# Euroopa Liidu L 198/2007

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 198 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 50. köide31. juuli 2007 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 198

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

50. köide31. juuli 2007

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 906/2007, 23. juuli 2007, millega lõpetatakse Jaapanist pärit telekaamerasüsteemide impordi suhtes määrusega (EÜ) nr 1910/2006 kehtestatud dumpinguvastaste meetmete vahepealne läbivaatamine ja tunnistatakse kehtetuks määrusega (EÜ) nr 1910/2006 kehtestatud dumpinguvastased meetmed | 1 |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 907/2007, 23. juuli 2007, millega tunnistatakse kehtetuks Venemaalt pärit uurea impordi suhtes kehtiv dumpinguvastane tollimaks pärast määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist ja lõpetatakse sellise Venemaalt pärit impordi artikli 11 lõike 3 kohane osaline vahepealne läbivaatamine | 4 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 908/2007, 30. juuli 2007, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 20 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 909/2007, 30. juuli 2007, millega määratakse teravilja ning nisu- ja rukkijahu ning nisu- ja rukkitangude eksporditoetused | 22 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 910/2007, 30. juuli 2007, millega kehtestatakse teraviljatoetuse korrigeeriv summa | 24 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 911/2007, 30. juuli 2007, millega määratakse kindlaks linnaste eksporditoetused | 26 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 912/2007, 30. juuli 2007, millega määratakse kindlaks linnaste eksporditoetuse suhtes kohaldatav korrigeeriv summa | 28 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 913/2007, 30. juuli 2007, millega kehtestatakse toetused teravilja- ja riisisektori toodetele, mida tarnitakse ühenduse ja riiklike toiduabiprogrammide raames | 30 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 906/2007, 23. juuli 2007, millega lõpetatakse Jaapanist pärit telekaamerasüsteemide impordi suhtes määrusega (EÜ) nr 1910/2006 kehtestatud dumpinguvastaste meetmete vahepealne läbivaatamine ja tunnistatakse kehtetuks määrusega (EÜ) nr 1910/2006 kehtestatud dumpinguvastased meetmed

1

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 907/2007, 23. juuli 2007, millega tunnistatakse kehtetuks Venemaalt pärit uurea impordi suhtes kehtiv dumpinguvastane tollimaks pärast määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist ja lõpetatakse sellise Venemaalt pärit impordi artikli 11 lõike 3 kohane osaline vahepealne läbivaatamine

4

Komisjoni määrus (EÜ) nr 908/2007, 30. juuli 2007, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

20

Komisjoni määrus (EÜ) nr 909/2007, 30. juuli 2007, millega määratakse teravilja ning nisu- ja rukkijahu ning nisu- ja rukkitangude eksporditoetused

22

Komisjoni määrus (EÜ) nr 910/2007, 30. juuli 2007, millega kehtestatakse teraviljatoetuse korrigeeriv summa

24

Komisjoni määrus (EÜ) nr 911/2007, 30. juuli 2007, millega määratakse kindlaks linnaste eksporditoetused

26

Komisjoni määrus (EÜ) nr 912/2007, 30. juuli 2007, millega määratakse kindlaks linnaste eksporditoetuse suhtes kohaldatav korrigeeriv summa

28

Komisjoni määrus (EÜ) nr 913/2007, 30. juuli 2007, millega kehtestatakse toetused teravilja- ja riisisektori toodetele, mida tarnitakse ühenduse ja riiklike toiduabiprogrammide raames

30

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Komisjon |
| | | 2007/539/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 4. juuli 2007, millega lõpetatakse teatavate Jaapanist pärit kaamerasüsteemide importi käsitlev dumpinguvastane menetlus | 32 |
| | | 2007/540/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 30. juuli 2007, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 2037/2000 seoses haloon-2402 kasutamisega Bulgaarias
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 3594 all) | 35 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

2007/539/EÜ

*

Komisjoni otsus, 4. juuli 2007, millega lõpetatakse teatavate Jaapanist pärit kaamerasüsteemide importi käsitlev dumpinguvastane menetlus

32

2007/540/EÜ

*

Komisjoni otsus, 30. juuli 2007, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 2037/2000 seoses haloon-2402 kasutamisega Bulgaarias
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 3594 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 3594 all)

35

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 31.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 198/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 198/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) NR 906/2007,

23. juuli 2007,

millega lõpetatakse Jaapanist pärit telekaamerasüsteemide impordi suhtes määrusega (EÜ) nr 1910/2006 kehtestatud dumpinguvastaste meetmete vahepealne läbivaatamine ja tunnistatakse kehtetuks määrusega (EÜ) nr 1910/2006 kehtestatud dumpinguvastased meetmed

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 11 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega

ning arvestades järgmist:

A.   KEHTIVAD MEETMED

| (1) | Nõukogu määrusega (EÜ) nr 2042/2000 (2) kehtestati lõplikud dumpinguvastased tollimaksud Jaapanist pärit nende telekaamerasüsteemide impordi suhtes, mis kuuluvad kehtivate CN-koodide ex 8525 80 19, ex 8528 49 35, ex 8528 49 91, ex 8528 59 90, ex 8529 90 92, ex 8529 90 97, ex 8537 10 91, ex 8537 10 99 ja 8543 70 90 (alates 1. jaanuarist 2007 kehtivad CN-koodid) alla. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusega (EÜ) nr 2042/2000 (2) kehtestati lõplikud dumpinguvastased tollimaksud Jaapanist pärit nende telekaamerasüsteemide impordi suhtes, mis kuuluvad kehtivate CN-koodide ex 8525 80 19, ex 8528 49 35, ex 8528 49 91, ex 8528 59 90, ex 8529 90 92, ex 8529 90 97, ex 8537 10 91, ex 8537 10 99 ja 8543 70 90 (alates 1. jaanuarist 2007 kehtivad CN-koodid) alla.

| (2) | 2006. aasta detsembris kinnitas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1910/2006 (3) kõnealuste meetmete (edaspidi „esialgsed meetmed”) rakendamist algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt läbiviidud aegumise läbivaatamise järelduste alusel. |
| --- | --- |

(2)

2006. aasta detsembris kinnitas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1910/2006 (3) kõnealuste meetmete (edaspidi „esialgsed meetmed”) rakendamist algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt läbiviidud aegumise läbivaatamise järelduste alusel.

B.   MENETLUS

| (3) | 4. aprillil 2006. aastal sai komisjon kaebuse Jaapanist pärit teatavate kaamerasüsteemide impordi väidetava kahjustava dumpingu kohta. |
| --- | --- |

(3)

4. aprillil 2006. aastal sai komisjon kaebuse Jaapanist pärit teatavate kaamerasüsteemide impordi väidetava kahjustava dumpingu kohta.

| (4) | Kaebuse esitas algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 alusel Grass Valley Nederland BV selliste ühenduse tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa ühenduse teatavate kaamerasüsteemide kogutoodangust. |
| --- | --- |

(4)

Kaebuse esitas algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 alusel Grass Valley Nederland BV selliste ühenduse tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa ühenduse teatavate kaamerasüsteemide kogutoodangust.

| (5) | Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid dumpingu ning sellest tuleneva kahju kohta ning seda käsitati piisava põhjusena dumpinguvastase menetluse algatamiseks. |
| --- | --- |

(5)

Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid dumpingu ning sellest tuleneva kahju kohta ning seda käsitati piisava põhjusena dumpinguvastase menetluse algatamiseks.

| (6) | Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teatega (edaspidi „algatamisteade”) (4) algatas komisjon seega dumpinguvastase menetluse Jaapanist pärit teatavate kaamerasüsteemide impordi suhtes, mis kuuluvad kehtivate CN-koodide ex 8525 80 19, ex 8525 80 91, ex 8528 49 10, ex 8528 49 35, ex 8528 49 91, ex 8528 59 10, ex 8528 59 90, ex 8529 90 92, ex 8529 90 97, ex 8537 10 91, ex 8537 10 99, ex 8543 70 90 ja ex 9002 90 00 (alates 1. jaanuarist 2007 kehtivad CN-koodid) alla. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teatega (edaspidi „algatamisteade”) (4) algatas komisjon seega dumpinguvastase menetluse Jaapanist pärit teatavate kaamerasüsteemide impordi suhtes, mis kuuluvad kehtivate CN-koodide ex 8525 80 19, ex 8525 80 91, ex 8528 49 10, ex 8528 49 35, ex 8528 49 91, ex 8528 59 10, ex 8528 59 90, ex 8529 90 92, ex 8529 90 97, ex 8537 10 91, ex 8537 10 99, ex 8543 70 90 ja ex 9002 90 00 (alates 1. jaanuarist 2007 kehtivad CN-koodid) alla.

