dod iespēju noteikt eksporta kompensācijas. |
| --- | --- |

(1)

Rēķinoties ar situāciju Kopienas cukura tirgū un pasaules tirgū, līdz 2007./2008. tirdzniecības gada beigām ir jāizsludina atklāts pastāvīgs konkurss baltā cukura eksportam, kas, ņemot vērā iespējamās pasaules tirgus cenu svārstības, dod iespēju noteikt eksporta kompensācijas.

| (2) | Lai noteiktu kompensācijas cukura eksportam saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 318/2006 32. pantu, ir jāpiemēro atklāta konkursa vispārējie noteikumi. |
| --- | --- |

(2)

Lai noteiktu kompensācijas cukura eksportam saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 318/2006 32. pantu, ir jāpiemēro atklāta konkursa vispārējie noteikumi.

| (3) | Lai izvairītos no nelikumīgiem darījumiem, kuru rezultātā Kopienā atkārtoti ievestu vai atkārtoti laistu apgrozībā cukura produktus, par kuriem jau ir saņemta eksporta kompensācija, nevienai Rietumbalkānu valstij nenosaka eksporta kompensācijas. |
| --- | --- |

(3)

Lai izvairītos no nelikumīgiem darījumiem, kuru rezultātā Kopienā atkārtoti ievestu vai atkārtoti laistu apgrozībā cukura produktus, par kuriem jau ir saņemta eksporta kompensācija, nevienai Rietumbalkānu valstij nenosaka eksporta kompensācijas.

| (4) | Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 318/2006 32. un 33. pantam eksporta kompensācijas var noteikt, lai izlīdzinātu konkurētspējas atšķirības starp Kopienas un trešo valstu eksportu. Kopienas eksportam uz dažiem tuviem galamērķiem un uz trešām valstīm, kurās Kopienas produktiem piemēro preferenciālu importa režīmu, pašlaik ir īpaši labvēlīgi konkurētspējas apstākļi. Tāpēc jāatceļ kompensācijas par eksportu uz šiem galamērķiem. |
| --- | --- |

(4)

Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 318/2006 32. un 33. pantam eksporta kompensācijas var noteikt, lai izlīdzinātu konkurētspējas atšķirības starp Kopienas un trešo valstu eksportu. Kopienas eksportam uz dažiem tuviem galamērķiem un uz trešām valstīm, kurās Kopienas produktiem piemēro preferenciālu importa režīmu, pašlaik ir īpaši labvēlīgi konkurētspējas apstākļi. Tāpēc jāatceļ kompensācijas par eksportu uz šiem galamērķiem.

| (5) | Šīs darbības specifikas dēļ ir jāparedz atbilstoši noteikumi izvešanas atļaujām, kas izdotas saistībā ar atklātu pastāvīgo konkursu, jo īpaši attiecībā uz atļauju izdošanas termiņu, to derīguma termiņu, drošības naudas summu, kā arī attiecībā uz daudzumu, par kuru no atļaujas izrietošais pienākums eksportēt ir izpildīts. Tomēr jāturpina piemērot noteikumus, kas paredzēti Komisijas 2000. gada 9. jūnija Regulā (EK) Nr. 1291/2000, ar ko nosaka sīki izstrādātus kopējus noteikumus, kas jāievēro, piemērojot importa un eksporta licenču un iepriekš noteiktas kompensācijas sertifikātu sistēmu lauksaimniecības produktiem (2), kā arī Komisijas 1989. gada 19. janvāra Regulā (EEK) Nr. 120/89, ar ko nosaka kopējus sīki izstrādātus noteikumus izvedmuitas maksājumu un maksu piemērošanai attiecībā uz lauksaimniecības produktiem (3). |
| --- | --- |

(5)

Šīs darbības specifikas dēļ ir jāparedz atbilstoši noteikumi izvešanas atļaujām, kas izdotas saistībā ar atklātu pastāvīgo konkursu, jo īpaši attiecībā uz atļauju izdošanas termiņu, to derīguma termiņu, drošības naudas summu, kā arī attiecībā uz daudzumu, par kuru no atļaujas izrietošais pienākums eksportēt ir izpildīts. Tomēr jāturpina piemērot noteikumus, kas paredzēti Komisijas 2000. gada 9. jūnija Regulā (EK) Nr. 1291/2000, ar ko nosaka sīki izstrādātus kopējus noteikumus, kas jāievēro, piemērojot importa un eksporta licenču un iepriekš noteiktas kompensācijas sertifikātu sistēmu lauksaimniecības produktiem (2), kā arī Komisijas 1989. gada 19. janvāra Regulā (EEK) Nr. 120/89, ar ko nosaka kopējus sīki izstrādātus noteikumus izvedmuitas maksājumu un maksu piemērošanai attiecībā uz lauksaimniecības produktiem (3).

| (6) | Šīs regulas noteikumi attiecībā uz atsevišķām konkursa daļām no 2007. gada augusta aizstāj noteikumus, kas izklāstīti Komisijas 2006. gada 28. jūnija Regulā (EK) Nr. 958/2006 par atklātu pastāvīgo konkursu 2006./2007. tirdzniecības gadam, lai noteiktu baltā cukura eksporta kompensācijas (4). Tāpēc pārredzamības un juridiskās skaidrības apsvērumu dēļ minētā regula no 2007. gada 1. augusta ir jāatceļ. |
| --- | --- |

(6)

Šīs regulas noteikumi attiecībā uz atsevišķām konkursa daļām no 2007. gada augusta aizstāj noteikumus, kas izklāstīti Komisijas 2006. gada 28. jūnija Regulā (EK) Nr. 958/2006 par atklātu pastāvīgo konkursu 2006./2007. tirdzniecības gadam, lai noteiktu baltā cukura eksporta kompensācijas (4). Tāpēc pārredzamības un juridiskās skaidrības apsvērumu dēļ minētā regula no 2007. gada 1. augusta ir jāatceļ.

| (7) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Uzsāk atklātu pastāvīgu konkursu, lai noteiktu eksporta kompensācijas baltajam cukuram ar KN kodu 1701 99 10, kas paredzēts visiem galamērķiem, izņemot Andoru, Gibraltāru, Seūtu, Meliļu, Svēto Krēslu (Vatikāna Pilsētvalsti), Lihtenšteinu, Livinjo un Kampioni pašvaldības Itālijā, Helgolandi, Grenlandi, Fēru salas, tos Kipras apgabalus, kurus Kipras Republikas valdība faktiski nekontrolē, Albāniju, Horvātiju, Bosniju un Hercegovinu, Serbiju (5), Melnkalni un Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku. Atklāta pastāvīgā konkursa laikā tiek uzsāktas atsevišķas konkursa daļas.

2.   Pastāvīgais konkurss ir atvērts līdz 2008. gada 25. septembrim.

2. pants

1.   Paziņojums par konkursu tiek publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Uz minētā paziņojuma pamata dalībvalstis noformē paziņojumus par uzaicinājumu uz konkursu, kurus tās var publicēt vai likt publicēt citur.

2.   Paziņojumā par uzaicinājumu uz konkursu norāda konkursa noteikumus.

3.   Atklāta pastāvīgā konkursa laikā paziņojumā par uzaicinājumu uz konkursu var veikt grozījumus. Grozījumi tiek izdarīti, ja šajā laikā notiek izmaiņas konkursa noteikumos.

3. pants

1.   Piedāvājumu iesniegšanas termiņš konkursa pirmajai daļai:

| a) | sākas 2007. gada 1. augustā; |
| --- | --- |

a)

sākas 2007. gada 1. augustā;

| b) | beidzas 2007. gada 9. augustā pulksten 10.00 pēc Briseles laika. |
| --- | --- |

b)

beidzas 2007. gada 9. augustā pulksten 10.00 pēc Briseles laika.

2.   Katrai nākamajai konkursa daļai piedāvājumu iesniegšanas termiņš:

| a) | sākas pirmajā darbdienā pēc iepriekšējās konkursa daļas termiņa izbeigšanās; |
| --- | --- |

a)

sākas pirmajā darbdienā pēc iepriekšējās konkursa daļas termiņa izbeigšanās;

| b) | beidzas pulksten 10.00 pēc Briseles laika šādos datumos:






  — | 2007. gada 30. augustā, |
| --- | --- | --- |

b)

beidzas pulksten 10.00 pēc Briseles laika šādos datumos:

—

2007. gada 30. augustā,

| — | 2007. gada 13. un 27. septembrī, |
| --- | --- |

—

2007. gada 13. un 27. septembrī,

| — | 2007. gada 11. un 25. oktobrī, |
| --- | --- |

—

2007. gada 11. un 25. oktobrī,

| — | 2007. gada 8. un 22. novembrī, |
| --- | --- |

—

2007. gada 8. un 22. novembrī,

| — | 2007. gada 6. un 20. decembrī, |
| --- | --- |

—

2007. gada 6. un 20. decembrī,

| — | 2008. gada 10. un 31. janvārī, |
| --- | --- |

—

2008. gada 10. un 31. janvārī,

| — | 2008. gada 14. un 28. februārī, |
| --- | --- |

—

2008. gada 14. un 28. februārī,

| — | 2008. gada 13. un 27. martā, |
| --- | --- |

—

2008. gada 13. un 27. martā,

| — | 2008. gada 10. un 24. aprīlī, |
| --- | --- |

—

2008. gada 10. un 24. aprīlī,

| — | 2008. gada 8. un 29. maijā, |
| --- | --- |

—

2008. gada 8. un 29. maijā,

| — | 2008. gada 12. un 26. jūnijā, |
| --- | --- |

—

2008. gada 12. un 26. jūnijā,

| — | 2008. gada 10. un 24. jūlijā, |
| --- | --- |

—

2008. gada 10. un 24. jūlijā,

| — | 2008. gada 7. un 28. augustā, |
| --- | --- |

—

2008. gada 7. un 28. augustā,

| — | 2008. gada 11. un 25. septembrī. |
| --- | --- |

—

2008. gada 11. un 25. septembrī.

4. pants

1.   Saistībā ar šo konkursu iesniegtos piedāvājumus pa faksu vai elektronisko pastu nosūta attiecīgās valsts kompetentajai iestādei, ja vien tā pieņem šādus datu nosūtīšanas formātus.

Dalībvalsts kompetentā iestāde var pieprasīt, ka elektroniski iesniegtajam piedāvājumam ir jābūt parakstītam, izmantojot uzlaboto elektronisko parakstu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 1999/93/EK nozīmē (6).

2.   Piedāvājums ir spēkā tikai tad, ja izpildīti šādi nosacījumi:

| a) | piedāvājumos jānorāda:






  i) | konkursa atsauces numurs (Nr. 1/2007) un attiecīgā konkursa daļa; |
| --- | --- | --- |

a)

piedāvājumos jānorāda:

i)

konkursa atsauces numurs (Nr. 1/2007) un attiecīgā konkursa daļa;

| ii) | pretendenta vārds, uzvārds/nosaukums, adrese un PVN maksātāja numurs; |
| --- | --- |

ii)

pretendenta vārds, uzvārds/nosaukums, adrese un PVN maksātāja numurs;

| iii) | izvedamā baltā cukura daudzums; |
| --- | --- |

iii)

izvedamā baltā cukura daudzums;

| iv) | eksporta kompensācijas summa par 100 kilogramiem baltā cukura, izteikta euro ar precizitāti līdz trim cipariem aiz komata; |
| --- | --- |

iv)

eksporta kompensācijas summa par 100 kilogramiem baltā cukura, izteikta euro ar precizitāti līdz trim cipariem aiz komata;

| v) | drošības naudas summa, kas izteikta tās dalībvalsts valūtā, kurā iesniedz piedāvājumu, un kas ir jāmaksā saskaņā ar 5. panta 1. punktu par iii) punktā minēto cukura daudzumu; |
| --- | --- |

v)

drošības naudas summa, kas izteikta tās dalībvalsts valūtā, kurā iesniedz piedāvājumu, un kas ir jāmaksā saskaņā ar 5. panta 1. punktu par iii) punktā minēto cukura daudzumu;

| b) | pirms piedāvājumu iesniegšanas termiņa izbeigšanās ir sniegts pierādījums, ka pretendents ir samaksājis piedāvājumā norādīto drošības naudu; |
| --- | --- |

b)

pirms piedāvājumu iesniegšanas termiņa izbeigšanās ir sniegts pierādījums, ka pretendents ir samaksājis piedāvājumā norādīto drošības naudu;

| c) | izvedamā baltā cukura daudzums ir vismaz 250 tonnu; |
| --- | --- |

c)

izvedamā baltā cukura daudzums ir vismaz 250 tonnu;

| d) | piedāvājumā iekļauts pretendenta paziņojums, ar kuru viņš apņemas gadījumā, ja kļūs par konkursa uzvarētāju, 11. panta 2. punkta otrajā daļā minētajā termiņā pieprasīt izvešanas atļauju vai atļaujas izvedamā baltā cukura daudzumam; |
| --- | --- |

d)

piedāvājumā iekļauts pretendenta paziņojums, ar kuru viņš apņemas gadījumā, ja kļūs par konkursa uzvarētāju, 11. panta 2. punkta otrajā daļā minētajā termiņā pieprasīt izvešanas atļauju vai atļaujas izvedamā baltā cukura daudzumam;

| e) | piedāvājumā iekļauts pretendenta paziņojums par to, ka izvedamā prece ir labas, pareizas un tirdzniecībai piemērotas kvalitātes baltais cukurs ar KN kodu 1701 99 10; |
| --- | --- |

e)

piedāvājumā iekļauts pretendenta paziņojums par to, ka izvedamā prece ir labas, pareizas un tirdzniecībai piemērotas kvalitātes baltais cukurs ar KN kodu 1701 99 10;

| f) | piedāvājumā iekļauts pretendenta paziņojums, ar kuru viņš apņemas gadījumā, ja kļūs par konkursa uzvarētāju:






  i) | papildināt drošības naudu, iemaksājot 12. panta 3. punktā minēto summu, ja nav izpildīts pienākums eksportēt, kas izriet no 11. panta 2. punktā minētās izvešanas atļaujas; |
| --- | --- | --- |

f)

piedāvājumā iekļauts pretendenta paziņojums, ar kuru viņš apņemas gadījumā, ja kļūs par konkursa uzvarētāju:

i)

papildināt drošības naudu, iemaksājot 12. panta 3. punktā minēto summu, ja nav izpildīts pienākums eksportēt, kas izriet no 11. panta 2. punktā minētās izvešanas atļaujas;

| ii) | trīsdesmit dienu laikā pēc atļaujas derīguma termiņa izbeigšanās informēt aģentūru, kas izsniegusi attiecīgo izvešanas atļauju, par daudzumu vai daudzumiem, kuriem izvešanas atļauja nav tikusi izmantota. |
| --- | --- |

ii)

trīsdesmit dienu laikā pēc atļaujas derīguma termiņa izbeigšanās informēt aģentūru, kas izsniegusi attiecīgo izvešanas atļauju, par daudzumu vai daudzumiem, kuriem izvešanas atļauja nav tikusi izmantota.

3.   Nepieņem piedāvājumus, kuri nav iesniegti atbilstoši 1. un 2. punktam vai kuros iekļauti nosacījumi, kas atšķiras no šim konkursam paredzētajiem nosacījumiem.