| (7) | Algatamisteates kirjeldatud toode on Jaapanist pärit teatavad kaamerasüsteemid, mis koosnevad järgmistest osadest:






  a) | kaamerakere:






  i) | sisseehitatud pildinäidikuga, selle ühenduse või ühendusvõimalusega; |
| --- | --- | --- | --- |

(7)

Algatamisteates kirjeldatud toode on Jaapanist pärit teatavad kaamerasüsteemid, mis koosnevad järgmistest osadest:

a)

kaamerakere:

i)

sisseehitatud pildinäidikuga, selle ühenduse või ühendusvõimalusega;

| ii) | sisseehitatud optiline seade, etteulatuva või samalaadse seade (vaata allpool esitatud kirjeldust), selle ühenduse või ühendamisvõimalusega; |
| --- | --- |

ii)

sisseehitatud optiline seade, etteulatuva või samalaadse seade (vaata allpool esitatud kirjeldust), selle ühenduse või ühendamisvõimalusega;

| iii) | kaamerakere on kas adapteriga samas korpuses või eraldi; |
| --- | --- |

iii)

kaamerakere on kas adapteriga samas korpuses või eraldi;

| b) | kaamera adapter. See võib olla paigaldatud kaamerakere sisse või paikneda eraldi; |
| --- | --- |

b)

kaamera adapter. See võib olla paigaldatud kaamerakere sisse või paikneda eraldi;

| c) | optiline seade (etteulatuv või samalaadne ühe või mitme kujutise sensoriga seade), mille valgustundliku skaneeerimisala diagonaali pikkus on 6 mm või rohkem. See võib olla paigaldatud kaamerakere sisse või paikneda eraldi; |
| --- | --- |

c)

optiline seade (etteulatuv või samalaadne ühe või mitme kujutise sensoriga seade), mille valgustundliku skaneeerimisala diagonaali pikkus on 6 mm või rohkem. See võib olla paigaldatud kaamerakere sisse või paikneda eraldi;

| d) | kaamera pildinäidik. See võib olla paigaldatud kaamerakere sisse või paikneda eraldi; |
| --- | --- |

d)

kaamera pildinäidik. See võib olla paigaldatud kaamerakere sisse või paikneda eraldi;

| e) | keskjaam või kaamera juhtpult (CCU), mis on kaamera külge ühendatud kaabliga või muul viisil näiteks traadita ühenduse kaudu; |
| --- | --- |

e)

keskjaam või kaamera juhtpult (CCU), mis on kaamera külge ühendatud kaabliga või muul viisil näiteks traadita ühenduse kaudu;

| f) | juhtpaneel (OCP) või mõni samalaadne seade kaamera käsitsemiseks (st objektiivi värvustundlikkuse või teravuse reguleerimiseks) ühele kaamerale; |
| --- | --- |

f)

juhtpaneel (OCP) või mõni samalaadne seade kaamera käsitsemiseks (st objektiivi värvustundlikkuse või teravuse reguleerimiseks) ühele kaamerale;

| g) | keskjuhtpaneel (MCP) või keskhäälestusseade (MSU) ülevaate saamiseks ja mitme erineva kaamera reguleerimiseks; |
| --- | --- |

g)

keskjuhtpaneel (MCP) või keskhäälestusseade (MSU) ülevaate saamiseks ja mitme erineva kaamera reguleerimiseks;

| h) | lisaobjektiivide kinnitamise komplekt nagu nt lainurk objektiivi adapter või SuperXpander, mis võimaldavad kaasaskantavale kaamerasüsteemile lisada paigaldatavaid objektiive; |
| --- | --- |

h)

lisaobjektiivide kinnitamise komplekt nagu nt lainurk objektiivi adapter või SuperXpander, mis võimaldavad kaasaskantavale kaamerasüsteemile lisada paigaldatavaid objektiive;

ning mida imporditakse kas koos või eraldi ja mis on pärit Jaapanist.

Alati ei pea kaamerasüsteem koosnema kõikidest eelnimetatud osadest.

Eelnimetatud kaamerasüsteemi osi (välja arvatud kaamerakere) ei saa kasutada eraldi ega mujal kui konkreetse tootja kaamerasüsteemis.

Kaamerakerega mitte ühes tükis olevad objektiivid ja salvestusseadmed ei kuulu vaatlusaluse toote juurde.

Vaatlusalune toode sobib kasutamiseks ringhäälingus, uudiste edastamisel, digitaalkinematograafias või erialases tegevuses. Erialane tegevus on (kuid mitte ainult) nende süsteemide kasutamine haridusalase, meelelahutusliku, tutvustava ja dokumentaalse videomaterjali tootmiseks nii sise- kui välisturule.

| (8) | Esialgsete meetmetega kaetud toode kattub täies ulatuses eelneva tootekirjeldusega. |
| --- | --- |

(8)

Esialgsete meetmetega kaetud toode kattub täies ulatuses eelneva tootekirjeldusega.

| (9) | Seega algatas komisjon sama teatega ka määruse (EÜ) nr 2042/2000 vahepealse läbivaatamise algmääruse artikli 11 lõike 3 kohaselt. Kõnealuse vahepealse läbivaatamise eesmärk oli määrust (EÜ) nr 2042/2000 muuta või see kehtetuks tunnistada, kui läbivaatamise tulemusena selgub, et teatavate Jaapanist pärit kaamerasüsteemide impordi suhtes on vaja kehtestada meetmed, mis kokkuvõttes hõlmavad ka nende telekaamerasüsteemide importi, mille suhtes kohaldatakse meetmeid määruse (EÜ) nr 2042/2000 alusel. Sel juhul ei oleks määrusega (EÜ) nr 2042/2000 kehtestatud meetmete rakendamine enam vajalik ja määrust (EÜ) nr 2042/2000 oleks tulnud vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(9)

Seega algatas komisjon sama teatega ka määruse (EÜ) nr 2042/2000 vahepealse läbivaatamise algmääruse artikli 11 lõike 3 kohaselt. Kõnealuse vahepealse läbivaatamise eesmärk oli määrust (EÜ) nr 2042/2000 muuta või see kehtetuks tunnistada, kui läbivaatamise tulemusena selgub, et teatavate Jaapanist pärit kaamerasüsteemide impordi suhtes on vaja kehtestada meetmed, mis kokkuvõttes hõlmavad ka nende telekaamerasüsteemide importi, mille suhtes kohaldatakse meetmeid määruse (EÜ) nr 2042/2000 alusel. Sel juhul ei oleks määrusega (EÜ) nr 2042/2000 kehtestatud meetmete rakendamine enam vajalik ja määrust (EÜ) nr 2042/2000 oleks tulnud vastavalt muuta.

| (10) | Määrus (EÜ) nr 2042/2000 kaotanuks kehtivuse 29. detsembril 2006. Enne kõnealust kuupäeva ja nagu eelnevalt põhjenduses 2 märgitud, pikendas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1910/2006 telekaamerasüsteemide impordi suhtes kehtivaid lõplikke dumpinguvastaseid tollimakse; kõnealune määrus jõustus 22. detsembril 2006. Määrusega (EÜ) nr 2042/2000 algatatud läbivaatamist laiendati seega automaatselt määrusele (EÜ) nr 1910/2006. |
| --- | --- |

(10)

Määrus (EÜ) nr 2042/2000 kaotanuks kehtivuse 29. detsembril 2006. Enne kõnealust kuupäeva ja nagu eelnevalt põhjenduses 2 märgitud, pikendas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1910/2006 telekaamerasüsteemide impordi suhtes kehtivaid lõplikke dumpinguvastaseid tollimakse; kõnealune määrus jõustus 22. detsembril 2006. Määrusega (EÜ) nr 2042/2000 algatatud läbivaatamist laiendati seega automaatselt määrusele (EÜ) nr 1910/2006.

| (11) | Komisjon teatas uurimise algatamisest ametlikult eksportivatele tootjatele, importijatele ja teadaolevalt asjaga seotud importijate või eksportijate ühendustele, asjaomase ekspordiriigi esindajatele, kasutajatele, toorainetarijatele ja kaebuse esitanud ühenduse tootjatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda asja arutamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul ning kõikidele asjaomastele isikutele saadeti küsimustikud. |
| --- | --- |

(11)

Komisjon teatas uurimise algatamisest ametlikult eksportivatele tootjatele, importijatele ja teadaolevalt asjaga seotud importijate või eksportijate ühendustele, asjaomase ekspordiriigi esindajatele, kasutajatele, toorainetarijatele ja kaebuse esitanud ühenduse tootjatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda asja arutamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul ning kõikidele asjaomastele isikutele saadeti küsimustikud.