4.   Iesniegtais piedāvājums nevar tikt atsaukts.

5.   Piedāvājumā var būt norāde, ka tas tiek uzskatīts par iesniegtu tikai tad, ja izpildīts viens vai abi šādi nosacījumi:

| a) | lēmums par maksimālo eksporta kompensācijas summu jāpieņem dienā, kad beidzas attiecīgo piedāvājumu iesniegšanas termiņš; |
| --- | --- |

a)

lēmums par maksimālo eksporta kompensācijas summu jāpieņem dienā, kad beidzas attiecīgo piedāvājumu iesniegšanas termiņš;

| b) | konkursa uzvarētāja piedāvājumam jāattiecas uz visu piedāvāto daudzumu vai uz noteiktu tā daļu. |
| --- | --- |

b)

konkursa uzvarētāja piedāvājumam jāattiecas uz visu piedāvāto daudzumu vai uz noteiktu tā daļu.

5. pants

1.   Uz katriem 100 kilogramiem baltā cukura, kas eksportējami saskaņā ar šā konkursa noteikumiem, katram pretendentam ir jāiemaksā drošības nauda EUR 11 apmērā.

Neierobežojot 12. panta 3. punkta noteikumus, konkursa uzvarētājiem šis nodrošinājums kļūst par izvešanas atļaujas nodrošinājumu, kad tiek iesniegts 11. panta 2. punktā minētais pieteikums.

2.   Pēc pretendenta izvēles 1. punktā minēto drošības naudu iemaksā skaidrā naudā vai kā galvojumu, ko sniedz iestāde, kas atbilst tās dalībvalsts noteiktajiem kritērijiem, kurā iesniedz piedāvājumu.

3.   Drošības naudu, kas minēta 1. punktā, atbrīvo:

| a) | par daudzumiem, kuri nav piešķirti pretendentiem, pamatojoties uz viņu piedāvājumu; |
| --- | --- |

a)

par daudzumiem, kuri nav piešķirti pretendentiem, pamatojoties uz viņu piedāvājumu;

| b) | attiecībā uz konkursa uzvarētājiem, kuri nav pieprasījuši attiecīgo izvešanas atļauju 11. panta 2. punkta otrajā daļā minētajā termiņā – EUR 10 par katriem 100 kilogramiem baltā cukura; |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz konkursa uzvarētājiem, kuri nav pieprasījuši attiecīgo izvešanas atļauju 11. panta 2. punkta otrajā daļā minētajā termiņā – EUR 10 par katriem 100 kilogramiem baltā cukura;

| c) | attiecībā uz konkursa uzvarētājiem – par daudzumu, kuram viņi Regulas (EK) Nr. 1291/2000 31. panta b) apakšpunkta un 32. panta 1. punkta b) apakšpunkta i) punkta nozīmē ir izpildījuši eksportēšanas pienākumu, kas izriet no šīs regulas 11. panta 2. punktā minētās atļaujas, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1291/2000 35. pantā paredzētajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz konkursa uzvarētājiem – par daudzumu, kuram viņi Regulas (EK) Nr. 1291/2000 31. panta b) apakšpunkta un 32. panta 1. punkta b) apakšpunkta i) punkta nozīmē ir izpildījuši eksportēšanas pienākumu, kas izriet no šīs regulas 11. panta 2. punktā minētās atļaujas, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1291/2000 35. pantā paredzētajiem nosacījumiem.

Pirmās daļas b) apakšpunktā minētajā gadījumā drošības naudas atbrīvojamo daļu vajadzības gadījumā samazina par starpību, ko veido maksimālā eksporta kompensācijas summa, kas noteikta attiecīgajai konkursa daļai, un maksimālā eksporta kompensācijas summa, kas noteikta nākamajai konkursa daļai, ja šī pēdējā summa ir lielāka nekā pirmā.

Izņemot nepārvaramas varas gadījumus, drošības naudas daļu vai drošības naudu, kas nav atbrīvota, ietur par cukura daudzumu, kuram nav tikušas izpildītas attiecīgās saistības.

4.   Nepārvaramas varas gadījumā attiecīgās dalībvalsts kompetentā iestāde lemj par tiem pasākumiem attiecībā uz drošības naudas atbrīvošanu, kurus tā uzskata par nepieciešamiem, ņemot vērā attiecīgās iesaistītās personas minētos apstākļus.

6. pants

1.   Kompetentā iestāde bez sabiedrības pārstāvju klātbūtnes izvērtē piedāvājumus. Personām, kuras piedalās piedāvājumu izvērtēšanā, jāievēro konfidencialitāte.

2.   Dalībvalstis dara zināmus Komisijai atbilstīgi šīs regulas noteikumiem iesniegtos piedāvājumus, ja tie atbilst konkursa kritērijiem, nenorādot pretendentu nosaukumus, un gādā, lai minētie piedāvājumi nonāktu Komisijā ne vēlāk kā stundu un 30 minūtes pēc tam, kad beidzas iknedēļas piedāvājumu iesniegšanai paredzētais termiņš, kas noteikts paziņojumā par uzaicinājumu uz konkursu.

Ja piedāvājumu nav, dalībvalstis par to informē Komisiju tādā pašā termiņā.

7. pants

1.   Pēc saņemto piedāvājumu izskatīšanas var noteikt attiecīgās konkursa daļas maksimālo daudzumu.

2.   Var tikt pieņemts lēmums nepiešķirt līguma slēgšanas tiesības par kādu konkrētu konkursa daļu.

8. pants

1.   Ja Komisija nolemj piešķirt līguma slēgšanas tiesības atbilstīgi konkursa daļai, tā saskaņā ar Regulas Nr. 318/2006 39. panta 2. punktā minēto procedūru nosaka maksimālo eksporta kompensācijas summu. Šo summu nosaka, jo īpaši ņemot vērā situāciju Kopienas cukura tirgū un pasaules tirgū un tās paredzamo attīstību.

2.   Neskarot 9. panta izpildi, par konkursa uzvarētāju tiek pasludināts tas vai tie pretendenti, kuru piedāvājums atbilst maksimālās eksporta kompensācijas summai vai ir mazāks par to.

9. pants

1.   Ja konkursa daļai ir noteikts maksimālais daudzums, par konkursa uzvarētāju kļūst pretendents, kura piedāvājumā norādīta viszemākā eksporta kompensācija. Ja maksimālais daudzums ar šo piedāvājumu nav pilnībā izsmelts, līguma slēgšanas tiesības piešķir citiem pretendentiem līdz brīdim, kad minētais daudzums ir izsmelts, balstoties uz pretendentu piedāvātās kompensācijas summas lielumu, sākot no zemākās.

2.   Gadījumā, ja 1. punktā minētie piešķiršanas noteikumi novestu pie tā, ka, ņemot vērā kādu piedāvājumu, tiktu pārsniegts maksimālais daudzums, par konkursa uzvarētāju kļūst attiecīgais pretendents tikai attiecībā uz tādu daudzumu, kas ļauj izsmelt maksimālo daudzumu. Ja vairākos piedāvājumos norādīta vienāda kompensācija un ja, pieņemot visus šos piedāvājumus, maksimālais daudzums tiktu pārsniegts, pieejamo daudzumu piešķir pretendentiem, pamatojoties uz šādiem nosacījumiem:

| a) | proporcionāli kopējam daudzumam, kas norādīts katrā no piedāvājumiem; |
| --- | --- |

a)

proporcionāli kopējam daudzumam, kas norādīts katrā no piedāvājumiem;

| b) | pieteikumu izvērtēšanas kārtībā līdz maksimālās nosakāmās tonnāžas apjomam; |
| --- | --- |

b)

pieteikumu izvērtēšanas kārtībā līdz maksimālās nosakāmās tonnāžas apjomam;

| c) | ar izlozes palīdzību. |
| --- | --- |

c)

ar izlozes palīdzību.

10. pants

1.   Attiecīgās dalībvalsts kompetentā iestāde nekavējoties informē visus pretendentus par to, kāds ir viņu rezultāts konkursā. Turklāt šī iestāde nosūta pretendentiem paziņojumu par līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu.

2.   Paziņojumā par piešķiršanu ir norādīta vismaz šāda informācija:

| a) | konkursa atsauces numurs; |
| --- | --- |

a)

konkursa atsauces numurs;

| b) | izvedamā baltā cukura daudzums; |
| --- | --- |

b)

izvedamā baltā cukura daudzums;

| c) | euro izteikta piešķiramās eksporta kompensācijas summa par katriem 100 kilogramiem baltā cukura no b) apakšpunktā minētā daudzuma. |
| --- | --- |

c)

euro izteikta piešķiramās eksporta kompensācijas summa par katriem 100 kilogramiem baltā cukura no b) apakšpunktā minētā daudzuma.

11. pants

1.   Konkursa uzvarētājam ir tiesības saskaņā ar 2. punktā minētajiem nosacījumiem par piešķirto daudzumu saņemt izvešanas atļauju, kurā norādīta piedāvājumā minētā eksporta kompensācija.

2.   Konkursa uzvarētājam ir pienākums saskaņā ar attiecīgajiem Regulas (EK) Nr. 1291/2000 noteikumiem iesniegt pieprasījumu izvešanas atļaujas saņemšanai par viņam piešķirto daudzumu; šis pieprasījums nav atsaucams neatkarīgi no Regulas (EEK) Nr. 120/89 12. panta nosacījumiem.

Pieprasījumu iesniedz ne vēlāk kā:

| a) | pēdējā darbdienā pirms konkursa daļas, kas paredzēta nākamajā nedēļā; |
| --- | --- |

a)

pēdējā darbdienā pirms konkursa daļas, kas paredzēta nākamajā nedēļā;

| b) | nākamās nedēļas pēdējā darbdienā, ja minētajā nedēļā nav paredzēta konkursa daļa. |
| --- | --- |

b)

nākamās nedēļas pēdējā darbdienā, ja minētajā nedēļā nav paredzēta konkursa daļa.

3.   Konkursa uzvarētājam ir pienākums izvest piedāvājumā norādīto daudzumu un, vajadzības gadījumā, ja šis pienākums netiek izpildīts, nomaksāt 12. panta 3. punktā minēto summu.

4.   Tiesības un pienākumi, kas minēti 1., 2. un 3. punktā, nav nododami citiem.

12. pants

1.   Lai noteiktu atļauju derīguma termiņu, piemēro Regulas (EK) Nr. 1291/2000 23. panta 1. punktu.

2.   Izvešanas atļaujas, kas izdotas saskaņā ar konkursa daļu, ir derīgas no to izdošanas dienas līdz piektā mēneša beigām, skaitot no mēneša, kas seko tam, kurā notikusi šī konkursa daļa.

3.   Izņemot nepārvaramas varas gadījumus, atļaujas turētājs maksā kompetentajai iestādei noteiktu summu par daudzumu, kuram nav izpildīts no 11. panta 2. punktā minētās izvešanas atļaujas izrietošais pienākums eksportēt, ja 5. panta 1. punktā minētā drošības nauda ir mazāka par starpību, ko veido Regulas (EK) Nr. 318/2006 33. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētā eksporta kompensācija, kas ir spēkā atļaujas derīguma pēdējā dienā, un minētajā atļaujā norādītā kompensācija.

Pirmajā daļā minētā maksājamā summa ir vienāda ar starpību, ko veido pirmajā daļā minētā starpība un 5. panta 1. punktā minētā drošības nauda.

13. pants

Ar šo no 2007. gada 1. augusta atceļ Regulu (EK) Nr. 958/2006.

14. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 27. jūlijā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 58, 28.2.2006., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 247/2007 (OV L 69, 9.3.2007., 3. lpp.).

1

(2)  OV L 152, 24.6.2000., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1913/2006 (OV L 365, 21.12.2006., 52. lpp.).

2

(3)  OV L 16, 20.1.1989., 19. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1847/2006 (OV L 355, 15.12.2006., 21. lpp.).

3

(4)  OV L 175, 29.6.2006., 49. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 203/2007 (OV L 61, 28.2.2007., 2. lpp.).

4

(5)  Ieskaitot Kosovu, kas atrodas Apvienoto Nāciju Organizācijas pārraudzībā atbilstīgi ANO Drošības padomes 1999. gada 10. jūnija 1244. rezolūcijai.

5

(6)  OV L 13, 19.1.2000., 12. lpp.

6

---

| 28.7.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 196/31 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 196/31

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 901/2007

(2007. gada 27. jūlijs)

par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un par kopējo muitas tarifu (1), un jo īpaši tās 9. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Lai nodrošinātu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās kombinētās nomenklatūras vienādu piemērošanu, ir jānosaka pasākumi par šīs regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju. |
| --- | --- |

(1)

Lai nodrošinātu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās kombinētās nomenklatūras vienādu piemērošanu, ir jānosaka pasākumi par šīs regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju.

| (2) | Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Lai piemērotu tarifus vai citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību, šie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kura pilnīgi vai daļēji balstās uz to vai pievieno tai kādas papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Kopienas noteikumiem. |
| --- | --- |

(2)

Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Lai piemērotu tarifus vai citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību, šie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kura pilnīgi vai daļēji balstās uz to vai pievieno tai kādas papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Kopienas noteikumiem.

| (3) | Ievērojot minētos vispārīgos noteikumus, pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces jāklasificē saskaņā ar KN kodiem, kas norādīti 2. ailē, atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam. |
| --- | --- |

(3)

Ievērojot minētos vispārīgos noteikumus, pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces jāklasificē saskaņā ar KN kodiem, kas norādīti 2. ailē, atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam.

| (4) | Ir lietderīgi noteikt, ka persona, kuras rīcībā ir saistošā izziņa par tarifu, ko attiecībā uz preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā ir izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, var turpināt to izmantot trīs mēnešus saskaņā ar 12. panta 6. punktu Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (2). |
| --- | --- |

(4)

Ir lietderīgi noteikt, ka persona, kuras rīcībā ir saistošā izziņa par tarifu, ko attiecībā uz preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā ir izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, var turpināt to izmantot trīs mēnešus saskaņā ar 12. panta 6. punktu Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (2).

| (5) | Muitas kodeksa komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā, |
| --- | --- |

(5)

Muitas kodeksa komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Preces, kas aprakstītas pielikuma tabulas 1. ailē, kombinētajā nomenklatūrā klasificē ar KN kodiem, kas norādīti tabulas 2. ailē.

2. pants

Saistošo izziņu par tarifu, ko izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2913/92 12. panta 6. punktu var turpināt izmantot trīs mēnešus.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 27. jūlijā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Danuta HÜBNER

---

(1)  OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 733/2007 (OV L 169, 29.6.2007., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1791/2006 (OV L 363, 20.12.2006., 1. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

| Preču apraksts | Klasifikācija
  (KN kods) | Pamatojums |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Produkts sastāv no sasmalcinātām, fermentētām un žāvētām roibosa auga (Aspalathus linearis), zināms arī kā “sarkanais krūms”, lapām un dzinumu galotnēm.
  Pēc novākšanas zaļās lapas un dzinumu galotnes sasmalcina 2 līdz 5 mm garos gabaliņos. Tad tās saberž, fermentē un žāvē.
  Produktu galvenokārt izmanto uzlējumu gatavošanai. | 1212 99 70 | Klasifikācija ir noteikta, pamatojoties uz KN interpretācijas vispārīgajiem noteikumiem Nr. 1 un Nr. 6., kā arī KN kodu 1212, 1212 99 un 1212 99 70 aprakstiem.
  Klasifikācija pozīcijā 1211 ir izslēgta, jo produkts galvenokārt netiek izmantots mērķiem, kas minēti tās aprakstā (“(...) izmanto galvenokārt parfimērijā, farmācijā vai insekticīdu un fungicīdu pagatavošanai un tamlīdzīgiem mērķiem”).
  Tāpēc produkts būtu jāklasificē kā cita veida augu produkti, ko galvenokārt lieto cilvēka patēriņam un kas nav citur minēti vai iekļauti, pozīcija 1212. |

Preču apraksts

Klasifikācija

(KN kods)

Pamatojums

(1)

(2)

(3)

Produkts sastāv no sasmalcinātām, fermentētām un žāvētām roibosa auga (Aspalathus linearis), zināms arī kā “sarkanais krūms”, lapām un dzinumu galotnēm.