C.   KAEBUSE TAGASIVÕTMINE, MENETLUSE LÕPETAMINE JA KEHTIVATE LÕPLIKE DUMPINGUVASTASTE TOLLIMAKSUDE KEHTETUKS TUNNISTAMINE

| (12) | 12. aprillil 2007 komisjonile saadetud kirjas võttis Grass Valley Nederland B.V. ametlikult kaebuse tagasi. Samas kirjas teatas Grass Valley ka seda, et ei toeta enam Jaapanist pärit telekaamerasüsteemide impordi suhtes pärast algmääruse artikli 11 lõike 2 alusel läbiviidud aegumise läbivaatamist määrusega (EÜ) nr 1910/2006 kehtestatud esialgseid meetmeid. |
| --- | --- |

(12)

12. aprillil 2007 komisjonile saadetud kirjas võttis Grass Valley Nederland B.V. ametlikult kaebuse tagasi. Samas kirjas teatas Grass Valley ka seda, et ei toeta enam Jaapanist pärit telekaamerasüsteemide impordi suhtes pärast algmääruse artikli 11 lõike 2 alusel läbiviidud aegumise läbivaatamist määrusega (EÜ) nr 1910/2006 kehtestatud esialgseid meetmeid.

| (13) | Algmääruse artikli 9 lõike 1 kohaselt võib kaebuse tagasivõtmise korral menetluse lõpetada, kui selline lõpetamine ei ole vastuolus ühenduse huvidega. |
| --- | --- |

(13)

Algmääruse artikli 9 lõike 1 kohaselt võib kaebuse tagasivõtmise korral menetluse lõpetada, kui selline lõpetamine ei ole vastuolus ühenduse huvidega.

| (14) | Seoses sellega lõpetas komisjon otsusega 2007/539/EÜ (5) teatavaid kaamerasüsteeme käsitleva menetluse, sest uurimise käigus ei ilmnenud mingeid asjaolusid, mis näitaksid, et menetluse lõpetamine ei ole ühenduse huvides. |
| --- | --- |

(14)

Seoses sellega lõpetas komisjon otsusega 2007/539/EÜ (5) teatavaid kaamerasüsteeme käsitleva menetluse, sest uurimise käigus ei ilmnenud mingeid asjaolusid, mis näitaksid, et menetluse lõpetamine ei ole ühenduse huvides.

| (15) | Nagu põhjenduses 8 märgitud, kehtivad lõplikud dumpinguvastased tollimaksud ka Jaapanist pärit telekaamerasüsteemide impordi suhtes; kõnealused telekaamerasüsteemid kattuvad teatavate kaamerasüsteemide importi käsitleva menetluse tootemääratlusega. |
| --- | --- |

(15)

Nagu põhjenduses 8 märgitud, kehtivad lõplikud dumpinguvastased tollimaksud ka Jaapanist pärit telekaamerasüsteemide impordi suhtes; kõnealused telekaamerasüsteemid kattuvad teatavate kaamerasüsteemide importi käsitleva menetluse tootemääratlusega.

| (16) | Nagu põhjenduses 12 märgitud, teatas ühenduse tootmisharu eelnimetatud kirjaga ametlikult, et ei toeta enam kõnealuseid meetmeid ja taotles nende meetmete tühistamist. |
| --- | --- |

(16)

Nagu põhjenduses 12 märgitud, teatas ühenduse tootmisharu eelnimetatud kirjaga ametlikult, et ei toeta enam kõnealuseid meetmeid ja taotles nende meetmete tühistamist.

| (17) | Seega otsustati, et kehtivad meetmed tuleb kehtetuks tunnistada, sest uurimise käigus ei ilmnenud mingeid asjaolusid, mis näitaksid, et meetmete kehtetuks tunnistamine ei ole ühenduse huvides. |
| --- | --- |

(17)

Seega otsustati, et kehtivad meetmed tuleb kehtetuks tunnistada, sest uurimise käigus ei ilmnenud mingeid asjaolusid, mis näitaksid, et meetmete kehtetuks tunnistamine ei ole ühenduse huvides.

D.   JÄRELDUS

| (18) | Huvitatud isikuid teavitati nõuetekohaselt ja neile anti võimalus arvamust avaldada. Ei saadud ühtegi märkust, kus oleks märgitud, et vahepealse läbivaatamise lõpetamine ja kehtivate dumpinguvastaste meetmete kehtetuks tunnistamine ei ole ühenduse huvides. |
| --- | --- |

(18)

Huvitatud isikuid teavitati nõuetekohaselt ja neile anti võimalus arvamust avaldada. Ei saadud ühtegi märkust, kus oleks märgitud, et vahepealse läbivaatamise lõpetamine ja kehtivate dumpinguvastaste meetmete kehtetuks tunnistamine ei ole ühenduse huvides.

| (19) | Seega otsustati käimasolev läbivaatamine lõpetada ja lõplikud dumpinguvastased tollimaksud Jaapanist pärit telekaamerasüsteemide impordi suhtes kehtetuks tunnistada, |
| --- | --- |

(19)

Seega otsustati käimasolev läbivaatamine lõpetada ja lõplikud dumpinguvastased tollimaksud Jaapanist pärit telekaamerasüsteemide impordi suhtes kehtetuks tunnistada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga lõpetatakse määruse (EÜ) nr 1910/2006 läbivaatamine ja tunnistatakse kehtetuks sellekohased lõplikud dumpinguvastased tollimaksud Jaapanist pärit telekaamerasüsteemide impordi suhtes.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

Brüssel, 23. juuli 2007

Nõukogu nimel

eesistuja

L. AMADO

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).

1

(2)  EÜT L 244, 29.9.2000, lk 38. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1909/2006 (ELT L 365, 21.12.2006, lk 1).

2

(3)  ELT L 365, 21.12.2006, lk 7.

3

(4)  ELT C 117, 18.5.2006, lk 8.

4

(5)  ELT L 198, 31.7.2007, lk 32.

5

---

| 31.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 198/4 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 198/4

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 907/2007,

23. juuli 2007,

millega tunnistatakse kehtetuks Venemaalt pärit uurea impordi suhtes kehtiv dumpinguvastane tollimaks pärast määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist ja lõpetatakse sellise Venemaalt pärit impordi artikli 11 lõike 3 kohane osaline vahepealne läbivaatamine

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”)), eriti selle artikli 11 lõikeid 2 ja 3,

võttes arvesse ettepanekut, mille komisjon esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   Kehtivad meetmed

| (1) | 1995. aasta märtsis kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 477/95 (2) Vene Föderatsioonist (edaspidi „Venemaa”) pärit uurea impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu. Kehtestatud tollimaksu määraks oli minimaalse impordihinna 115 eurot tonni kohta ja netohinna vahe ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist, kui viimati nimetatud hind on minimaalsest impordihinnast madalam. Nende meetmeteni viinud uurimisele viidates kasutatakse edaspidi nimetust „esialgne uurimine”. Pärast dumpinguvastaste tollimaksude aegumise läbivaatamist vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 otsustas nõukogu määrusega (EÜ) nr 901/2001 (3) eespool nimetatud meetmed säilitada. Praegu kehtivad meetmed minimaalsel impordihinnal 115 eurot tonni kohta põhineva muutuva tollimaksu vormis (edaspidi „olemasolevad meetmed”). Meetmete säilitamiseni viinud läbivaatamise uurimisele viidates kasutatakse edaspidi nimetust „eelmine aegumise läbivaatamise uurimine”. |
| --- | --- |

(1)

1995. aasta märtsis kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 477/95 (2) Vene Föderatsioonist (edaspidi „Venemaa”) pärit uurea impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu. Kehtestatud tollimaksu määraks oli minimaalse impordihinna 115 eurot tonni kohta ja netohinna vahe ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist, kui viimati nimetatud hind on minimaalsest impordihinnast madalam. Nende meetmeteni viinud uurimisele viidates kasutatakse edaspidi nimetust „esialgne uurimine”. Pärast dumpinguvastaste tollimaksude aegumise läbivaatamist vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 otsustas nõukogu määrusega (EÜ) nr 901/2001 (3) eespool nimetatud meetmed säilitada. Praegu kehtivad meetmed minimaalsel impordihinnal 115 eurot tonni kohta põhineva muutuva tollimaksu vormis (edaspidi „olemasolevad meetmed”). Meetmete säilitamiseni viinud läbivaatamise uurimisele viidates kasutatakse edaspidi nimetust „eelmine aegumise läbivaatamise uurimine”.

| (2) | 2003. aasta detsembris lõpetas nõukogu määrusega (EÜ) nr 2228/2003 (4) osalise vahepealse läbivaatamise, mille komisjon algatas vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 kehtivate meetmete vormi asjakohasuse uurimiseks, ilma olemasolevaid meetmeid muutmata. |
| --- | --- |

(2)

2003. aasta detsembris lõpetas nõukogu määrusega (EÜ) nr 2228/2003 (4) osalise vahepealse läbivaatamise, mille komisjon algatas vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 kehtivate meetmete vormi asjakohasuse uurimiseks, ilma olemasolevaid meetmeid muutmata.

2.   Läbivaatamistaotlused

| (3) | 2005. aasta augustis avaldas komisjon teate olemasolevate meetmete eelseisva aegumise kohta. (5)2006. aasta 9. veebruaril sai komisjon taotluse nende meetmete aegumise läbivaatamiseks algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt ja taotluse meetmete vormiga piirduvaks osaliseks vahepealseks läbivaatamiseks algmääruse artikli 11 lõike 3 kohaselt. |
| --- | --- |

(3)

2005. aasta augustis avaldas komisjon teate olemasolevate meetmete eelseisva aegumise kohta. (5)2006. aasta 9. veebruaril sai komisjon taotluse nende meetmete aegumise läbivaatamiseks algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt ja taotluse meetmete vormiga piirduvaks osaliseks vahepealseks läbivaatamiseks algmääruse artikli 11 lõike 3 kohaselt.

| (4) | Need taotlused esitas Euroopa väetisetootjate liit (European Fertilizer Manufacturers Association – EFMA, edaspidi „taotluse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 50 % ühenduse uurea kogutoodangust. |
| --- | --- |

(4)

Need taotlused esitas Euroopa väetisetootjate liit (European Fertilizer Manufacturers Association – EFMA, edaspidi „taotluse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 50 % ühenduse uurea kogutoodangust.

| (5) | Taotluse esitaja väitis ning esitas esmapilgul usutavad tõendid selle kohta, et meetmete aegumise korral on tõenäoline dumpingu jätkumine või kordumine ja ühenduse tootmisharule kahju tekitamine seoses Venemaalt (edaspidi „asjaomane riik”) pärit uurea impordiga ning et praegune meetmete vorm ei ole piisav dumpingu kahjustava mõju kõrvaldamiseks. |
| --- | --- |

(5)

Taotluse esitaja väitis ning esitas esmapilgul usutavad tõendid selle kohta, et meetmete aegumise korral on tõenäoline dumpingu jätkumine või kordumine ja ühenduse tootmisharule kahju tekitamine seoses Venemaalt (edaspidi „asjaomane riik”) pärit uurea impordiga ning et praegune meetmete vorm ei ole piisav dumpingu kahjustava mõju kõrvaldamiseks.

| (6) | Lisaks saadi 14. septembril 2006. aastal määruse (EÜ) nr 901/2001 osalise vahepealse läbivaatamise taotlus aktsiaseltsilt Mineral and Chemical Company EuroChem (edaspidi „EuroChem”) – uurea eksportivalt tootjalt Venemaal, kelle suhtes kohaldatakse kehtivaid dumpinguvastaseid meetmeid. |
| --- | --- |

(6)

Lisaks saadi 14. septembril 2006. aastal määruse (EÜ) nr 901/2001 osalise vahepealse läbivaatamise taotlus aktsiaseltsilt Mineral and Chemical Company EuroChem (edaspidi „EuroChem”) – uurea eksportivalt tootjalt Venemaal, kelle suhtes kohaldatakse kehtivaid dumpinguvastaseid meetmeid.

| (7) | Algmääruse artikli 11 lõike 3 kohases taotluses esitas EuroChem oma väidete toetuseks esmapilgul usutavad tõendid selle kohta, et asjaolud, mille alusel meetmed kehtestati, olid tema puhul muutunud ning et kõnealused muutused olid püsivad. EuroChem esitas tõendid selle kohta, et tema kulude ja ekspordihindade võrdlemisel selguks, et dumpingu määr on märgatavalt madalam kui kehtivate meetmete aluseks olev määr. Seetõttu väitis EuroChem, et meetmete jätkuv rakendamine praegusel tasemel, mis põhineb eelnevalt kindlaks tehtud kahjumarginaalil, ei ole enam dumpingu korvamiseks vajalik. |
| --- | --- |

(7)

Algmääruse artikli 11 lõike 3 kohases taotluses esitas EuroChem oma väidete toetuseks esmapilgul usutavad tõendid selle kohta, et asjaolud, mille alusel meetmed kehtestati, olid tema puhul muutunud ning et kõnealused muutused olid püsivad. EuroChem esitas tõendid selle kohta, et tema kulude ja ekspordihindade võrdlemisel selguks, et dumpingu määr on märgatavalt madalam kui kehtivate meetmete aluseks olev määr. Seetõttu väitis EuroChem, et meetmete jätkuv rakendamine praegusel tasemel, mis põhineb eelnevalt kindlaks tehtud kahjumarginaalil, ei ole enam dumpingu korvamiseks vajalik.

| (8) | Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist otsustanud, et algmääruse artikli 11 lõike 2 alusel aegumise läbivaatamise ja algmääruse artikli 11 lõike 3 alusel kahe osalise vahepealse läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, algatas komisjon need kolm läbivaatamist, avaldades algatamisteated Euroopa Liidu Teatajas. (6) |
| --- | --- |

(8)

Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist otsustanud, et algmääruse artikli 11 lõike 2 alusel aegumise läbivaatamise ja algmääruse artikli 11 lõike 3 alusel kahe osalise vahepealse läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, algatas komisjon need kolm läbivaatamist, avaldades algatamisteated Euroopa Liidu Teatajas. (6)

3.   Uurimine

3.1.   Uurimisperiood

| (9) | Aegumise läbivaatamise osas hõlmas dumpingu jätkumise või kordumise uurimine ajavahemikku alates 1. aprillist 2005 kuni 31. märtsini 2006 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise suhtes asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku alates 2002. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”). Meetmete vormi asjakohasuse uurimiseks algatatud osalise vahepealse läbivaatamise ajavahemik langes kokku aegumise läbivaatamise perioodiga. EuroChemiga seotud dumpingu uurimisega piirduva osalise vahepealse läbivaatamise uurimisperiood oli 1. oktoober 2005–30. september 2006. |
| --- | --- |

(9)

Aegumise läbivaatamise osas hõlmas dumpingu jätkumise või kordumise uurimine ajavahemikku alates 1. aprillist 2005 kuni 31. märtsini 2006 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise suhtes asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku alates 2002. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”). Meetmete vormi asjakohasuse uurimiseks algatatud osalise vahepealse läbivaatamise ajavahemik langes kokku aegumise läbivaatamise perioodiga. EuroChemiga seotud dumpingu uurimisega piirduva osalise vahepealse läbivaatamise uurimisperiood oli 1. oktoober 2005–30. september 2006.