Pēc novākšanas zaļās lapas un dzinumu galotnes sasmalcina 2 līdz 5 mm garos gabaliņos. Tad tās saberž, fermentē un žāvē.

Produktu galvenokārt izmanto uzlējumu gatavošanai.

1212 99 70

Klasifikācija ir noteikta, pamatojoties uz KN interpretācijas vispārīgajiem noteikumiem Nr. 1 un Nr. 6., kā arī KN kodu 1212, 1212 99 un 1212 99 70 aprakstiem.

Klasifikācija pozīcijā 1211 ir izslēgta, jo produkts galvenokārt netiek izmantots mērķiem, kas minēti tās aprakstā (“(...) izmanto galvenokārt parfimērijā, farmācijā vai insekticīdu un fungicīdu pagatavošanai un tamlīdzīgiem mērķiem”).

Tāpēc produkts būtu jāklasificē kā cita veida augu produkti, ko galvenokārt lieto cilvēka patēriņam un kas nav citur minēti vai iekļauti, pozīcija 1212.

---

| 28.7.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 196/33 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 196/33

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 902/2007

(2007. gada 27. jūlijs)

par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un par kopējo muitas tarifu (1), un jo īpaši tās 9. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Lai nodrošinātu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās kombinētās nomenklatūras vienādu piemērošanu, ir jānosaka pasākumi par šīs regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju. |
| --- | --- |

(1)

Lai nodrošinātu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās kombinētās nomenklatūras vienādu piemērošanu, ir jānosaka pasākumi par šīs regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju.

| (2) | Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Lai piemērotu tarifus vai citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību, šie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kura pilnīgi vai daļēji balstās uz to vai pievieno tai kādas papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Kopienas noteikumiem. |
| --- | --- |

(2)

Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Lai piemērotu tarifus vai citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību, šie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kura pilnīgi vai daļēji balstās uz to vai pievieno tai kādas papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Kopienas noteikumiem.

| (3) | Ievērojot minētos vispārīgos noteikumus, pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces jāklasificē saskaņā ar KN kodiem, kas norādīti 2. ailē, atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam. |
| --- | --- |

(3)

Ievērojot minētos vispārīgos noteikumus, pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces jāklasificē saskaņā ar KN kodiem, kas norādīti 2. ailē, atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam.

| (4) | Ir lietderīgi noteikt, ka persona, kuras rīcībā ir saistošā izziņa par tarifu, ko attiecībā uz preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā ir izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, var turpināt to izmantot trīs mēnešus saskaņā ar 12. panta 6. punktu Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (2). |
| --- | --- |

(4)

Ir lietderīgi noteikt, ka persona, kuras rīcībā ir saistošā izziņa par tarifu, ko attiecībā uz preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā ir izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, var turpināt to izmantot trīs mēnešus saskaņā ar 12. panta 6. punktu Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (2).

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Preces, kas aprakstītas pielikuma tabulas 1. ailē, kombinētajā nomenklatūrā klasificē ar KN kodiem, kas norādīti tabulas 2. ailē.

2. pants

Saistošo izziņu par tarifu, ko izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2913/92 12. panta 6. punktu var turpināt izmantot trīs mēnešus.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 27. jūlijā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Danuta HÜBNER

---

(1)  OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 733/2007 (OV L 169, 29.6.2007., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1791/2006 (OV L 363, 20.12.2006., 1. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

| Preču apraksts | Klasifikācija
  (KN kods) | Pamatojums |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Veselas ķiploku (Allium sativum) galviņas, temperatūrā no 0 °C līdz – 5 °C, bet nav caursaldētas. | 0703 20 00 | Klasifikācija ir noteikta, pamatojoties uz KN interpretācijas vispārīgajiem noteikumiem Nr. 1. un Nr. 6., kā arī KN kodu 0703 un 0703 20 00 aprakstiem.
  Produkts ir izslēgts no pozīcijas 0710, jo tas nav “saldēts” 7. nodaļas izpratnē (skatīt arī Harmonizētās sistēmas skaidrojumu 7. nodaļas vispārīgo skaidrojumu trešo rindkopu).
  Tāpēc produkts ir klasificējams pozīcijā 0703 kā atdzesēti ķiploki. |

Preču apraksts

Klasifikācija

(KN kods)

Pamatojums

(1)

(2)

(3)

Veselas ķiploku (Allium sativum) galviņas, temperatūrā no 0 °C līdz – 5 °C, bet nav caursaldētas.

0703 20 00

Klasifikācija ir noteikta, pamatojoties uz KN interpretācijas vispārīgajiem noteikumiem Nr. 1. un Nr. 6., kā arī KN kodu 0703 un 0703 20 00 aprakstiem.

Produkts ir izslēgts no pozīcijas 0710, jo tas nav “saldēts” 7. nodaļas izpratnē (skatīt arī Harmonizētās sistēmas skaidrojumu 7. nodaļas vispārīgo skaidrojumu trešo rindkopu).

Tāpēc produkts ir klasificējams pozīcijā 0703 kā atdzesēti ķiploki.

---

| 28.7.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 196/35 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 196/35

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 903/2007

(2007. gada 27. jūlijs)

par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un par kopējo muitas tarifu (1), un jo īpaši tās 9. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Lai nodrošinātu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās kombinētās nomenklatūras vienādu piemērošanu, ir jānosaka pasākumi par šīs regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju. |
| --- | --- |

(1)

Lai nodrošinātu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās kombinētās nomenklatūras vienādu piemērošanu, ir jānosaka pasākumi par šīs regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju.

| (2) | Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Lai piemērotu tarifus vai citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību, šie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kura pilnīgi vai daļēji balstās uz to vai pievieno tai kādas papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Kopienas noteikumiem. |
| --- | --- |

(2)

Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Lai piemērotu tarifus vai citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību, šie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kura pilnīgi vai daļēji balstās uz to vai pievieno tai kādas papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Kopienas noteikumiem.

| (3) | Ievērojot minētos vispārīgos noteikumus, pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces jāklasificē saskaņā ar KN kodiem, kas norādīti 2. ailē, atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam. |
| --- | --- |

(3)

Ievērojot minētos vispārīgos noteikumus, pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces jāklasificē saskaņā ar KN kodiem, kas norādīti 2. ailē, atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam.

| (4) | Ir lietderīgi noteikt, ka persona, kuras rīcībā ir saistošā izziņa par tarifu, ko attiecībā uz preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā ir izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, var turpināt to izmantot trīs mēnešus saskaņā ar 12. panta 6. punktu Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (2). |
| --- | --- |

(4)

Ir lietderīgi noteikt, ka persona, kuras rīcībā ir saistošā izziņa par tarifu, ko attiecībā uz preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā ir izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, var turpināt to izmantot trīs mēnešus saskaņā ar 12. panta 6. punktu Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (2).

| (5) | Muitas kodeksa komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā, |
| --- | --- |

(5)

Muitas kodeksa komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Preces, kas aprakstītas pielikuma tabulas 1. ailē, kombinētajā nomenklatūrā klasificē ar KN kodiem, kas norādīti tabulas 2. ailē.

2. pants

Saistošo izziņu par tarifu, ko izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2913/92 12. panta 6. punktu var turpināt izmantot trīs mēnešus.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 27. jūlijā

Komisijas vārdā —

priekšsēdētāja vietnieks

Franco FRATTINI

---

(1)  OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 733/2007 (OV L 169, 29.6.2007., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1791/2006 (OV L 363, 20.12.2006., 1. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

| Preču apraksts | Klasifikācija
  (KN kods) | Pamatojums |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Plānas plāksnītes, 32 mm x 21 mm, ar šādām sastāvdaļām (svara %):






  nātrija algināts | 24–32 |
| maltodekstrīns | 20–28 |
| aromatizētāji | 5–15 |
| ūdens | 5–15 |
| karagināns | 5–15 |
| mikrokristāliskā celuloze | 4–10 |
| glicerīns | 4–10 |

Preču apraksts

Klasifikācija

(KN kods)

Pamatojums

(1)

(2)

(3)

Plānas plāksnītes, 32 mm x 21 mm, ar šādām sastāvdaļām (svara %):

nātrija algināts

24–32

maltodekstrīns

20–28

aromatizētāji

5–15

ūdens

5–15

karagināns

5–15

mikrokristāliskā celuloze

4–10

glicerīns

4–10

lecitīns, aspartāms, nātrija saharīns, acesulfāms K, neohesperidīns DC, krāsviela E102, krāsviela E133.

Izstrādājums tiek pārdots kā elpu atsvaidzinošas plāksnītes, kuras izkūst uz mēles.

2106 90 98

Klasifikācija ir noteikta, pamatojoties uz KN interpretācijas vispārīgajiem noteikumiem Nr. 1. un Nr. 6., kā arī KN kodu 2106, 2106 90 un 2106 90 98 aprakstiem.

Produktu nevar klasificēt pozīcijā 3306 kā mutes dobuma higiēnas līdzekli, jo tas nesatur nekādas specifiskas sastāvdaļas, kas veicina mutes dobuma tīrības uzturēšanu.

Produkts būtu jāklasificē kā pārtikas izstrādājums cilvēka patēriņam pozīcijas 2106 nozīmē, jo tas satur sastāvdaļas ar uzturvērtību (Harmonizētās sistēmas skaidrojumi pozīcijai 2106, 1. paragrāfa A punkts un 2. paragrāfa B punkta 9. apakšpunkts).

---

| 28.7.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 196/37 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 196/37

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 904/2007

(2007. gada 27. jūlijs)

par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un par kopējo muitas tarifu (1), un jo īpaši tās 9. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Lai nodrošinātu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās kombinētās nomenklatūras vienādu piemērošanu, ir jānosaka pasākumi par šīs regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju. |
| --- | --- |

(1)

Lai nodrošinātu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās kombinētās nomenklatūras vienādu piemērošanu, ir jānosaka pasākumi par šīs regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju.

| (2) | Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Lai piemērotu tarifus vai citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību, šie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kura pilnīgi vai daļēji balstās uz to vai pievieno tai kādas papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Kopienas noteikumiem. |
| --- | --- |

(2)

Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Lai piemērotu tarifus vai citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību, šie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kura pilnīgi vai daļēji balstās uz to vai pievieno tai kādas papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Kopienas noteikumiem.

| (3) | Ievērojot minētos vispārīgos noteikumus, pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces jāklasificē saskaņā ar KN kodiem, kas norādīti 2. ailē, atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam. |
| --- | --- |

(3)

Ievērojot minētos vispārīgos noteikumus, pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces jāklasificē saskaņā ar KN kodiem, kas norādīti 2. ailē, atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam.

| (4) | Ir lietderīgi noteikt, ka persona, kuras rīcībā ir saistošā izziņa par tarifu, ko attiecībā uz preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā ir izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, var turpināt to izmantot trīs mēnešus saskaņā ar 12. panta 6. punktu Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (2). |
| --- | --- |

(4)

Ir lietderīgi noteikt, ka persona, kuras rīcībā ir saistošā izziņa par tarifu, ko attiecībā uz preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā ir izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, var turpināt to izmantot trīs mēnešus saskaņā ar 12. panta 6. punktu Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (2).

| (5) | Muitas kodeksa komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā, |
| --- | --- |

(5)

Muitas kodeksa komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Preces, kas aprakstītas pielikuma tabulas 1. ailē, kombinētajā nomenklatūrā klasificē ar KN kodiem, kas norādīti tabulas 2. ailē.

2. pants

Saistošo izziņu par tarifu, ko izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2913/92 12. panta 6. punktu var turpināt izmantot trīs mēnešus.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 27. jūlijā

Komisijas vārdā —

priekšsēdētāja vietnieks

Franco FRATTINI

---

(1)  OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 733/2007 (OV L 169, 29.6.2007., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1791/2006 (OV L 363, 20.12.2006., 1. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

| Preču apraksts | Klasifikācija
  (KN kods) | Pamatojums |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Pasta filata veida siers blokos izgatavots, pievienojot pienam renīnu un termofilās baktērijas (piemēram, Streptococcus thermophilus). Sūkalas tiek atdalītas pēc recināšanas. Biezpiens tad tiek sasildīts aptuveni līdz 80 °C. Biezpiens tiek mīcīts un staipīts, lai piešķirtu tam šķiedrainu struktūru. Tad produkts tiek sadalīts vajadzīgā lieluma gabalos (1 līdz 3 kg) un apsālīts.
  Sieru ietin nogatavināšanas plēvē un pēc izgatavošanas to iztur vienu vai divas nedēļas zemā temperatūrā (2 līdz 4 °C).
  Siera sastāvs ir (svara %):






  sausna | 54,2 |
| kopējais tauku saturs | 23,3 |
| tauku saturs sausnā | 43,0 |
| ūdens saturs beztauku sausnā | 59,7 |

Preču apraksts

Klasifikācija

(KN kods)

Pamatojums

(1)

(2)

(3)

Pasta filata veida siers blokos izgatavots, pievienojot pienam renīnu un termofilās baktērijas (piemēram, Streptococcus thermophilus). Sūkalas tiek atdalītas pēc recināšanas. Biezpiens tad tiek sasildīts aptuveni līdz 80 °C. Biezpiens tiek mīcīts un staipīts, lai piešķirtu tam šķiedrainu struktūru. Tad produkts tiek sadalīts vajadzīgā lieluma gabalos (1 līdz 3 kg) un apsālīts.

Sieru ietin nogatavināšanas plēvē un pēc izgatavošanas to iztur vienu vai divas nedēļas zemā temperatūrā (2 līdz 4 °C).

Siera sastāvs ir (svara %):

sausna

54,2

kopējais tauku saturs

23,3

tauku saturs sausnā

43,0

ūdens saturs beztauku sausnā

59,7

Sieram ir maiga, sviestam līdzīga, nedaudz sāļa garša. Tas izmantojams, cita starpā, kā siers picu pagatavošanai.

0406 10 20

Klasifikācija ir noteikta, pamatojoties uz KN interpretācijas vispārīgajiem noteikumiem Nr. 1. un Nr. 6., kā arī KN kodu 0406, 0406 10 un 0406 10 20 aprakstiem.

Produktam, jo īpaši attiecībā uz tā sastāvu, izskatu un garšu, piemīt nenogatavināta siera objektīvās pazīmes un īpašības; to var lietot neilgi pēc tā izgatavošanas (Harmonizētās sistēmas skaidrojumi par pozīciju 0406, pirmās daļas 1. punkts).