3.2.   Uurimisega seotud isikud

| (10) | Komisjon teatas ametlikult kahe läbivaatamise algatamisest Venemaa eksportivatele tootjatele, importijatele ja teadaolevalt asjaga seotud kasutajatele ning nende ühendustele, asjaomase eksportiva riigi esindajatele, taotluse esitajale ning teadaolevatele ühenduse tootjatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(10)

Komisjon teatas ametlikult kahe läbivaatamise algatamisest Venemaa eksportivatele tootjatele, importijatele ja teadaolevalt asjaga seotud kasutajatele ning nende ühendustele, asjaomase eksportiva riigi esindajatele, taotluse esitajale ning teadaolevatele ühenduse tootjatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

| (11) | Komisjon teatas EuroChemile, Venemaa esindajatele ning taotluse esitajale ametlikult dumpingu uurimisega piirduva osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(11)

Komisjon teatas EuroChemile, Venemaa esindajatele ning taotluse esitajale ametlikult dumpingu uurimisega piirduva osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

| (12) | Kõigile huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus. |
| --- | --- |

(12)

Kõigile huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.

| (13) | Seoses aegumise läbivaatamise ja meetmete vormi asjakohasusega piirduva osalise vahepealse läbivaatamisega peeti ühenduse tootjate, ühendusse importijate ja Venemaa eksportivate tootjate ilmset suurt arvu silmas pidades asjakohaseks kooskõlas algmääruse artikliga 17 uurida, kas tuleks kasutada väljavõttelist uuringut. Võimaldamaks komisjonil otsustada, kas väljavõtteline uuring on tõepoolest vajalik, ning selle vajalikkuse korral valimi moodustamiseks paluti eespool osutatud isikutel vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 2 anda endast teada 15 päeva jooksul pärast uurimise algatamist ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave. |
| --- | --- |

(13)

Seoses aegumise läbivaatamise ja meetmete vormi asjakohasusega piirduva osalise vahepealse läbivaatamisega peeti ühenduse tootjate, ühendusse importijate ja Venemaa eksportivate tootjate ilmset suurt arvu silmas pidades asjakohaseks kooskõlas algmääruse artikliga 17 uurida, kas tuleks kasutada väljavõttelist uuringut. Võimaldamaks komisjonil otsustada, kas väljavõtteline uuring on tõepoolest vajalik, ning selle vajalikkuse korral valimi moodustamiseks paluti eespool osutatud isikutel vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 2 anda endast teada 15 päeva jooksul pärast uurimise algatamist ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave.

| (14) | Ühendusse importijatest esitas ainult üks importija algatamisteates nõutud teabe ja väljendas valmisolekut teha komisjoni talitustega edaspidi koostööd. Seega otsustati, et importijate suhtes ei ole väljavõtteline uuring vajalik. |
| --- | --- |

(14)

Ühendusse importijatest esitas ainult üks importija algatamisteates nõutud teabe ja väljendas valmisolekut teha komisjoni talitustega edaspidi koostööd. Seega otsustati, et importijate suhtes ei ole väljavõtteline uuring vajalik.

| (15) | Üheksa ühenduse tootjat täitis nõuetekohaselt väljavõttelise uuringu vormi ja andis ametliku nõusoleku teha uurimises edaspidi koostööd. Nendest üheksast äriühingust võeti valimisse neli äriühingut, kes leiti olevat uurea ühendusesisese tootmismahu ja müügi suhtes ühenduse tootmisharu mõistes tüüpilised. Neli valmisse kuulunud ühenduse tootjat esindas uurimisperioodil 50 % põhjenduses 63 määratletud ühenduse tootmisharu kogutoodangust, samas kui eespool nimetatud üheksa ühenduse tootjat esindas ligikaudu 60 % ühenduse toodangust. Kõnealune valim moodustas ühenduse suurima tüüpilise uurea tootmis- ja müügimahu, mida oli võimalik olemasoleva aja jooksul uurida. |
| --- | --- |

(15)

Üheksa ühenduse tootjat täitis nõuetekohaselt väljavõttelise uuringu vormi ja andis ametliku nõusoleku teha uurimises edaspidi koostööd. Nendest üheksast äriühingust võeti valimisse neli äriühingut, kes leiti olevat uurea ühendusesisese tootmismahu ja müügi suhtes ühenduse tootmisharu mõistes tüüpilised. Neli valmisse kuulunud ühenduse tootjat esindas uurimisperioodil 50 % põhjenduses 63 määratletud ühenduse tootmisharu kogutoodangust, samas kui eespool nimetatud üheksa ühenduse tootjat esindas ligikaudu 60 % ühenduse toodangust. Kõnealune valim moodustas ühenduse suurima tüüpilise uurea tootmis- ja müügimahu, mida oli võimalik olemasoleva aja jooksul uurida.

| (16) | Viis eksportivat tootjat täitis tähtajaks nõuetekohaselt väljavõttelise uuringu vormi ja andis ametliku nõusoleku teha uurimises edaspidi koostööd. Need viis eksportijat esindasid uurimisperioodil 60 % Venemaa koguekspordist ühendusse. |
| --- | --- |

(16)

Viis eksportivat tootjat täitis tähtajaks nõuetekohaselt väljavõttelise uuringu vormi ja andis ametliku nõusoleku teha uurimises edaspidi koostööd. Need viis eksportijat esindasid uurimisperioodil 60 % Venemaa koguekspordist ühendusse.

| (17) | Vastavalt algmääruse artiklile 17 võeti valimisse suurima ühendusse suunatud uurea ekspordimahu alusel kolm eksportivat tootjat, keda oli võimalik olemasoleva aja jooksul uurida. Need kolm valmisse kuulunud eksportivat tootjat esindasid uurimisperioodil 50 % Venemaa koguekspordist ühendusse. |
| --- | --- |

(17)

Vastavalt algmääruse artiklile 17 võeti valimisse suurima ühendusse suunatud uurea ekspordimahu alusel kolm eksportivat tootjat, keda oli võimalik olemasoleva aja jooksul uurida. Need kolm valmisse kuulunud eksportivat tootjat esindasid uurimisperioodil 50 % Venemaa koguekspordist ühendusse.

| (18) | Vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 2 konsulteeriti moodustatud valimi suhtes asjaomaste isikutega, kes ei esitanud selle suhtes vastuväiteid. |
| --- | --- |

(18)

Vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 2 konsulteeriti moodustatud valimi suhtes asjaomaste isikutega, kes ei esitanud selle suhtes vastuväiteid.

| (19) | Saadud lisateabe põhjal tehti hiljem kindlaks, et kolmest valimisse võetud eksportivast tootjast üks ei kuulunud tegelikult ühendusse suunatud ekspordimahult suurimate eksportijate hulka. Seega jäeti kõnealune eksportiv tootja valimist välja ning asendati neljandal kohal oleva eksportiva tootjaga. Sel viisil muudetud valim esindas uurimisperioodil 48 % Venemaa koguekspordist ühendusse. |
| --- | --- |

(19)

Saadud lisateabe põhjal tehti hiljem kindlaks, et kolmest valimisse võetud eksportivast tootjast üks ei kuulunud tegelikult ühendusse suunatud ekspordimahult suurimate eksportijate hulka. Seega jäeti kõnealune eksportiv tootja valimist välja ning asendati neljandal kohal oleva eksportiva tootjaga. Sel viisil muudetud valim esindas uurimisperioodil 48 % Venemaa koguekspordist ühendusse.

| (20) | Seepärast saadeti küsimused neljale valimisse kuuluvale ühenduse tootjale, kolmele valimisse kuuluvale Venemaa eksportivale tootjale ning kõigile endast teatanud importijatele ja kasutajatele. |
| --- | --- |

(20)

Seepärast saadeti küsimused neljale valimisse kuuluvale ühenduse tootjale, kolmele valimisse kuuluvale Venemaa eksportivale tootjale ning kõigile endast teatanud importijatele ja kasutajatele.

| (21) | Küsimustiku vastused saadi neljalt valimisse kuulunud ühenduse tootjalt ja kolmelt Venemaa eksportivalt tootjalt, samuti ühelt ühenduse sõltumatult importijalt ja seitsmelt ühenduses asuvalt kasutajalt. Lisaks esitasid oma märkused mitu importijat, kasutajat ja nende ühendust, kes küsimustikule ei vastanud. |
| --- | --- |

(21)