Tāpēc to nevar klasificēt ar KN kodu 0406 90, kas attiecas uz “citiem sieriem” nekā tiem, kas minēti iepriekšējās apakšpozīcijās.

---

| 28.7.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 196/39 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 196/39

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 905/2007

(2007. gada 27. jūlijs),

ar kuru nosaka minimālo sviesta pārdošanas cenu attiecībā uz 68. atsevišķo konkursa uzaicinājumu, kas izsludināts saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 2771/1999 minēto pastāvīgo konkursu

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1255/1999 par piena un piena produktu tirgus kopīgo organizāciju (1) un jo īpaši tās 10. panta c) punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar 21. pantu Komisijas 1999. gada 16. decembra Regulā (EK) Nr. 2771/1999, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 1255/1999 attiecībā uz intervenci sviesta un krējuma tirgū (2), intervences aģentūras, izmantojot pastāvīgu konkursu, ir laidušas pārdošanā noteiktu to glabāšanā esošā sviesta daudzumu. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar 21. pantu Komisijas 1999. gada 16. decembra Regulā (EK) Nr. 2771/1999, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 1255/1999 attiecībā uz intervenci sviesta un krējuma tirgū (2), intervences aģentūras, izmantojot pastāvīgu konkursu, ir laidušas pārdošanā noteiktu to glabāšanā esošā sviesta daudzumu.

| (2) | Ņemot vērā piedāvājumus, kas saņemti pēc katra atsevišķā konkursa uzaicinājuma, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2771/1999 24.a pantu nosaka minimālo pārdošanas cenu vai nolemj piedāvājumus noraidīt. |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā piedāvājumus, kas saņemti pēc katra atsevišķā konkursa uzaicinājuma, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2771/1999 24.a pantu nosaka minimālo pārdošanas cenu vai nolemj piedāvājumus noraidīt.

| (3) | Ņemot vērā saņemtos piedāvājumus, nosaka minimālo pārdošanas cenu. |
| --- | --- |

(3)

Ņemot vērā saņemtos piedāvājumus, nosaka minimālo pārdošanas cenu.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

68. atsevišķajā konkursā saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2771/1999, kurā termiņš konkursa piedāvājumu iesniegšanai beidzās 2007. gada 24. jūlija, minimālo sviesta pārdošanas cenu nosaka 200,00 EUR/100 kg.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2007. gada 28. jūlijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 27. jūlijā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 160, 26.6.1999., 48. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1913/2005 (OV L 307, 25.11.2005., 2. lpp.).

1

(2)  OV L 333, 24.12.1999., 11. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 688/2007 (OV L 159, 20.6.2007., 36. lpp.).

2

---

II Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Komisija

| 28.7.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 196/40 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 196/40

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2006. gada 13. septembris)

par procedūru saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 81. pantu

(Lieta COMP/F/38.456 – Bitumens (NL))

(izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 4090)

(Autentisks ir tikai teksts angļu, franču, holandiešu un vācu valodā)

(2007/534/EK)

1.   PĀRKĀPUMA KOPSAVILKUMS

| (1) | Lēmuma adresāti, vienojoties par cenām ceļu seguma bitumenam Nīderlandē, piedalījās vienotā un ilgstošā darbībā, pārkāpjot Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 81. pantu. |
| --- | --- |

(1)

Lēmuma adresāti, vienojoties par cenām ceļu seguma bitumenam Nīderlandē, piedalījās vienotā un ilgstošā darbībā, pārkāpjot Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 81. pantu.

1.1.   Ceļu seguma bitumena nozare

| (2) | Bitumens ir degvielas ražošanas blakusprodukts. Parasti to iegūst, destilējot īpašu smago jēlnaftu. Dažādu jēlnaftas un naftas pārstrādes konfigurāciju rezultātā iegūst dažādus bitumena veidus, ko iespējams tālāk modificēt, pievienojot polimērus, lai uzlabotu tā īpašības. Bitumenu galvenokārt izmanto asfalta ražošanā, kur tam ir līmvielas funkcija citu materiālu saistīšanai. Pārējo saražoto bitumenu izmanto dažādās ražošanas nozarēs. |
| --- | --- |

(2)

Bitumens ir degvielas ražošanas blakusprodukts. Parasti to iegūst, destilējot īpašu smago jēlnaftu. Dažādu jēlnaftas un naftas pārstrādes konfigurāciju rezultātā iegūst dažādus bitumena veidus, ko iespējams tālāk modificēt, pievienojot polimērus, lai uzlabotu tā īpašības. Bitumenu galvenokārt izmanto asfalta ražošanā, kur tam ir līmvielas funkcija citu materiālu saistīšanai. Pārējo saražoto bitumenu izmanto dažādās ražošanas nozarēs.

| (3) | Ražojums, kas ir šā lēmuma priekšmets, attiecas uz visu bitumenu, ko izmanto ceļu būvē un līdzīgos veidos. To sauc arī par “iespiešanās” bitumenu, ceļu bitumenu vai pen-grade bitumenu. Šajā dokumentā tas tiks saukts par ceļu klājumu bitumenu. |
| --- | --- |

(3)

Ražojums, kas ir šā lēmuma priekšmets, attiecas uz visu bitumenu, ko izmanto ceļu būvē un līdzīgos veidos. To sauc arī par “iespiešanās” bitumenu, ceļu bitumenu vai pen-grade bitumenu. Šajā dokumentā tas tiks saukts par ceļu klājumu bitumenu.

| (4) | Izmeklēšanā tika noskaidrots, ka kartelis darbojās visā Nīderlandes teritorijā. Aplēstais apjoms ir aptuveni 62 miljoni euro 2001. gadā, kas ir pēdējais gads, kurā pārkāpums notika pilnā apmērā. Savdabīga īpatnība pārkāpumam ir tā, ka vienošanās notika ne tikai starp pārdevējiem kā parastos gadījumos, bet starp pārdevējiem un pircējiem kopā. Kartelī piedalījās astoņi no deviņiem ceļu seguma bitumena piegādātājiem un seši (tagad pieci) lielākie ceļu būves uzņēmumi, kas ir ražojuma pircēji. |
| --- | --- |

(4)

Izmeklēšanā tika noskaidrots, ka kartelis darbojās visā Nīderlandes teritorijā. Aplēstais apjoms ir aptuveni 62 miljoni euro 2001. gadā, kas ir pēdējais gads, kurā pārkāpums notika pilnā apmērā. Savdabīga īpatnība pārkāpumam ir tā, ka vienošanās notika ne tikai starp pārdevējiem kā parastos gadījumos, bet starp pārdevējiem un pircējiem kopā. Kartelī piedalījās astoņi no deviņiem ceļu seguma bitumena piegādātājiem un seši (tagad pieci) lielākie ceļu būves uzņēmumi, kas ir ražojuma pircēji.

| (5) | Tālāk uzskaitītie adresāti piedalījās vienotā un ilgstošā darbībā, pārkāpjot EK Līguma 81. pantu, kura notika visā Nīderlandes teritorijā un kuras galvenā īpatnība ir tā, ka piegādātāji un pircēji kopīgi vienojās par attiecīgā ražojuma cenām un atlaidēm. |
| --- | --- |

(5)

Tālāk uzskaitītie adresāti piedalījās vienotā un ilgstošā darbībā, pārkāpjot EK Līguma 81. pantu, kura notika visā Nīderlandes teritorijā un kuras galvenā īpatnība ir tā, ka piegādātāji un pircēji kopīgi vienojās par attiecīgā ražojuma cenām un atlaidēm.

1.2.   Adresāti un pārkāpuma ilgums

| (6) | Norādītajos laika posmos pārkāpumā piedalījās šādi uzņēmumi un to juridiskās personas (daži no uzņēmumiem ir atbildīgi kā mātesuzņēmumi); lūdzam atzīmēt, ka attiecībā uz dažiem uzņēmumiem lēmums ir adresēts vairāk nekā vienai juridiskai personai: | piegādātāji:








  a) | BP: BP plc. no 1994. gada 1. aprīļa līdz 2002. gada 15. aprīlim, BP Nederland BV no 1994. gada 1. aprīļa līdz 2000. gada 1. janvārim un BP Refining & Petrochemicals GmbH no 1999. gada 31. decembra līdz 2002. gada 15. aprīlim; |
| --- | --- | --- | --- |

(6)

Norādītajos laika posmos pārkāpumā piedalījās šādi uzņēmumi un to juridiskās personas (daži no uzņēmumiem ir atbildīgi kā mātesuzņēmumi); lūdzam atzīmēt, ka attiecībā uz dažiem uzņēmumiem lēmums ir adresēts vairāk nekā vienai juridiskai personai:

piegādātāji:

a)

BP: BP plc. no 1994. gada 1. aprīļa līdz 2002. gada 15. aprīlim, BP Nederland BV no 1994. gada 1. aprīļa līdz 2000. gada 1. janvārim un BP Refining & Petrochemicals GmbH no 1999. gada 31. decembra līdz 2002. gada 15. aprīlim;

| b) | Esha: Esha Holding BV, Smid & Hollander BV un Esha Port Services Amsterdam BV no 1994. gada 1. aprīļa līdz 2002. gada 15. aprīlim; |
| --- | --- |

b)

Esha: Esha Holding BV, Smid & Hollander BV un Esha Port Services Amsterdam BV no 1994. gada 1. aprīļa līdz 2002. gada 15. aprīlim;

| c) | Klöckner: Klöckner Bitumen BV no 1994. gada 1. aprīļa līdz 2002. gada 15. aprīlim un Sideron Industrial Development no 2000. gada 1. janvāra līdz 2002. gada 15. aprīlim; |
| --- | --- |

c)

Klöckner: Klöckner Bitumen BV no 1994. gada 1. aprīļa līdz 2002. gada 15. aprīlim un Sideron Industrial Development no 2000. gada 1. janvāra līdz 2002. gada 15. aprīlim;

| d) | Kuwait Petroleum: Kuwait Petroleum Corporation, Kuwait Petroleum International Ltd un Kuwait Petroleum BV (Nīderlande) no 1994. gada 1. aprīļa līdz 2002. gada 15. aprīlim; |
| --- | --- |

d)

Kuwait Petroleum: Kuwait Petroleum Corporation, Kuwait Petroleum International Ltd un Kuwait Petroleum BV (Nīderlande) no 1994. gada 1. aprīļa līdz 2002. gada 15. aprīlim;

| e) | Nynäs: AB Nynäs Petroleum un Nynäs Belgium AB no 1994. gada 1. aprīļa līdz 2002. gada 15. aprīlim; |
| --- | --- |

e)

Nynäs: AB Nynäs Petroleum un Nynäs Belgium AB no 1994. gada 1. aprīļa līdz 2002. gada 15. aprīlim;

| f) | Shell: Shell Petroleum NV, The Shell Transport, Trading Company Ltd un Shell Nederland Verkoopmaatschappij BV no 1994. gada 1. aprīļa līdz 2002. gada 15. aprīlim; |
| --- | --- |

f)

Shell: Shell Petroleum NV, The Shell Transport, Trading Company Ltd un Shell Nederland Verkoopmaatschappij BV no 1994. gada 1. aprīļa līdz 2002. gada 15. aprīlim;

| g) | Total: Total Nederland NV no 1994. gada 1. aprīļa līdz 2002. gada 15. aprīlim un Total SA no 1999. gada 1. novembra līdz 2002. gada 15. aprīlim; |
| --- | --- |

g)

Total: Total Nederland NV no 1994. gada 1. aprīļa līdz 2002. gada 15. aprīlim un Total SA no 1999. gada 1. novembra līdz 2002. gada 15. aprīlim;

| h) | Wintershall: Wintershall AG no 1994. gada 1. aprīļa līdz 1999. gada 31. decembrim; |
| --- | --- |

h)

Wintershall: Wintershall AG no 1994. gada 1. aprīļa līdz 1999. gada 31. decembrim;

| | pircēji:








  i) | Ballast Nedam: Ballast Nedam NV un Ballast Nedam Infra BV no 1996. gada 21. jūnija līdz 2002. gada 15. aprīlim; |
| --- | --- | --- |

pircēji:

i)

Ballast Nedam: Ballast Nedam NV un Ballast Nedam Infra BV no 1996. gada 21. jūnija līdz 2002. gada 15. aprīlim;

| j) | BAM: BAM NBM Wegenbouw BV no 1994. gada 1. aprīļa līdz 2002. gada 15. aprīlim un Koninklijke BAM Groep NV no 2000. gada 1. novembra līdz 2002. gada 15. aprīlim; |
| --- | --- |

j)

BAM: BAM NBM Wegenbouw BV no 1994. gada 1. aprīļa līdz 2002. gada 15. aprīlim un Koninklijke BAM Groep NV no 2000. gada 1. novembra līdz 2002. gada 15. aprīlim;

| k) | Dura Vermeer: Vermeer Infrastructuur BV no 1994. gada 1. aprīļa līdz 2002. gada 15. aprīlim, Dura Vermeer Groep NV no 1998. gada 13. novembra līdz 2002. gada 15. aprīlim un Dura Vermeer Infra BV no 2000. gada 1. jūlija līdz 2002. gada 15. aprīlim; |
| --- | --- |

k)

Dura Vermeer: Vermeer Infrastructuur BV no 1994. gada 1. aprīļa līdz 2002. gada 15. aprīlim, Dura Vermeer Groep NV no 1998. gada 13. novembra līdz 2002. gada 15. aprīlim un Dura Vermeer Infra BV no 2000. gada 1. jūlija līdz 2002. gada 15. aprīlim;

| l) | HBG: HBG Civiel BV no 1994. gada 1. aprīļa līdz 2002. gada 15. aprīlim; |
| --- | --- |

l)

HBG: HBG Civiel BV no 1994. gada 1. aprīļa līdz 2002. gada 15. aprīlim;

| m) | Heijmans: Heijmans NV un Heijmans Infrastructuur BV no 1994. gada 1. aprīļa līdz 2002. gada 15. aprīlim; |
| --- | --- |

m)

Heijmans: Heijmans NV un Heijmans Infrastructuur BV no 1994. gada 1. aprīļa līdz 2002. gada 15. aprīlim;

| n) | KWS: Koninklijke Volker Wessels Stevin NV un Koninklijke Wegenbouw Stevin BV no 1994. gada 1. aprīļa līdz 2002. gada 15. aprīlim. |
| --- | --- |

n)

KWS: Koninklijke Volker Wessels Stevin NV un Koninklijke Wegenbouw Stevin BV no 1994. gada 1. aprīļa līdz 2002. gada 15. aprīlim.

1.3.   Karteļa darbība

| (7) | Slepeno vienošanos var klasificēt kā cenu noteikšanas praksi ceļu seguma bitumenam Nīderlandē starp piegādātājiem un galvenajiem pircējiem, kā arī šo piegādātāju un pircēju vidū. |
| --- | --- |

(7)

Slepeno vienošanos var klasificēt kā cenu noteikšanas praksi ceļu seguma bitumenam Nīderlandē starp piegādātājiem un galvenajiem pircējiem, kā arī šo piegādātāju un pircēju vidū.

| (8) | Pierādījumi par karteļa esamību attiecas uz periodu no 1994. gada 1. aprīļa līdz 2002. gada 15. aprīlim un pamatā ir saistīti ar praksi, kolektīvi nosakot bruto cenu ceļu seguma bitumena pārdošanai un iepirkšanai un nosakot vienotu atlaidi no bruto cenas ceļu būvētājiem, kas piedalās shēmā, un mazāka apjoma maksimālo atlaidi no bruto cenas citiem ceļu būvētājiem. |
| --- | --- |

(8)

Pierādījumi par karteļa esamību attiecas uz periodu no 1994. gada 1. aprīļa līdz 2002. gada 15. aprīlim un pamatā ir saistīti ar praksi, kolektīvi nosakot bruto cenu ceļu seguma bitumena pārdošanai un iepirkšanai un nosakot vienotu atlaidi no bruto cenas ceļu būvētājiem, kas piedalās shēmā, un mazāka apjoma maksimālo atlaidi no bruto cenas citiem ceļu būvētājiem.

| (9) | Komisija uzskata, ka sagatavošanas posma sanāksmes un kopējās sanāksmes, kurās starp bitumena piegādātāju grupu un ceļu būvētāju grupu tika panāktas vienošanās par bruto cenām un atlaidēm ceļu seguma bitumenam Nīderlandē, veido vienotu vispārēju shēmu un tādējādi ir uzskatāmas par Līguma 81. panta vienotu pārkāpumu. |
| --- | --- |

(9)

Komisija uzskata, ka sagatavošanas posma sanāksmes un kopējās sanāksmes, kurās starp bitumena piegādātāju grupu un ceļu būvētāju grupu tika panāktas vienošanās par bruto cenām un atlaidēm ceļu seguma bitumenam Nīderlandē, veido vienotu vispārēju shēmu un tādējādi ir uzskatāmas par Līguma 81. panta vienotu pārkāpumu.

2.   SODANAUDAS

2.1.   Pamatsumma

| (10) | Sodanaudas pamatsummu nosaka atbilstoši pārkāpuma smagumam un ilgumam. |
| --- | --- |

(10)

Sodanaudas pamatsummu nosaka atbilstoši pārkāpuma smagumam un ilgumam.

Pārkāpuma smagums

| (11) | Novērtējot pārkāpuma smagumu, Komisija ņem vērā tā raksturu, tā faktisko ietekmi uz tirgu, ja to ir iespējams noteikt, un attiecīgā ģeogrāfiskā tirgus lielumu. |
| --- | --- |

(11)

Novērtējot pārkāpuma smagumu, Komisija ņem vērā tā raksturu, tā faktisko ietekmi uz tirgu, ja to ir iespējams noteikt, un attiecīgā ģeogrāfiskā tirgus lielumu.

| (12) | Ņemot vērā izdarītā pārkāpuma raksturu, to, ka tas notika kopējā tirgus nozīmīgā daļā un ietekmēja to, Komisija uzskata, ka uzņēmumi, kuriem ir adresēts šis lēmums, ir izdarījuši Līguma 81. panta nopietnu pārkāpumu. |
| --- | --- |

(12)

Ņemot vērā izdarītā pārkāpuma raksturu, to, ka tas notika kopējā tirgus nozīmīgā daļā un ietekmēja to, Komisija uzskata, ka uzņēmumi, kuriem ir adresēts šis lēmums, ir izdarījuši Līguma 81. panta nopietnu pārkāpumu.

Diferencēta pieeja

| (13) | Ļoti smagu pārkāpumu kategorijā iespējamo naudas sodu skala ļauj piemērot uzņēmumiem diferencētu pieeju, attiecīgi ņemot vērā pārkāpumu izdarītāju faktisko ekonomisko spēju izraisīt ievērojamu kaitējumu konkurencei. To piemēro gadījumos, kad tāpat kā šajā gadījumā pastāv vērā ņemamas atšķirības starp to uzņēmumu attiecīgajām tirgus daļām, kuri piedalās pārkāpumā. |
| --- | --- |

(13)

Ļoti smagu pārkāpumu kategorijā iespējamo naudas sodu skala ļauj piemērot uzņēmumiem diferencētu pieeju, attiecīgi ņemot vērā pārkāpumu izdarītāju faktisko ekonomisko spēju izraisīt ievērojamu kaitējumu konkurencei. To piemēro gadījumos, kad tāpat kā šajā gadījumā pastāv vērā ņemamas atšķirības starp to uzņēmumu attiecīgajām tirgus daļām, kuri piedalās pārkāpumā.

| (14) | Uzņēmumi tika iedalīti sešās kategorijās atbilstoši to relatīvajam nozīmīgumam attiecīgajos tirgos 2001. gadā, kas ir pēdējais gads, kurā pārkāpums notika pilnā apmērā. |
| --- | --- |

(14)

Uzņēmumi tika iedalīti sešās kategorijās atbilstoši to relatīvajam nozīmīgumam attiecīgajos tirgos 2001. gadā, kas ir pēdējais gads, kurā pārkāpums notika pilnā apmērā.

Pietiekama preventīva ietekme

| (15) | Komisija atzīmē, ka 2005. gadā, kas bija pēdējais finanšu gads pirms šā lēmuma pieņemšanas, uzņēmumiem Shell, BP, Total un Kuwait Petroleum apgrozījums pasaules mērogā bija attiecīgi 246, 203, 143 un 37 miljardi euro. Visiem pārējiem uzņēmumiem apgrozījums pasaules mērogā bija mazāks par 10 miljardiem euro. |
| --- | --- |

(15)

Komisija atzīmē, ka 2005. gadā, kas bija pēdējais finanšu gads pirms šā lēmuma pieņemšanas, uzņēmumiem Shell, BP, Total un Kuwait Petroleum apgrozījums pasaules mērogā bija attiecīgi 246, 203, 143 un 37 miljardi euro. Visiem pārējiem uzņēmumiem apgrozījums pasaules mērogā bija mazāks par 10 miljardiem euro.

| (16) | Komisija uzskata, ka, ņemot vērā lietas apstākļus, nav nepieciešams piemērot reizinātāju pietiekamas preventīvas ietekmes nodrošināšanai attiecībā uz uzņēmumiem, kuru apgrozījums pasaules mērogā bija mazāks par 10 miljardiem euro. Komisija uzskata, ka tikai uzņēmumu Shell, BP, Total un Kuwait Petroleum sodanaudas jāreizina ar lietas apstākļiem pielāgotu koeficientu. |
| --- | --- |

(16)

Komisija uzskata, ka, ņemot vērā lietas apstākļus, nav nepieciešams piemērot reizinātāju pietiekamas preventīvas ietekmes nodrošināšanai attiecībā uz uzņēmumiem, kuru apgrozījums pasaules mērogā bija mazāks par 10 miljardiem euro. Komisija uzskata, ka tikai uzņēmumu Shell, BP, Total un Kuwait Petroleum sodanaudas jāreizina ar lietas apstākļiem pielāgotu koeficientu.

Ilgums

| (17) | Individuālus reizināšanas koeficientus atbilstoši pārkāpuma ilgumam piemēro katram uzņēmumam, kura dalība pārkāpumā ilgusi no 1,5 līdz 8 gadiem (skatīt 6. punktu iepriekš). |
| --- | --- |

(17)

Individuālus reizināšanas koeficientus atbilstoši pārkāpuma ilgumam piemēro katram uzņēmumam, kura dalība pārkāpumā ilgusi no 1,5 līdz 8 gadiem (skatīt 6. punktu iepriekš).

2.2.   Vainu pastiprinoši un mīkstinoši apstākļi

Vainu pastiprinoši apstākļi

| (18) | Laikā, kad notika pārkāpums, Shell jau bija pakļauts iepriekšējiem Komisijas lēmumiem, kas aizliedz karteļa darbību (1). Šis atkārtotais pārkāpums ir vainu pastiprinošs apstāklis, kas ir pamats Shell uzliekamās pamata sodanaudas palielinājumam par 50 %. |
| --- | --- |

(18)

Laikā, kad notika pārkāpums, Shell jau bija pakļauts iepriekšējiem Komisijas lēmumiem, kas aizliedz karteļa darbību (1). Šis atkārtotais pārkāpums ir vainu pastiprinošs apstāklis, kas ir pamats Shell uzliekamās pamata sodanaudas palielinājumam par 50 %.

| (19) | Pārbaužu laikā KWS atteicās sniegt informāciju izmeklēšanai, tāpēc inspektori bija spiesti lūgt valsts kompetentās iestādes un policijas palīdzību. Komisija uzskata, ka šāda kavēkļu radīšana ir vainu pastiprinošs apstāklis, kas ir pamats KWS uzliekamās pamata sodanaudas palielinājumam par 10 %. |
| --- | --- |

(19)

Pārbaužu laikā KWS atteicās sniegt informāciju izmeklēšanai, tāpēc inspektori bija spiesti lūgt valsts kompetentās iestādes un policijas palīdzību. Komisija uzskata, ka šāda kavēkļu radīšana ir vainu pastiprinošs apstāklis, kas ir pamats KWS uzliekamās pamata sodanaudas palielinājumam par 10 %.

| (20) | Shell, kas ietilpst bitumena piegādātāju grupā, un KWS, kas ietilpst bitumena pircēju grupā, ir īpaši atbildīgi par to lomu karteļa darbības uzsākšanā un vadīšanā. Šie uzņēmumi bija karteļa darbības vadošie spēki. Šī īpašā loma ir pamats Shell un KWS uzliekamās pamata sodanaudas palielinājumam par 50 %. |
| --- | --- |

(20)

Shell, kas ietilpst bitumena piegādātāju grupā, un KWS, kas ietilpst bitumena pircēju grupā, ir īpaši atbildīgi par to lomu karteļa darbības uzsākšanā un vadīšanā. Šie uzņēmumi bija karteļa darbības vadošie spēki. Šī īpašā loma ir pamats Shell un KWS uzliekamās pamata sodanaudas palielinājumam par 50 %.

2.3.   Apgrozījuma 10 % robežas piemērošana

| (21) | Padomes Regulas (EK) Nr. 1/2003 (2) 23. panta 2. punktā noteikts, ka attiecībā uz katru uzņēmumu sodanauda nepārsniedz 10 % no tā apgrozījuma. Šī robeža tika piemērota sodanaudām, ko aprēķināja uzņēmumam Esha (Esha Holding BV, Smid & Hollander BV un Esha Port Services Amsterdam BV) un uzņēmumam Klöckner Bitumen BV. |
| --- | --- |

(21)

Padomes Regulas (EK) Nr. 1/2003 (2) 23. panta 2. punktā noteikts, ka attiecībā uz katru uzņēmumu sodanauda nepārsniedz 10 % no tā apgrozījuma. Šī robeža tika piemērota sodanaudām, ko aprēķināja uzņēmumam Esha (Esha Holding BV, Smid & Hollander BV un Esha Port Services Amsterdam BV) un uzņēmumam Klöckner Bitumen BV.

2.4.   Paziņojuma par iecietību, kas pieņemts 2002. gadā, piemērošana

Imunitāte

| (22) | BP bija pirmais uzņēmums, kas informēja Komisiju par bitumena karteli Nīderlandē, un Komisija piešķīra BP nosacītu imunitāti pret sodanaudu uzlikšanu, pamatojoties uz paziņojuma 15. punktu. BP pilnībā pastāvīgi un nekavējoties sadarbojās visā Komisijas administratīvās procedūras gaitā. Ne vēlāk kā laikā, kad BP saskaņā ar paziņojumu par iecietību iesniedza pierādījumus, tas pārtrauca savu līdzdalību iespējamā pārkāpumā, un tas nav veicis pasākumus, lai piespiestu citus uzņēmumus iesaistīties pārkāpumā. Tālab BP pilnībā tiek atbrīvots no sodanaudas. |
| --- | --- |

(22)

BP bija pirmais uzņēmums, kas informēja Komisiju par bitumena karteli Nīderlandē, un Komisija piešķīra BP nosacītu imunitāti pret sodanaudu uzlikšanu, pamatojoties uz paziņojuma 15. punktu. BP pilnībā pastāvīgi un nekavējoties sadarbojās visā Komisijas administratīvās procedūras gaitā. Ne vēlāk kā laikā, kad BP saskaņā ar paziņojumu par iecietību iesniedza pierādījumus, tas pārtrauca savu līdzdalību iespējamā pārkāpumā, un tas nav veicis pasākumus, lai piespiestu citus uzņēmumus iesaistīties pārkāpumā. Tālab BP pilnībā tiek atbrīvots no sodanaudas.

Pirmais ievilkums 23. punkta b) apakšpunktā (30–50 % samazinājums)

| (23) | Kuwait Petroleum bija nākamais uzņēmums, kas vērsās pie Komisijas saskaņā ar paziņojumu par iecietību un izpildīja tā 21. punktā izklāstītās prasības. Kuwait Petroleum iesniegtie pierādījumi bija tādi, kas ļāva Komisijai pārbaudīt attiecīgos faktus, un tādējādi ir uzskatāmi par pievienotu vērtību attiecībā uz pierādījumiem, kas šajā laikā bija Komisijas rīcībā. Šī pievienotā vērtība bija nozīmīga, jo tā apstiprināja esošo informāciju un kopā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju palīdzēja Komisijai pierādīt pārkāpumu. Jāņem vērā, ka BP dalība apspriežu sanāksmēs par bitumenu ar pircējiem nebija regulāra un Kuwait Petroleum bija pirmais uzņēmums, kas sniedza tiešus pierādījumus par šo centrālo elementu karteļa darbībā. Tādējādi saskaņā ar paziņojuma par iecietību 23. punktu Kuwait Petroleum ir tiesīgs saņemt sodanaudas samazinājumu 30 % līdz 50 % apmērā. |
| --- | --- |

(23)

Kuwait Petroleum bija nākamais uzņēmums, kas vērsās pie Komisijas saskaņā ar paziņojumu par iecietību un izpildīja tā 21. punktā izklāstītās prasības. Kuwait Petroleum iesniegtie pierādījumi bija tādi, kas ļāva Komisijai pārbaudīt attiecīgos faktus, un tādējādi ir uzskatāmi par pievienotu vērtību attiecībā uz pierādījumiem, kas šajā laikā bija Komisijas rīcībā. Šī pievienotā vērtība bija nozīmīga, jo tā apstiprināja esošo informāciju un kopā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju palīdzēja Komisijai pierādīt pārkāpumu. Jāņem vērā, ka BP dalība apspriežu sanāksmēs par bitumenu ar pircējiem nebija regulāra un Kuwait Petroleum bija pirmais uzņēmums, kas sniedza tiešus pierādījumus par šo centrālo elementu karteļa darbībā. Tādējādi saskaņā ar paziņojuma par iecietību 23. punktu Kuwait Petroleum ir tiesīgs saņemt sodanaudas samazinājumu 30 % līdz 50 % apmērā.

| (24) | Lai precīzi noteiktu Kuwait Petroleum uzliekamās sodanaudas samazinājumu, jāņem vērā, ka Kuwait Petroleum pieteikums par iecietību un turpmāk iesniegtie pierādījumi bija tik detalizēti, ka tie stiprināja Komisijas iespējas pierādīt attiecīgos faktus. Tomēr jāņem vērā, ka pieteikums tika saņemts vairāk nekā vienpadsmit mēnešus pēc tam, kad Komisija bija veikusi pārbaudes un nosūtījusi iesaistītajām personām pieprasījumu sniegt detalizētu informāciju par attiecīgajiem notikumiem. Turklāt Komisija nopietni vērtē apstākli, ka formulējumi atsevišķos svarīgos Kuwait Petroleum paziņojumos par iespējamo ExxonMobil līdzdalību kartelī tika mainīti un tos vairs nebija iespējams izmantot kā pierādījumu pret uzņēmumu. Komisija secina, ka Kuwait Petroleum ir tiesības uz 30 % samazinājumu no sodanaudas, kas tam būtu uzlikta citos apstākļos. |
| --- | --- |

(24)

Lai precīzi noteiktu Kuwait Petroleum uzliekamās sodanaudas samazinājumu, jāņem vērā, ka Kuwait Petroleum pieteikums par iecietību un turpmāk iesniegtie pierādījumi bija tik detalizēti, ka tie stiprināja Komisijas iespējas pierādīt attiecīgos faktus. Tomēr jāņem vērā, ka pieteikums tika saņemts vairāk nekā vienpadsmit mēnešus pēc tam, kad Komisija bija veikusi pārbaudes un nosūtījusi iesaistītajām personām pieprasījumu sniegt detalizētu informāciju par attiecīgajiem notikumiem. Turklāt Komisija nopietni vērtē apstākli, ka formulējumi atsevišķos svarīgos Kuwait Petroleum paziņojumos par iespējamo ExxonMobil līdzdalību kartelī tika mainīti un tos vairs nebija iespējams izmantot kā pierādījumu pret uzņēmumu. Komisija secina, ka Kuwait Petroleum ir tiesības uz 30 % samazinājumu no sodanaudas, kas tam būtu uzlikta citos apstākļos.