Küsimustiku vastused saadi neljalt valimisse kuulunud ühenduse tootjalt ja kolmelt Venemaa eksportivalt tootjalt, samuti ühelt ühenduse sõltumatult importijalt ja seitsmelt ühenduses asuvalt kasutajalt. Lisaks esitasid oma märkused mitu importijat, kasutajat ja nende ühendust, kes küsimustikule ei vastanud.

| (22) | Komisjon otsis ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta oma analüüside jaoks vajalikuks pidas, ning tegi kontrollkäigud järgmiste äriühingute valdustesse:






  a) | Valimisse kaasatud ühenduse tootjad:







  — | Fertiberia S.A., Madrid, Hispaania, |
| --- | --- | --- | --- |

(22)

Komisjon otsis ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta oma analüüside jaoks vajalikuks pidas, ning tegi kontrollkäigud järgmiste äriühingute valdustesse:

a)

Valimisse kaasatud ühenduse tootjad:

—

Fertiberia S.A., Madrid, Hispaania,

| — | Nitrogénművek Zrt., Pétfűrdo, Ungari, |
| --- | --- |

—

Nitrogénművek Zrt., Pétfűrdo, Ungari,

| — | SKW Stickstoffwerke Piesteritz GmbH, Lutherstadt Wittenberg, Saksamaa, |
| --- | --- |

—

SKW Stickstoffwerke Piesteritz GmbH, Lutherstadt Wittenberg, Saksamaa,

| — | Yara S.A., Brüssel, Belgia ja temaga seotud tootja Yara Sluiskil B.V., Sluiskil, Madalmaad. |
| --- | --- |

—

Yara S.A., Brüssel, Belgia ja temaga seotud tootja Yara Sluiskil B.V., Sluiskil, Madalmaad.

| b) | Valimisse kaasatud Venemaa eksportivad tootjad:







  — | JSC Mineral and Chemical Company (Eurochem), Moskva, Venemaa, ja kaks temaga seotud tootvat äriühingut: |
| --- | --- | --- |

b)

Valimisse kaasatud Venemaa eksportivad tootjad:

—

JSC Mineral and Chemical Company (Eurochem), Moskva, Venemaa, ja kaks temaga seotud tootvat äriühingut:

| — | OJSC Azot (NAK Azot), Novomoskovsk, Venemaa ja |
| --- | --- |

—

OJSC Azot (NAK Azot), Novomoskovsk, Venemaa ja

| — | OJSC Nevinnomõsskii Azot (Nevinka Azot), Nevinnomõsk, Venemaa, |
| --- | --- |

—

OJSC Nevinnomõsskii Azot (Nevinka Azot), Nevinnomõsk, Venemaa,

| — | JSC Minudobrenia, Perm, Venemaa, |
| --- | --- |

—

JSC Minudobrenia, Perm, Venemaa,

| — | JSC Acron, Suur-Novgorod, Venemaa. |
| --- | --- |

—

JSC Acron, Suur-Novgorod, Venemaa.

B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

1.   Vaatlusalune toode

| (23) | Vaatlusalune toode on sama, mida käsitles esialgne uurimine ja eelmine aegumise läbivaatamise uurimine, st CN-koodide 3102 10 10 ja 3102 10 90 alla kuuluv ja Venemaalt pärit uurea. |
| --- | --- |

(23)

Vaatlusalune toode on sama, mida käsitles esialgne uurimine ja eelmine aegumise läbivaatamise uurimine, st CN-koodide 3102 10 10 ja 3102 10 90 alla kuuluv ja Venemaalt pärit uurea.

| (24) | Uureat toodetakse põhiliselt ammoniaagist, mida omakorda saadakse maagaasist. See võib esineda tahkel või vedelal kujul. Tahket uureat kasutatakse põllumajanduses ja tööstuses. Põllumajanduslikku uureat võib kasutada pinnasele laotatava väetise või loomasööda lisandina. Tööstuslik uurea on teatavate liimide ja plastide tooraine. Vedelat uureat kasutatakse nii väetisena kui ka tööstustootmises. Kuigi uurea esineb eespool nimetatud eri vormidena, jäävad tema keemilised omadused sisuliselt samaks ja seda võib vaadelda käesoleva menetluse raames ühe tootena. |
| --- | --- |

(24)

Uureat toodetakse põhiliselt ammoniaagist, mida omakorda saadakse maagaasist. See võib esineda tahkel või vedelal kujul. Tahket uureat kasutatakse põllumajanduses ja tööstuses. Põllumajanduslikku uureat võib kasutada pinnasele laotatava väetise või loomasööda lisandina. Tööstuslik uurea on teatavate liimide ja plastide tooraine. Vedelat uureat kasutatakse nii väetisena kui ka tööstustootmises. Kuigi uurea esineb eespool nimetatud eri vormidena, jäävad tema keemilised omadused sisuliselt samaks ja seda võib vaadelda käesoleva menetluse raames ühe tootena.

2.   Samasugune toode

| (25) | Esialgne uurimine ja eelmine aegumise läbivaatamise uurimine on kindlaks teinud ja käesolevad läbivaatamise uurimised on kinnitanud, et vaatlusalusel tootel, ühenduse tootjate toodetaval ja ühenduse turul müüdaval uureal ning Venemaal toodetaval ja Venemaa siseturul müüdaval uureal on samad keemilised põhiomadused ning sisuliselt samad kasutusalad. Seetõttu käsitletakse neid samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(25)

Esialgne uurimine ja eelmine aegumise läbivaatamise uurimine on kindlaks teinud ja käesolevad läbivaatamise uurimised on kinnitanud, et vaatlusalusel tootel, ühenduse tootjate toodetaval ja ühenduse turul müüdaval uureal ning Venemaal toodetaval ja Venemaa siseturul müüdaval uureal on samad keemilised põhiomadused ning sisuliselt samad kasutusalad. Seetõttu käsitletakse neid samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

C.   DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

1.   Dumpingu jätkumine uurimisperioodil

| (26) | Algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt uuriti, kas uurimisperioodi ajal toimus dumpingut ning kui toimus, siis kas meetmete aegumine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu jätkumise. |
| --- | --- |

(26)

Algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt uuriti, kas uurimisperioodi ajal toimus dumpingut ning kui toimus, siis kas meetmete aegumine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu jätkumise.

1.1.   Üldist

| (27) | Nagu põhjenduses 16 nimetatud, tegi uurimisel koostööd viis uureat eksportivat Venemaa tootjat. Need viis tootjat esindasid uurimisperioodil 60 % Venemaa päritolu uurea ekspordist ühendusse, mis vastas 1,39 miljonile tonnile. Venemaalt pärit vaatlusaluse toote import ühendusse moodustas 16 % ühenduse tarbimisest, mis uurimisperioodil oli 8,98 miljonit tonni. |
| --- | --- |

(27)

Nagu põhjenduses 16 nimetatud, tegi uurimisel koostööd viis uureat eksportivat Venemaa tootjat. Need viis tootjat esindasid uurimisperioodil 60 % Venemaa päritolu uurea ekspordist ühendusse, mis vastas 1,39 miljonile tonnile. Venemaalt pärit vaatlusaluse toote import ühendusse moodustas 16 % ühenduse tarbimisest, mis uurimisperioodil oli 8,98 miljonit tonni.

| (28) | Koostöö taset peetakse seetõttu kõrgeks. |
| --- | --- |

(28)

Koostöö taset peetakse seetõttu kõrgeks.