Citi pieteikumi par iecietību

| (25) | Arī Shell iesniedza pieteikumu saskaņā ar paziņojuma par iecietību B iedaļu, bet sakarā ar to, ka šiem pieteikumiem nepiemita būtiska pievienotā vērtība, samazinājums netika piešķirts. |
| --- | --- |

(25)

Arī Shell iesniedza pieteikumu saskaņā ar paziņojuma par iecietību B iedaļu, bet sakarā ar to, ka šiem pieteikumiem nepiemita būtiska pievienotā vērtība, samazinājums netika piešķirts.

| (26) | Nynäs un Total arī apgalvoja, ka tie ir brīvprātīgi iesnieguši Komisijai informāciju, kas apstiprina to vainu. Tomēr Komisija uzskata, ka sniegtajai informācijai nav būtiskas pievienotās vērtības, kas būtu pamats tam, lai Komisija varētu piešķirt sodanaudas samazinājumu. |
| --- | --- |

(26)

Nynäs un Total arī apgalvoja, ka tie ir brīvprātīgi iesnieguši Komisijai informāciju, kas apstiprina to vainu. Tomēr Komisija uzskata, ka sniegtajai informācijai nav būtiskas pievienotās vērtības, kas būtu pamats tam, lai Komisija varētu piešķirt sodanaudas samazinājumu.

| (27) | Wintershall apgalvo, ka uz to būtu jāattiecina BP pieteikums par imunitāti. Tomēr Wintershall joprojām pastāv kā no BP atsevišķs uzņēmums, un pieteikumu par imunitāti nolēma iesniegt BP, nevis Wintershall. |
| --- | --- |

(27)

Wintershall apgalvo, ka uz to būtu jāattiecina BP pieteikums par imunitāti. Tomēr Wintershall joprojām pastāv kā no BP atsevišķs uzņēmums, un pieteikumu par imunitāti nolēma iesniegt BP, nevis Wintershall.

3.   LĒMUMS

| (28) | Turpmāk uzskaitītie uzņēmumi ir pārkāpuši Līguma 81. pantu, norādītajos laika posmos kolektīvi nosakot bruto cenu ceļa segumu bitumena pārdošanai un iepirkšanai Nīderlandē, vienotu atlaidi no bruto cenas ceļu būvētājiem, kas piedalās shēmā, un mazāka apjoma atlaidi no bruto cenas citiem ceļu būvētājiem:






  a) | Ballast Nedam: Ballast Nedam NV un Ballast Nedam Infra BV no 1996. gada 21. jūnija līdz 2002. gada 15. aprīlim; |
| --- | --- | --- |

(28)

Turpmāk uzskaitītie uzņēmumi ir pārkāpuši Līguma 81. pantu, norādītajos laika posmos kolektīvi nosakot bruto cenu ceļa segumu bitumena pārdošanai un iepirkšanai Nīderlandē, vienotu atlaidi no bruto cenas ceļu būvētājiem, kas piedalās shēmā, un mazāka apjoma atlaidi no bruto cenas citiem ceļu būvētājiem:

a)

Ballast Nedam: Ballast Nedam NV un Ballast Nedam Infra BV no 1996. gada 21. jūnija līdz 2002. gada 15. aprīlim;

| b) | BAM NBM: BAM NBM Wegenbouw BV no 1994. gada 1. aprīļa līdz 2002. gada 15. aprīlim un Koninklijke BAM Groep NV no 2000. gada 1. novembra līdz 2002. gada 15. aprīlim; |
| --- | --- |

b)

BAM NBM: BAM NBM Wegenbouw BV no 1994. gada 1. aprīļa līdz 2002. gada 15. aprīlim un Koninklijke BAM Groep NV no 2000. gada 1. novembra līdz 2002. gada 15. aprīlim;

| c) | BP: BP plc no 1994. gada 1. aprīļa līdz 2002. gada 15. aprīlim, BP Nederland BV no 1994. gada 1. aprīļa līdz 2000. gada 1. janvārim un BP Refining & Petrochemicals GmbH no 1999. gada 31. decembra līdz 2002. gada 15. aprīlim; |
| --- | --- |

c)

BP: BP plc no 1994. gada 1. aprīļa līdz 2002. gada 15. aprīlim, BP Nederland BV no 1994. gada 1. aprīļa līdz 2000. gada 1. janvārim un BP Refining & Petrochemicals GmbH no 1999. gada 31. decembra līdz 2002. gada 15. aprīlim;

| d) | Dura Vermeer: Vermeer Infrastructuur BV no 1994. gada 1. aprīļa līdz 2002. gada 15. aprīlim, Dura Vermeer Groep NV no 1998. gada 13. novembra līdz 2002. gada 15. aprīlim un Dura Vermeer Infra BV no 2000. gada 30. jūnija līdz 2002. gada 15. aprīlim; |
| --- | --- |

d)

Dura Vermeer: Vermeer Infrastructuur BV no 1994. gada 1. aprīļa līdz 2002. gada 15. aprīlim, Dura Vermeer Groep NV no 1998. gada 13. novembra līdz 2002. gada 15. aprīlim un Dura Vermeer Infra BV no 2000. gada 30. jūnija līdz 2002. gada 15. aprīlim;

| e) | Esha: Esha Holding BV, Smid & Hollander BV un Esha Port Services Amsterdam BV no 1994. gada 1. aprīļa līdz 2002. gada 15. aprīlim; |
| --- | --- |

e)

Esha: Esha Holding BV, Smid & Hollander BV un Esha Port Services Amsterdam BV no 1994. gada 1. aprīļa līdz 2002. gada 15. aprīlim;

| f) | HBG: HBG Civiel BV no 1994. gada 1. aprīļa līdz 2002. gada 15. aprīlim; |
| --- | --- |

f)

HBG: HBG Civiel BV no 1994. gada 1. aprīļa līdz 2002. gada 15. aprīlim;

| g) | Heijmans: Heijmans NV un Heijmans Infrastructuur BV no 1994. gada 1. aprīļa līdz 2002. gada 15. aprīlim; |
| --- | --- |

g)

Heijmans: Heijmans NV un Heijmans Infrastructuur BV no 1994. gada 1. aprīļa līdz 2002. gada 15. aprīlim;

| h) | Klöckner: Klöckner Bitumen BV no 1994. gada 1. aprīļa līdz 2002. gada 15. aprīlim un Sideron Industrial Development BV no 2000. gada 1. janvāra līdz 2002. gada 15. aprīlim; |
| --- | --- |

h)

Klöckner: Klöckner Bitumen BV no 1994. gada 1. aprīļa līdz 2002. gada 15. aprīlim un Sideron Industrial Development BV no 2000. gada 1. janvāra līdz 2002. gada 15. aprīlim;

| i) | Kuwait Petroleum: Kuwait Petroleum Corporation, Kuwait Petroleum International Ltd un Kuwait Petroleum BV (Nīderlande) no 1994. gada 1. aprīļa līdz 2002. gada 15. aprīlim; |
| --- | --- |

i)

Kuwait Petroleum: Kuwait Petroleum Corporation, Kuwait Petroleum International Ltd un Kuwait Petroleum BV (Nīderlande) no 1994. gada 1. aprīļa līdz 2002. gada 15. aprīlim;

| j) | KWS: Koninklijke Volker Wessels Stevin NV un Koninklijke Wegenbouw Stevin BV no 1994. gada 1. aprīļa līdz 2002. gada 15. aprīlim; |
| --- | --- |

j)

KWS: Koninklijke Volker Wessels Stevin NV un Koninklijke Wegenbouw Stevin BV no 1994. gada 1. aprīļa līdz 2002. gada 15. aprīlim;

| k) | Nynäs: AB Nynäs Petroleum un Nynäs Belgium AB no 1994. gada 1. aprīļa līdz 2002. gada 15. aprīlim; |
| --- | --- |

k)

Nynäs: AB Nynäs Petroleum un Nynäs Belgium AB no 1994. gada 1. aprīļa līdz 2002. gada 15. aprīlim;

| l) | Shell: Shell Petroleum NV, The Shell Transport and Trading Company Ltd un Shell Nederland Verkoopmaatschappij BV no 1994. gada 1. aprīļa līdz 2002. gada 15. aprīlim; |
| --- | --- |

l)

Shell: Shell Petroleum NV, The Shell Transport and Trading Company Ltd un Shell Nederland Verkoopmaatschappij BV no 1994. gada 1. aprīļa līdz 2002. gada 15. aprīlim;

| m) | Total: Total Nederland NV no 1994. gada 1. aprīļa līdz 2002. gada 15. aprīlim un Total SA no 1999. gada 1. novembra līdz 2002. gada 15. aprīlim; |
| --- | --- |

m)

Total: Total Nederland NV no 1994. gada 1. aprīļa līdz 2002. gada 15. aprīlim un Total SA no 1999. gada 1. novembra līdz 2002. gada 15. aprīlim;

| n) | Wintershall AG no 1994. gada 1. aprīļa līdz 1999. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

n)

Wintershall AG no 1994. gada 1. aprīļa līdz 1999. gada 31. decembrim.

| (29) | Par iepriekšējā punktā minētajiem pārkāpumiem uzliek šādas sodanaudas:






  a) | Ballast Nedam: Ballast Nedam NV un Ballast Nedam Infra BV solidāri: 4,65 miljoni euro; |
| --- | --- | --- |

(29)

Par iepriekšējā punktā minētajiem pārkāpumiem uzliek šādas sodanaudas:

a)

Ballast Nedam: Ballast Nedam NV un Ballast Nedam Infra BV solidāri: 4,65 miljoni euro;

| b) | BAM NBM: BAM NBM Wegenbouw BV: 13,5 miljoni euro, no kuriem Koninklijke BAM Groep NV ir solidāri atbildīgs par 9 miljoniem euro; |
| --- | --- |

b)

BAM NBM: BAM NBM Wegenbouw BV: 13,5 miljoni euro, no kuriem Koninklijke BAM Groep NV ir solidāri atbildīgs par 9 miljoniem euro;

| c) | BP: BP plc: 0 miljoni euro, no kuriem BP Nederland BV ir solidāri atbildīgs par 0 miljoniem euro un BP Refining & Chemicals GmbH ir solidāri atbildīgs par 0 miljoniem euro; |
| --- | --- |

c)

BP: BP plc: 0 miljoni euro, no kuriem BP Nederland BV ir solidāri atbildīgs par 0 miljoniem euro un BP Refining & Chemicals GmbH ir solidāri atbildīgs par 0 miljoniem euro;

| d) | Dura Vermeer: Vermeer Infrastructuur BV: 5,4 miljoni euro, no kuriem Dura Vermeer Groep NV ir solidāri atbildīgs par 3,9 miljoniem euro un Dura Vermeer Infra BV ir solidāri atbildīgs par 3,45 miljoniem euro; |
| --- | --- |

d)

Dura Vermeer: Vermeer Infrastructuur BV: 5,4 miljoni euro, no kuriem Dura Vermeer Groep NV ir solidāri atbildīgs par 3,9 miljoniem euro un Dura Vermeer Infra BV ir solidāri atbildīgs par 3,45 miljoniem euro;

| e) | Esha: Esha Holding BV, Smid & Hollander BV un Esha Port Services Amsterdam BV solidāri: 11,5 miljoni euro; |
| --- | --- |

e)

Esha: Esha Holding BV, Smid & Hollander BV un Esha Port Services Amsterdam BV solidāri: 11,5 miljoni euro;

| f) | HBG: HBG Civiel BV: 7,2 miljoni euro; |
| --- | --- |

f)

HBG: HBG Civiel BV: 7,2 miljoni euro;

| g) | Heijmans: Heijmans NV un Heijmans Infrastructuur BV solidāri: 17,1 miljons euro; |
| --- | --- |

g)

Heijmans: Heijmans NV un Heijmans Infrastructuur BV solidāri: 17,1 miljons euro;

| h) | Klöckner: Klöckner Bitumen BV: 10 miljoni euro, no kuriem Sideron Industrial Development BV ir solidāri atbildīgs par 9 miljoniem euro; |
| --- | --- |

h)

Klöckner: Klöckner Bitumen BV: 10 miljoni euro, no kuriem Sideron Industrial Development BV ir solidāri atbildīgs par 9 miljoniem euro;

| i) | Kuwait Petroleum: Kuwait Petroleum Corporation, Kuwait Petroleum International Ltd un Kuwait Petroleum BV (Nīderlande) solidāri: 16,632 miljoni euro; |
| --- | --- |

i)

Kuwait Petroleum: Kuwait Petroleum Corporation, Kuwait Petroleum International Ltd un Kuwait Petroleum BV (Nīderlande) solidāri: 16,632 miljoni euro;

| j) | KWS: Koninklijke Volker Wessels Stevin NV un Koninklijke Wegenbouw Stevin BV solidāri: 27,36 miljoni euro; |
| --- | --- |

j)

KWS: Koninklijke Volker Wessels Stevin NV un Koninklijke Wegenbouw Stevin BV solidāri: 27,36 miljoni euro;

| k) | Nynäs: AB Nynäs Petroleum un Nynäs Belgium AB solidāri: 13,5 miljoni euro; |
| --- | --- |

k)

Nynäs: AB Nynäs Petroleum un Nynäs Belgium AB solidāri: 13,5 miljoni euro;

| l) | Shell: Shell Petroleum NV, The Shell Transport un Trading Company Ltd un Shell Nederland Verkoopmaatschappij solidāri: 108 miljoni euro; |
| --- | --- |

l)

Shell: Shell Petroleum NV, The Shell Transport un Trading Company Ltd un Shell Nederland Verkoopmaatschappij solidāri: 108 miljoni euro;

| m) | Total: Total Nederland NV: 20,25 miljoni euro, no kuriem Total SA ir solidāri atbildīgs par 13,5 miljoniem euro; |
| --- | --- |

m)

Total: Total Nederland NV: 20,25 miljoni euro, no kuriem Total SA ir solidāri atbildīgs par 13,5 miljoniem euro;

| n) | Wintershall AG: 11,625 miljoni euro. |
| --- | --- |

n)

Wintershall AG: 11,625 miljoni euro.

| (30) | Minētajiem uzņēmumiem nekavējoties jāpārtrauc minētie pārkāpumi, kas minēti 28. punktā, ja tie vēl nav pārtraukti. Tiem jāatturas no jebkuras rīcības vai darbības atkārtošanas, kas aprakstīta 28. punktā, un no jebkuras rīcības vai darbības, kam ir līdzīgs mērķis vai sekas: |
| --- | --- |

(30)

Minētajiem uzņēmumiem nekavējoties jāpārtrauc minētie pārkāpumi, kas minēti 28. punktā, ja tie vēl nav pārtraukti. Tiem jāatturas no jebkuras rīcības vai darbības atkārtošanas, kas aprakstīta 28. punktā, un no jebkuras rīcības vai darbības, kam ir līdzīgs mērķis vai sekas:

| (31) | Lēmuma nekonfidenciāla versija atrodama lietas autentiskajās valodās Konkurences ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/comm/competition/index_en.html |
| --- | --- |

(31)

Lēmuma nekonfidenciāla versija atrodama lietas autentiskajās valodās Konkurences ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/comm/competition/index_en.html

---

(1)  Komisijas 1986. gada 23. aprīļa Lēmums 86/398/EEK saistībā ar EEK Līguma 85. pantā minēto procedūru (IV/31.149 – Polypropylene, OV L 230, 18.8.1986., 1. lpp.) un Komisijas 1994. gada 27. jūlija Lēmums 94/599/EK saistībā ar EEK Līguma 85. pantā minēto procedūru (IV/31865 – PVC II, OV L 239, 14.9.1994., 14. lpp.).

(2)  OV L 1, 4.1.2003., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1419/2006 (OV L 269, 28.9.2006., 1. lpp.).

---

| 28.7.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 196/45 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 196/45

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2007. gada 27. jūlijs),

ar ko izbeidz antisubsidēšanas procedūru attiecībā uz Indijas izcelsmes dihidromircenola importu

(2007/535/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1997. gada 6. oktobra Regulu (EK) Nr. 2026/97 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 14. pantu,

apspriedusies ar padomdevēju komiteju,

tā kā:

A.   PROCEDŪRA

| (1) | Komisija, 2006. gada 11. novembrīEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicējot paziņojumu (2) (“paziņojumu par procedūras sākšanu”), paziņoja, ka tiek sākta antisubsidēšanas procedūra attiecībā uz tāda Indijas izcelsmes dihidromircenola importu, kura tīrība ir vismaz 93 svara % un kuru parasti deklarē ar KN kodu ex 2905 22 90. |
| --- | --- |

(1)

Komisija, 2006. gada 11. novembrīEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicējot paziņojumu (2) (“paziņojumu par procedūras sākšanu”), paziņoja, ka tiek sākta antisubsidēšanas procedūra attiecībā uz tāda Indijas izcelsmes dihidromircenola importu, kura tīrība ir vismaz 93 svara % un kuru parasti deklarē ar KN kodu ex 2905 22 90.

| (2) | Antisubsidēšanas procedūra tika sākta saskaņā ar pamatregulas 10. pantu pēc tam, kad 2006. gada 29. septembrī sūdzību iesniedza Kopienas ražotāji Destilaciones Bordas Chinchurreta S.A. un Sensient Fragrances S.A. (“sūdzības iesniedzēji”), kuri saražo lielāko daļu (šajā gadījumā vairāk nekā 25 % no Kopienas kopējās dihidromircenola produkcijas). Sūdzībai bija pievienoti sākumā šķietami pamatoti pierādījumi par to, ka minētā ražojuma ražošana tiek subsidēta un ka tas izraisa būtisku kaitējumu; to uzskatīja par pietiekamu pamatojumu procedūras sākšanas pamatošanai. |
| --- | --- |

(2)

Antisubsidēšanas procedūra tika sākta saskaņā ar pamatregulas 10. pantu pēc tam, kad 2006. gada 29. septembrī sūdzību iesniedza Kopienas ražotāji Destilaciones Bordas Chinchurreta S.A. un Sensient Fragrances S.A. (“sūdzības iesniedzēji”), kuri saražo lielāko daļu (šajā gadījumā vairāk nekā 25 % no Kopienas kopējās dihidromircenola produkcijas). Sūdzībai bija pievienoti sākumā šķietami pamatoti pierādījumi par to, ka minētā ražojuma ražošana tiek subsidēta un ka tas izraisa būtisku kaitējumu; to uzskatīja par pietiekamu pamatojumu procedūras sākšanas pamatošanai.

| (3) | Komisija oficiāli informēja Indijas iestādes, eksportētājus ražotājus Indijā, importētājus un zināmos lietotājus, to apvienības un sūdzības iesniedzējus, kas prasīja sākt izmeklēšanu. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt, lai tās uzklausa paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā. |
| --- | --- |

(3)

Komisija oficiāli informēja Indijas iestādes, eksportētājus ražotājus Indijā, importētājus un zināmos lietotājus, to apvienības un sūdzības iesniedzējus, kas prasīja sākt izmeklēšanu. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt, lai tās uzklausa paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā.

B.   SŪDZĪBAS ATSAUKŠANA

| (4) | Ar 2007. gada 25. maija vēstuli, kas bija adresēta Komisijai, sūdzības iesniedzēji oficiāli atsauca sūdzību. |
| --- | --- |

(4)

Ar 2007. gada 25. maija vēstuli, kas bija adresēta Komisijai, sūdzības iesniedzēji oficiāli atsauca sūdzību.

| (5) | Saskaņā ar pamatregulas 14. panta 1. punktu procedūru var izbeigt, ja sūdzība tiek atsaukta, ar nosacījumu, ka izbeigšana nav pretrunā Kopienas interesēm. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar pamatregulas 14. panta 1. punktu procedūru var izbeigt, ja sūdzība tiek atsaukta, ar nosacījumu, ka izbeigšana nav pretrunā Kopienas interesēm.

| (6) | Komisija uzskatīja, ka šī izmeklēšana jāizbeidz, jo izmeklēšanā netika atklāti apsvērumi, kas liecinātu, ka izbeigšana būtu pretrunā Kopienas interesēm. Ieinteresētās personas par to tika attiecīgi informētas, un tām tika dota iespēja iesniegt piezīmes. Iebildumi netika saņemti. |
| --- | --- |

(6)

Komisija uzskatīja, ka šī izmeklēšana jāizbeidz, jo izmeklēšanā netika atklāti apsvērumi, kas liecinātu, ka izbeigšana būtu pretrunā Kopienas interesēm. Ieinteresētās personas par to tika attiecīgi informētas, un tām tika dota iespēja iesniegt piezīmes. Iebildumi netika saņemti.

| (7) | Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisija secina, ka antisubsidēšanas procedūra attiecībā uz Indijas izcelsmes dihidromircenola importu Kopienā jāizbeidz, nenosakot kompensācijas pasākumus, |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisija secina, ka antisubsidēšanas procedūra attiecībā uz Indijas izcelsmes dihidromircenola importu Kopienā jāizbeidz, nenosakot kompensācijas pasākumus,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

Vienīgais pants

Ar šo izbeidz antisubsidēšanas procedūru attiecībā uz Indijas izcelsmes dihidromircenola importu, kura tīrība ir vismaz 93 svara % un uz kuru attiecas KN kods ex 2905 22 90.

Briselē, 2007. gada 27. jūlijā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Peter MANDELSON

---

(1)  OV L 288, 21.10.1997., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 461/2004 (OV L 77, 13.3.2004., 12. lpp.).

1

(2)  OV C 275, 11.11.2006., 29. lpp.

2

---

Eiropas Centrālā banka

| 28.7.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 196/46 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 196/46

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PAMATNOSTĀDNE

(2007. gada 20. jūlijs),

ar ko groza Pamatnostādni ECB/2006/28 par Eiropas Centrālās bankas ārvalstu valūtas rezerves aktīvu pārvaldīšanu, ko veic valstu centrālās bankas, un par juridisko dokumentāciju operācijām ar šiem aktīviem

(ECB/2007/6)

(2007/536/EK)

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 105. panta 2. punkta trešo ievilkumu,

ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus, un jo īpaši to 3.1. panta trešo ievilkumu un 12.1. un 30.6. pantu,

tā kā:

| (1) | Atbilstoši Statūtu 30.1. pantam to dalībvalstu centrālajām bankām (NCB), kuras ir ieviesušas euro, jānodrošina Eiropas Centrālajai bankai (ECB) ārvalstu valūtas rezerves aktīvi, un ECB ir tiesības turēt un pārvaldīt tai nodotās ārvalstu valūtas rezerves. |
| --- | --- |

(1)

Atbilstoši Statūtu 30.1. pantam to dalībvalstu centrālajām bankām (NCB), kuras ir ieviesušas euro, jānodrošina Eiropas Centrālajai bankai (ECB) ārvalstu valūtas rezerves aktīvi, un ECB ir tiesības turēt un pārvaldīt tai nodotās ārvalstu valūtas rezerves.

| (2) | Atbilstoši Statūtu 9.2. un 12.1. pantam ECB var vadīt noteiktas darbības ar NCB starpniecību un izmantot NCB noteiktu operāciju veikšanai. Tādēļ ECB uzskata, ka NCB jāpārvalda ECB nodotās ārvalstu valūtas rezerves kā tās pārstāvēm. |
| --- | --- |

(2)

Atbilstoši Statūtu 9.2. un 12.1. pantam ECB var vadīt noteiktas darbības ar NCB starpniecību un izmantot NCB noteiktu operāciju veikšanai. Tādēļ ECB uzskata, ka NCB jāpārvalda ECB nodotās ārvalstu valūtas rezerves kā tās pārstāvēm.

| (3) | Atbilstoši 2006. gada 21. decembra Pamatnostādnei ECB/2006/28 par Eiropas Centrālās bankas ārvalstu valūtas rezerves aktīvu pārvaldīšanu, ko veic valstu centrālās bankas, un par juridisko dokumentāciju operācijām ar Eiropas Centrālās bankas ārvalstu valūtas rezerves aktīviem (1) katras iesaistītās dalībvalsts NCB jāveic operācijas ar ECB ārvalstu valūtas rezerves aktīviem kā ECB pārstāvei, izmantojot šādā pamatnostādnē noteikto juridisko dokumentāciju. |
| --- | --- |

(3)

Atbilstoši 2006. gada 21. decembra Pamatnostādnei ECB/2006/28 par Eiropas Centrālās bankas ārvalstu valūtas rezerves aktīvu pārvaldīšanu, ko veic valstu centrālās bankas, un par juridisko dokumentāciju operācijām ar Eiropas Centrālās bankas ārvalstu valūtas rezerves aktīviem (1) katras iesaistītās dalībvalsts NCB jāveic operācijas ar ECB ārvalstu valūtas rezerves aktīviem kā ECB pārstāvei, izmantojot šādā pamatnostādnē noteikto juridisko dokumentāciju.

| (4) | Pamatnostādnē ECB/2006/28 noteiktā “Eiropas jurisdikciju” definīcija jāgroza, lai pielāgotu to jaunu dalībvalstu iestājai EMS nākotnē. |
| --- | --- |

(4)

Pamatnostādnē ECB/2006/28 noteiktā “Eiropas jurisdikciju” definīcija jāgroza, lai pielāgotu to jaunu dalībvalstu iestājai EMS nākotnē.

| (5) | Lai iekļautu atbilstošo instrumentu sarakstā jaunu instrumentu, kas ietver procentu likmju mijmaiņas līgumus, ko kvalificē kā ārpusbiržas atvasinājumu operācijas, kurās tiek nodrošināts risks, kas pārsniedz noteiktu robežvērtību, Pamatnostādnē ECB/2006/28 jāveic turpmāki grozījumi, lai noteiktu, ka procentu likmju mijmaiņas līgumi jādokumentē kā ārpusbiržas atvasinājumu operācijas, |
| --- | --- |

(5)

Lai iekļautu atbilstošo instrumentu sarakstā jaunu instrumentu, kas ietver procentu likmju mijmaiņas līgumus, ko kvalificē kā ārpusbiržas atvasinājumu operācijas, kurās tiek nodrošināts risks, kas pārsniedz noteiktu robežvērtību, Pamatnostādnē ECB/2006/28 jāveic turpmāki grozījumi, lai noteiktu, ka procentu likmju mijmaiņas līgumi jādokumentē kā ārpusbiržas atvasinājumu operācijas,

IR PIEŅĒMUSI ŠO PAMATNOSTĀDNI.

1. pants

Pamatnostādni ECB/2006/28 groza šādi.

| 1) | Ar šo aizstāj 1. pantu:
  “Šajā pamatnostādnē:






  — | “Eiropas jurisdikcijas” ir visu to dalībvalstu jurisdikcijas, kuras ieviesušas euro saskaņā ar Līgumu, kā arī Dānijas, Zviedrijas, Šveices un Apvienotās Karalistes (tikai Anglijas un Velsas) jurisdikcijas, |
| --- | --- | --- |

1)

Ar šo aizstāj 1. pantu:

“Šajā pamatnostādnē:

—

“Eiropas jurisdikcijas” ir visu to dalībvalstu jurisdikcijas, kuras ieviesušas euro saskaņā ar Līgumu, kā arī Dānijas, Zviedrijas, Šveices un Apvienotās Karalistes (tikai Anglijas un Velsas) jurisdikcijas,

| — | “iesaistītā NCB” ir tādas dalībvalsts NCB, kura ir ieviesusi euro.” |
| --- | --- |

—

“iesaistītā NCB” ir tādas dalībvalsts NCB, kura ir ieviesusi euro.”

| 2) | Ar šo aizstāj 3. panta 1. un 2. punktu:
  “1.   Visas operācijas ar ECB ārvalstu valūtas rezerves aktīviem veic, izmantojot šajā pantā noteikto standarta juridisko dokumentāciju. Tomēr Valde var izlemt attiecībā uz dalībvalsti, ieviešot euro, izmantot šīs pamatnostādnes I pielikuma 1. punkta c) apakšpunktā vai 2. punkta c) apakšpunktā noteikto standarta līgumu, nevis I pielikuma 1. punkta a) apakšpunktā vai 2. punkta a) apakšpunktā noteikto līgumu, ja nav pieejams ECB pieņemamā formā un ar ECB pieņemamu saturu veikts juridiskais novērtējums par norādītā standarta līguma izmantošanu attiecīgajā dalībvalstī. Valde nekavējoties paziņo Padomei par jebkuru lēmumu, kas pieņemts saskaņā ar šo noteikumu.
  2.   Nodrošinātās operācijas ar ECB ārvalstu valūtas rezerves aktīviem – repo līgumi, reversie repo līgumi, pirkšanas/atpārdošanas līgumi un pārdošanas/atpirkšanas līgumi, kā arī visas ārpusbiržas atvasinājumu operācijas ar ECB ārvalstu valūtas rezerves aktīviem – dokumentē ar I pielikumā norādītajiem standarta līgumiem, kuru formu laiku pa laikam apstiprina vai groza ECB.” |
| --- | --- |

2)

Ar šo aizstāj 3. panta 1. un 2. punktu:

“1.   Visas operācijas ar ECB ārvalstu valūtas rezerves aktīviem veic, izmantojot šajā pantā noteikto standarta juridisko dokumentāciju. Tomēr Valde var izlemt attiecībā uz dalībvalsti, ieviešot euro, izmantot šīs pamatnostādnes I pielikuma 1. punkta c) apakšpunktā vai 2. punkta c) apakšpunktā noteikto standarta līgumu, nevis I pielikuma 1. punkta a) apakšpunktā vai 2. punkta a) apakšpunktā noteikto līgumu, ja nav pieejams ECB pieņemamā formā un ar ECB pieņemamu saturu veikts juridiskais novērtējums par norādītā standarta līguma izmantošanu attiecīgajā dalībvalstī. Valde nekavējoties paziņo Padomei par jebkuru lēmumu, kas pieņemts saskaņā ar šo noteikumu.