1.2.   Normaalväärtus

| (29) | Tuleb märkida, et üks eksportiv tootja kontrollib kaht sidusettevõtet, kes mõlemad toodavad ja ekspordivad uureat. Seega sisaldab põhjenduses 19 nimetatud valim nelja äriühingut. |
| --- | --- |

(29)

Tuleb märkida, et üks eksportiv tootja kontrollib kaht sidusettevõtet, kes mõlemad toodavad ja ekspordivad uureat. Seega sisaldab põhjenduses 19 nimetatud valim nelja äriühingut.

| (30) | Algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt tehti kõigi nelja äriühingu puhul esmalt kindlaks, kas nende omamaine uurea müügi kogumaht on tüüpiline, st kas see moodustas 5 % või rohkem ühendusse eksporditud vaatlusaluse toote müügi kogumahust. Uurimisel ilmnes, et kõik neli äriühingut müüsid omamaisel turul tüüpilisi uurea koguseid. |
| --- | --- |

(30)

Algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt tehti kõigi nelja äriühingu puhul esmalt kindlaks, kas nende omamaine uurea müügi kogumaht on tüüpiline, st kas see moodustas 5 % või rohkem ühendusse eksporditud vaatlusaluse toote müügi kogumahust. Uurimisel ilmnes, et kõik neli äriühingut müüsid omamaisel turul tüüpilisi uurea koguseid.

| (31) | Et kindlaks teha, kas uurea müük toimus omamaisel turul tavapärase kaubandustegevuse käigus, tuli välja selgitada tootmiskulud. Selles osas tuleb märkida, et elekter ja gaas moodustasid põhilise osa otsestest tootmiskuludest ning olulise osa kõigist tootmiskuludest. Seetõttu kontrolliti algmääruse artikli 2 lõike 5 kohaselt, kas vaatlusaluse toote tootmise ja müügiga seotud kulud olid asjaomaste isikute raamatupidamises mõistlikult kajastatud. |
| --- | --- |

(31)

Et kindlaks teha, kas uurea müük toimus omamaisel turul tavapärase kaubandustegevuse käigus, tuli välja selgitada tootmiskulud. Selles osas tuleb märkida, et elekter ja gaas moodustasid põhilise osa otsestest tootmiskuludest ning olulise osa kõigist tootmiskuludest. Seetõttu kontrolliti algmääruse artikli 2 lõike 5 kohaselt, kas vaatlusaluse toote tootmise ja müügiga seotud kulud olid asjaomaste isikute raamatupidamises mõistlikult kajastatud.

| (32) | Uurimisel ei ilmnenud, et elektrikulud ei oleks olnud raamatupidamises mõistlikult kajastatud. Sellega seoses märgitakse muu hulgas, et Venemaa tootjate poolt uurimisperioodil tasutud elektrihinnad olid teiste riikide, näiteks Kanada ja Norra, hindadega võrdlemisel kooskõlas rahvusvaheliste turuhindadega. Siiski ei saa öelda sama gaasihindade kohta. |
| --- | --- |

(32)

Uurimisel ei ilmnenud, et elektrikulud ei oleks olnud raamatupidamises mõistlikult kajastatud. Sellega seoses märgitakse muu hulgas, et Venemaa tootjate poolt uurimisperioodil tasutud elektrihinnad olid teiste riikide, näiteks Kanada ja Norra, hindadega võrdlemisel kooskõlas rahvusvaheliste turuhindadega. Siiski ei saa öelda sama gaasihindade kohta.

| (33) | Gaasihindade suhtes tehti energiaturgudele spetsialiseerunud rahvusvaheliselt tunnustatud allikate avaldatud andmete põhjal kindlaks, et tegelikult maksid Venemaa tootjad ebatavaliselt madalat hinda. Näiteks moodustas see ühe viiendiku Venemaa maagaasi ekspordihinnast ning oli oluliselt madalam kui ühenduse tootjate poolt gaasi eest makstav hind. Selles osas näitavad kõik kättesaadavad andmed, et Venemaa omamaiseid gaasihindu reguleeriti ja need olid palju väiksemad maagaasi hindadest reguleerimata turgudel. Kuna gaasiga seotud kulusid ei olnud nelja äriühingu raamatupidamises mõistlikult kajastatud, tuli neid algmääruse artikli 2 lõike 5 kohaselt kohandada. Valimisse kaasatud äriühingute tootmiskulusid kohandati sellele vastavalt. |
| --- | --- |

(33)

Gaasihindade suhtes tehti energiaturgudele spetsialiseerunud rahvusvaheliselt tunnustatud allikate avaldatud andmete põhjal kindlaks, et tegelikult maksid Venemaa tootjad ebatavaliselt madalat hinda. Näiteks moodustas see ühe viiendiku Venemaa maagaasi ekspordihinnast ning oli oluliselt madalam kui ühenduse tootjate poolt gaasi eest makstav hind. Selles osas näitavad kõik kättesaadavad andmed, et Venemaa omamaiseid gaasihindu reguleeriti ja need olid palju väiksemad maagaasi hindadest reguleerimata turgudel. Kuna gaasiga seotud kulusid ei olnud nelja äriühingu raamatupidamises mõistlikult kajastatud, tuli neid algmääruse artikli 2 lõike 5 kohaselt kohandada. Valimisse kaasatud äriühingute tootmiskulusid kohandati sellele vastavalt.

| (34) | Kuna ei olnud võimalik leida Venemaa omamaise turu moonutamata gaasihinda, ning algmääruse artikli 2 lõike 5 kohaselt tuli gaasi hinna kindlakstegemiseks võtta „mõni muu mõistlik alus, sealhulgas teave teiste tüüpiliste turgude kohta”. Kohandatud hinna aluseks võeti Vene gaasi keskmine ekspordihind Saksa-Tšehhi piiril („Waidhaus”) ilma veokuludeta. Waidhaus on peamine sõlmpunkt Vene gaasi müügil Euroopa Liitu, mis on suurim Vene gaasi turg ja mille hindades kulud mõistlikult kajastuvad – seega võib Waidhausi käsitleda kui tüüpilist turgu. |
| --- | --- |

(34)

Kuna ei olnud võimalik leida Venemaa omamaise turu moonutamata gaasihinda, ning algmääruse artikli 2 lõike 5 kohaselt tuli gaasi hinna kindlakstegemiseks võtta „mõni muu mõistlik alus, sealhulgas teave teiste tüüpiliste turgude kohta”. Kohandatud hinna aluseks võeti Vene gaasi keskmine ekspordihind Saksa-Tšehhi piiril („Waidhaus”) ilma veokuludeta. Waidhaus on peamine sõlmpunkt Vene gaasi müügil Euroopa Liitu, mis on suurim Vene gaasi turg ja mille hindades kulud mõistlikult kajastuvad – seega võib Waidhausi käsitleda kui tüüpilist turgu.

| (35) | Pärast tootmiskulude kohandamist ülal kirjeldatud viisil oli ainult kahe äriühingu omamaine müük tavapärase kaubandustegevuse käigus tüüpiline. Seega leiti normaalväärtus nende kahe äriühingu puhul samasuguse toote omamaise müügi põhjal vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2. |
| --- | --- |

(35)

Pärast tootmiskulude kohandamist ülal kirjeldatud viisil oli ainult kahe äriühingu omamaine müük tavapärase kaubandustegevuse käigus tüüpiline. Seega leiti normaalväärtus nende kahe äriühingu puhul samasuguse toote omamaise müügi põhjal vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2.

| (36) | Kahe ülejäänud äriühingu puhul tehti normaalväärus kindlaks, lähtudes kahe põhjenduses 35 nimetatud tavapärase kaubandustegevuse käigus tüüpilise müügihinnaga tootja omamaistest müügihindadest, vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 1. Konfidentsiaalsuskaalutlustel ei ole võimalik seda teavet üksikasjalikult avaldada, sest üks kahest äriühingust, kellelt teavet saadi, oli seotud äriühinguga, kelle suhtes tehti kindlaks normaalväärtus. Seega, kui teave oleks avaldatud, oleks sel äriühingul olnud võimalik rekonstrueerida teise äriühingu konfidentsiaalsed andmed. |
| --- | --- |

(36)

Kahe ülejäänud äriühingu puhul tehti normaalväärus kindlaks, lähtudes kahe põhjenduses 35 nimetatud tavapärase kaubandustegevuse käigus tüüpilise müügihinnaga tootja omamaistest müügihindadest, vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 1. Konfidentsiaalsuskaalutlustel ei ole võimalik seda teavet üksikasjalikult avaldada, sest üks kahest äriühingust, kellelt teavet saadi, oli seotud äriühinguga, kelle suhtes tehti kindlaks normaalväärtus. Seega, kui teave oleks avaldatud, oleks sel äriühingul olnud võimalik rekonstrueerida teise äriühingu konfidentsiaalsed andmed.