2.   Nodrošinātās operācijas ar ECB ārvalstu valūtas rezerves aktīviem – repo līgumi, reversie repo līgumi, pirkšanas/atpārdošanas līgumi un pārdošanas/atpirkšanas līgumi, kā arī visas ārpusbiržas atvasinājumu operācijas ar ECB ārvalstu valūtas rezerves aktīviem – dokumentē ar I pielikumā norādītajiem standarta līgumiem, kuru formu laiku pa laikam apstiprina vai groza ECB.”

| 3) | Ar šo aizstāj I pielikuma 2. punktu:






  “2. | Visas ārpusbiržas atvasinājumu operācijas ar ECB ārvalstu valūtas rezerves aktīviem (ieskaitot arī procentu likmju mijmaiņas līgumus, kuru risks nodrošināts ar nodrošinājumu) dokumentē, izmantojot šādus standarta līgumus, kuru formu laiku pa laikam apstiprina vai groza ECB:






  a) | FBE Finanšu darījumu pamatlīgumu (2004. gada izdevums) – operācijām ar darījuma partneriem, kuri reģistrēti vai izveidoti saskaņā ar jebkuras Eiropas jurisdikcijas tiesību aktiem; |
| --- | --- | --- | --- |

3)

Ar šo aizstāj I pielikuma 2. punktu:

“2.

Visas ārpusbiržas atvasinājumu operācijas ar ECB ārvalstu valūtas rezerves aktīviem (ieskaitot arī procentu likmju mijmaiņas līgumus, kuru risks nodrošināts ar nodrošinājumu) dokumentē, izmantojot šādus standarta līgumus, kuru formu laiku pa laikam apstiprina vai groza ECB:

a)

FBE Finanšu darījumu pamatlīgumu (2004. gada izdevums) – operācijām ar darījuma partneriem, kuri reģistrēti vai izveidoti saskaņā ar jebkuras Eiropas jurisdikcijas tiesību aktiem;

| b) | Starptautiskās Mijmaiņas darījumu un atvasinājumu asociācijas 1992. gada pamatlīgumu (daudzvalūtu un pārrobežu līgums, versija, kurai piemēro Ņujorkas tiesību aktus) – operācijām ar darījuma partneriem, kuri reģistrēti vai izveidoti saskaņā ar ASV federālajiem vai pavalstu tiesību aktiem; un |
| --- | --- |

b)

Starptautiskās Mijmaiņas darījumu un atvasinājumu asociācijas 1992. gada pamatlīgumu (daudzvalūtu un pārrobežu līgums, versija, kurai piemēro Ņujorkas tiesību aktus) – operācijām ar darījuma partneriem, kuri reģistrēti vai izveidoti saskaņā ar ASV federālajiem vai pavalstu tiesību aktiem; un

| c) | Starptautiskās Mijmaiņas darījumu un atvasinājumu asociācijas 1992. gada pamatlīgumu (daudzvalūtu un pārrobežu līgums, versija, kurai piemēro Anglijas tiesību aktus) – operācijām ar darījuma partneriem, kas reģistrēti vai izveidoti saskaņā ar jebkuras tādas jurisdikcijas tiesību aktiem, kura nav minēta a) vai b) apakšpunktā.” |
| --- | --- |

c)

Starptautiskās Mijmaiņas darījumu un atvasinājumu asociācijas 1992. gada pamatlīgumu (daudzvalūtu un pārrobežu līgums, versija, kurai piemēro Anglijas tiesību aktus) – operācijām ar darījuma partneriem, kas reģistrēti vai izveidoti saskaņā ar jebkuras tādas jurisdikcijas tiesību aktiem, kura nav minēta a) vai b) apakšpunktā.”

2. pants

Šī pamatnostādne stājas spēkā 2007. gada 27. jūlijā.

3. pants

Šī pamatnostādne ir adresēta to dalībvalstu NCB, kuras ir ieviesušas euro.

Frankfurtē pie Mainas, 2007. gada 20. jūlijā

ECB Padomes vārdā —

ECB prezidents

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  OV C 17, 28.1.2007., 5. lpp.

1

---

III Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību

TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES V SADAĻU

| 28.7.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 196/48 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 196/48

---

POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS DARFUR/6/2007

(2007. gada 18. jūlijs),

ar ko ieceļ militāro padomnieku Eiropas Savienības Īpašajam pārstāvim Sudānā

(2007/537/KĀDP)

POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, un jo īpaši tā 25. panta 3. punktu,

ņemot vērā Padomes Vienoto rīcību 2005/557/KĀDP (2005. gada 18. jūlijs) par Eiropas Savienības civilmilitāro rīcību Āfrikas Savienības misiju atbalstam Darfūras reģionā Sudānā (1), un jo īpaši tās 4. pantu,

tā kā:

| (1) | Padome 2007. gada 19. aprīlī pieņēma Lēmumu 2007/238/KĀDP (2), ar ko Torben BRYLLE ieceļ par Eiropas Savienības Īpašo pārstāvi (ESĪP) Sudānā. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2007. gada 19. aprīlī pieņēma Lēmumu 2007/238/KĀDP (2), ar ko Torben BRYLLE ieceļ par Eiropas Savienības Īpašo pārstāvi (ESĪP) Sudānā.

| (2) | ESĪP Sudānā nodrošina, inter alia, lai būtu koordinēti un saskaņoti Savienības ieguldījumi Āfrikas Savienības misijai Darfūras reģionā Sudānā (AMIS). Saskaņā ar Vienotās rīcības 2005/557/KĀDP 5. panta 2. punktu ES Koordinācijas vienība Adisabebā, kurā ir politiskais padomnieks, militārais padomnieks un policijas padomnieks, ESĪP vadībā veic ikdienas koordināciju ar visiem attiecīgajiem ES dalībniekiem un Administratīvās kontroles un vadības centru, ņemot vērā Āfrikas Savienības komandķēdi Adisabebā, lai nodrošinātu saskaņotību un savlaicīgu ES atbalstu AMIS. |
| --- | --- |

(2)

ESĪP Sudānā nodrošina, inter alia, lai būtu koordinēti un saskaņoti Savienības ieguldījumi Āfrikas Savienības misijai Darfūras reģionā Sudānā (AMIS). Saskaņā ar Vienotās rīcības 2005/557/KĀDP 5. panta 2. punktu ES Koordinācijas vienība Adisabebā, kurā ir politiskais padomnieks, militārais padomnieks un policijas padomnieks, ESĪP vadībā veic ikdienas koordināciju ar visiem attiecīgajiem ES dalībniekiem un Administratīvās kontroles un vadības centru, ņemot vērā Āfrikas Savienības komandķēdi Adisabebā, lai nodrošinātu saskaņotību un savlaicīgu ES atbalstu AMIS.

| (3) | Ar Vienotās rīcības 2005/557/KĀDP 4. pantu Padome ir pilnvarojusi Politikas un drošības komiteju pēc ģenerālsekretāra/Augstā pārstāvja (ĢS/AP) priekšlikuma, pamatojoties uz ESĪP ieteikumu, iecelt ESĪP militāro padomnieku. |
| --- | --- |

(3)

Ar Vienotās rīcības 2005/557/KĀDP 4. pantu Padome ir pilnvarojusi Politikas un drošības komiteju pēc ģenerālsekretāra/Augstā pārstāvja (ĢS/AP) priekšlikuma, pamatojoties uz ESĪP ieteikumu, iecelt ESĪP militāro padomnieku.

| (4) | Pamatojoties uz ESĪP ieteikumu, ĢS/AP ir ierosinājis pulkvedi Michel BILLARD iecelt par ESĪP militāro padomnieku. |
| --- | --- |

(4)

Pamatojoties uz ESĪP ieteikumu, ĢS/AP ir ierosinājis pulkvedi Michel BILLARD iecelt par ESĪP militāro padomnieku.

| (5) | Saskaņā ar 6. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Dānija nepiedalās tādu Eiropas Savienības lēmumu un darbību izstrādē un īstenošanā, kam ir aizsardzības nozīme, |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar 6. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Dānija nepiedalās tādu Eiropas Savienības lēmumu un darbību izstrādē un īstenošanā, kam ir aizsardzības nozīme,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo pulkvedis Michel BILLARD tiek iecelts par militāro padomnieku ESĪP Sudānā.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā 2007. gada 24. jūlijā.

Briselē, 2007. gada 18. jūlijā

Politikas un drošības komitejas vārdā —

priekšsēdētājs

C. DURRANT PAIS

---

(1)  OV L 188, 20.7.2005., 46. lpp. Vienotajā rīcībā grozījumi izdarīti ar Vienoto rīcību 2007/245/KĀDP (OV L 106, 24.4.2007., 65. lpp.).

1

(2)  OV L 103, 20.4.2007., 52. lpp.

2

---

TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES VI SADAĻU

| 28.7.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 196/49 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 196/49

---

EIROPOLA VALDES LĒMUMS

(2007. gada 18. jūlijs)

saskaņā ar Eiropola noteikumiem un procedūrām attiecībā uz summām, kas ir minētas Eiropola Valdes 1999. gada 16. novembra lēmuma pielikumā, kas attiecas uz nodokļiem, kuri piemērojami algām un atalgojumiem, ko izmaksā Eiropola darbiniekiem par darbu Eiropolā

(2007/538/EK)

EIROPOLA VALDE,

ņemot vērā protokolu, kas sastādīts, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību K.3. pantu un Eiropas Konvencijas 41. panta 3. punktu par Eiropola priekšrocībām un atbrīvošanu no nodokļiem, tā institūciju locekļi, direktoru vietnieki un Eiropola darbinieki (1), un jo īpaši tā 10. pantu;

tā kā:

| (1) | Padome 2007. gada 12. jūnijā nolēma Eiropola amatpersonām piemērot algas un atalgojumus ar 1,5 % ar atpakaļejošu datumu, sākot ar 2006. gada 1. jūliju. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2007. gada 12. jūnijā nolēma Eiropola amatpersonām piemērot algas un atalgojumus ar 1,5 % ar atpakaļejošu datumu, sākot ar 2006. gada 1. jūliju.

| (2) | Valde 2007. gada 18. jūlijā nolēma veikt paaugstinājumu attiecībā uz summām, kas minētas Valdes 1999. gada 16. novembra lēmuma pielikuma 4. pantā (2) par tikpat procentiem un sākot ar to pašu datumu, ko nosaka Padomes 2007. gada 12. jūnija lēmums, kā minēts 1. punktā. |
| --- | --- |

(2)

Valde 2007. gada 18. jūlijā nolēma veikt paaugstinājumu attiecībā uz summām, kas minētas Valdes 1999. gada 16. novembra lēmuma pielikuma 4. pantā (2) par tikpat procentiem un sākot ar to pašu datumu, ko nosaka Padomes 2007. gada 12. jūnija lēmums, kā minēts 1. punktā.

| (3) | Saskaņā ar to pašu Valdes 2007. gada 18. jūlija lēmumu vērtības, kas noteiktas tādā veidā, ir jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar to pašu Valdes 2007. gada 18. jūlija lēmumu vērtības, kas noteiktas tādā veidā, ir jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Sākot ar 2006. gada 1. jūliju:

| 1) | Vērtība, kas minēta Eiropola Valdes 1999. gada 16. novembra lēmuma pielikuma 4. panta pirmajā teikumā, ir jāaizvieto ar EUR 113,68. |
| --- | --- |

1)

Vērtība, kas minēta Eiropola Valdes 1999. gada 16. novembra lēmuma pielikuma 4. panta pirmajā teikumā, ir jāaizvieto ar EUR 113,68.

| 2) | Tabulā norādītās euro vienību vērtības, kas ietvertas Eiropola Valdes 1999. gada 16. novembra lēmuma pielikuma 4. pantā, ir jāaizvieto ar šādām: | 8 % klāt summām starp EUR 113,68 un EUR 2 002,41 |
| --- | --- | --- |

2)

Tabulā norādītās euro vienību vērtības, kas ietvertas Eiropola Valdes 1999. gada 16. novembra lēmuma pielikuma 4. pantā, ir jāaizvieto ar šādām:

8 % klāt summām starp EUR 113,68 un EUR 2 002,41

| | 10 % klāt summām starp EUR 2 002,42 un EUR 2 758,01 |
| --- | --- |

10 % klāt summām starp EUR 2 002,42 un EUR 2 758,01

| | 12,5 % klāt summām starp EUR 2 758,02 un EUR 3 160,83 |
| --- | --- |

12,5 % klāt summām starp EUR 2 758,02 un EUR 3 160,83

| | 15 % klāt summām starp EUR 3 160,84 un EUR 3 589,60 |
| --- | --- |

15 % klāt summām starp EUR 3 160,84 un EUR 3 589,60

| | 17,5 % klāt summām starp EUR 3 589,61 un EUR 3 992,45 |
| --- | --- |

17,5 % klāt summām starp EUR 3 589,61 un EUR 3 992,45

| | 20 % klāt summām starp EUR 3 992,46 un EUR 4 382,91 |
| --- | --- |

20 % klāt summām starp EUR 3 992,46 un EUR 4 382,91

| | 22,5 % klāt summām starp EUR 4 382,92 un EUR 4 785,73 |
| --- | --- |

22,5 % klāt summām starp EUR 4 382,92 un EUR 4 785,73

| | 25 % klāt summām starp EUR 4 785,74 un EUR 5 176,21 |
| --- | --- |

25 % klāt summām starp EUR 4 785,74 un EUR 5 176,21

| | 27,5 % klāt summām starp EUR 5 176,22 un EUR 5 579,03 |
| --- | --- |

27,5 % klāt summām starp EUR 5 176,22 un EUR 5 579,03

| | 30 % klāt summām starp EUR 5 579,04 un EUR 5 969,51 |
| --- | --- |

30 % klāt summām starp EUR 5 579,04 un EUR 5 969,51

| | 32,5 % klāt summām starp EUR 5 969,52 un EUR 6 372,33 |
| --- | --- |

32,5 % klāt summām starp EUR 5 969,52 un EUR 6 372,33

| | 35 % klāt summām starp EUR 6 372,34 un EUR 6 763,42 |
| --- | --- |

35 % klāt summām starp EUR 6 372,34 un EUR 6 763,42

| | 40 % klāt summām starp EUR 6 763,43 un EUR 7 166,26 |
| --- | --- |

40 % klāt summām starp EUR 6 763,43 un EUR 7 166,26

| | 45 % klāt summām virs EUR 7 166,27. |
| --- | --- |

45 % klāt summām virs EUR 7 166,27.

2. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā pieņemšanas.

Hāgā, 2007. gada 18. jūlijā

Valdes priekšsēdētājs

Jaime FERNANDES

---

(1)  OV C 221, 19.7.1997., 2. lpp.

1

(2)  OV C 65, 28.2.2001., 8. lpp.

2

---