1.3.   Ekspordihind

| (37) | Kõigil juhtudel, kui vaatlusalust toodet eksporditi ühenduses asuvatele sõltumatutele tarbijatele, võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 ekspordihinna määramisel aluseks tegelikult makstud või makstav ekspordihind. |
| --- | --- |

(37)

Kõigil juhtudel, kui vaatlusalust toodet eksporditi ühenduses asuvatele sõltumatutele tarbijatele, võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 ekspordihinna määramisel aluseks tegelikult makstud või makstav ekspordihind.

| (38) | Ühe eksportiva tootja puhul, kus müük toimus Šveitsis asuva seotud kaubandusettevõtja kaudu, tuletati ekspordihind kõnealuselt seotud kaubandusettevõtjalt sõltumatutele klientidele esitatud edasimüügi hinna põhjal. Kõiki ostu ja edasimüügi vahelisel ajal kantud kulusid kohandati, kaasa arvatud veo- ja müügikulud, üld- ja halduskulud ning mõistlik kasumimarginaal. |
| --- | --- |

(38)

Ühe eksportiva tootja puhul, kus müük toimus Šveitsis asuva seotud kaubandusettevõtja kaudu, tuletati ekspordihind kõnealuselt seotud kaubandusettevõtjalt sõltumatutele klientidele esitatud edasimüügi hinna põhjal. Kõiki ostu ja edasimüügi vahelisel ajal kantud kulusid kohandati, kaasa arvatud veo- ja müügikulud, üld- ja halduskulud ning mõistlik kasumimarginaal.

1.4.   Võrdlus

| (39) | Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasest hankimise tasandil. Et tagada õiglane võrdlus normaalväärtuse ja ekspordihinna vahel, võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 kohanduste näol nõuetekohaselt arvesse erinevusi, mis mõjutavad hindu ja hindade võrreldavust. Sellele vastavalt tehti kohandusi veo-, käitlus-, laadimis- ja lisakulude, laenukulude, vahendustasude ja pakendamiskulude erinevuste arvestamiseks, kui see oli asjakohane ja kui kontrollitud tõendid seda toetasid. |
| --- | --- |

(39)

Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasest hankimise tasandil. Et tagada õiglane võrdlus normaalväärtuse ja ekspordihinna vahel, võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 kohanduste näol nõuetekohaselt arvesse erinevusi, mis mõjutavad hindu ja hindade võrreldavust. Sellele vastavalt tehti kohandusi veo-, käitlus-, laadimis- ja lisakulude, laenukulude, vahendustasude ja pakendamiskulude erinevuste arvestamiseks, kui see oli asjakohane ja kui kontrollitud tõendid seda toetasid.

1.5.   Dumpingu jätkumine

| (40) | Iga eksportiva tootja dumpingumarginaali määramisel võeti algmääruse artikli 2 lõigete 11 ja 12 kohaselt aluseks kaalutud keskmise normaalväärtuse võrdlus kaalutud keskmise ekspordihinnaga. |
| --- | --- |

(40)

Iga eksportiva tootja dumpingumarginaali määramisel võeti algmääruse artikli 2 lõigete 11 ja 12 kohaselt aluseks kaalutud keskmise normaalväärtuse võrdlus kaalutud keskmise ekspordihinnaga.

| (41) | Uurimisel ilmnes, et uurimisperioodil esines dumpingut võrreldes eelmisel aegumise läbivaatamise uurimisel tuvastatuga enamasti väiksemal määral. Dumpingumarginaalid (väljendatud protsendimäärana CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata) on sellegipoolest märkimisväärsed, st vahemikus 6 % kuni 23 %. |
| --- | --- |

(41)

Uurimisel ilmnes, et uurimisperioodil esines dumpingut võrreldes eelmisel aegumise läbivaatamise uurimisel tuvastatuga enamasti väiksemal määral. Dumpingumarginaalid (väljendatud protsendimäärana CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata) on sellegipoolest märkimisväärsed, st vahemikus 6 % kuni 23 %.

2.   Dumpingu jätkumise tõenäosus

2.1.   Olemasolevate meetmete lõpetamise mõju dumpinguhinnaga impordile

| (42) | Nagu on märgitud põhjenduses 1, on kehtivate meetmete vormiks minimaalne impordihind 115 eurot tonni kohta. Kui algselt avaldas see minimaalne impordihind mõju Venemaalt ühendusse toodava uurea ekspordihinnale, on need hinnad alates 2003. aastast olnud minimaalsest impordihinnast oluliselt kõrgemad, nagu on näidatud põhjenduses 67, ning uurimisperioodil on Venemaa keskmised ekspordihinnad olnud minimaalsest impordihinnast 68 % kõrgemad. |
| --- | --- |

(42)

Nagu on märgitud põhjenduses 1, on kehtivate meetmete vormiks minimaalne impordihind 115 eurot tonni kohta. Kui algselt avaldas see minimaalne impordihind mõju Venemaalt ühendusse toodava uurea ekspordihinnale, on need hinnad alates 2003. aastast olnud minimaalsest impordihinnast oluliselt kõrgemad, nagu on näidatud põhjenduses 67, ning uurimisperioodil on Venemaa keskmised ekspordihinnad olnud minimaalsest impordihinnast 68 % kõrgemad.

| (43) | Seega võib järeldada, et praegu kehtivad meetmed ei avaldanud mõju Venemaalt pärit uurea ekspordi hindadele ega kogustele. Järelikult ei ole tõenäoline, et meetmete kehtetuks tunnistamine mõjutaks Venemaalt pärit uurea ekspordi hindu või koguseid. |
| --- | --- |

(43)

Seega võib järeldada, et praegu kehtivad meetmed ei avaldanud mõju Venemaalt pärit uurea ekspordi hindadele ega kogustele. Järelikult ei ole tõenäoline, et meetmete kehtetuks tunnistamine mõjutaks Venemaalt pärit uurea ekspordi hindu või koguseid.

| (44) | Hoolimata eelöeldust kontrolliti uurimise käigus ka i) Venemaa praeguse vaba tootmisvõimsuse ja võimaliku uue tootmisvõimsuse võimalikku mõju ning ii) muu müügi ühendusse ümbersuunamise tõenäosust, nagu allpool selgitatud. |
| --- | --- |

(44)

Hoolimata eelöeldust kontrolliti uurimise käigus ka i) Venemaa praeguse vaba tootmisvõimsuse ja võimaliku uue tootmisvõimsuse võimalikku mõju ning ii) muu müügi ühendusse ümbersuunamise tõenäosust, nagu allpool selgitatud.

2.2.   Vaba tootmisvõimsus

| (45) | Taotluse esitaja esitas oma läbivaatamistaotluses andmeid, et ajavahemikus 2005–2007 leiab Venemaal aset kokku üheksa projekti, mis lisaks paranduste, moderniseerimise ja kitsaskohtade kõrvaldamise abil oluliselt uut tootmisvõimsust nii, et olemasolev tootmisvõimsus kasvaks vähemalt 10 %. |
| --- | --- |

(45)

Taotluse esitaja esitas oma läbivaatamistaotluses andmeid, et ajavahemikus 2005–2007 leiab Venemaal aset kokku üheksa projekti, mis lisaks paranduste, moderniseerimise ja kitsaskohtade kõrvaldamise abil oluliselt uut tootmisvõimsust nii, et olemasolev tootmisvõimsus kasvaks vähemalt 10 %.

2.2.1.   Koostööd tegevad tootjad

| (46) | Kontrolliti olemasoleva vaba tootmisvõimsuse võimalikku mõju. Vaatlusalusel perioodil õnnestus valimisse kaasatud Venemaa tootjatel suurendada oma tootmisvõimsust umbes 5 %, samas kui nende tootmine suurenes ligikaudu 15 %. Seega on nende nominaalne vaba tootmisvõimsus oluliselt langenud, jõudes 170 000 tonni tasemele, mis moodustab umbes 6 % tootmisvõimsusest: | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmisvõimsus | 2 567 648 | 2 567 648 | 2 567 648 | 2 640 100 | 2 686 591 |
| Tootmine | 2 179 525 | 2 213 096 | 2 364 564 | 2 537 327 | 2 516 367 |
| Vaba tootmisvõimsus | 388 123 | 354 552 | 203 084 | 102 773 | 170 224 |

(46)

Kontrolliti olemasoleva vaba tootmisvõimsuse võimalikku mõju. Vaatlusalusel perioodil õnnestus valimisse kaasatud Venemaa tootjatel suurendada oma tootmisvõimsust umbes 5 %, samas kui nende tootmine suurenes ligikaudu 15 %. Seega on nende nominaalne vaba tootmisvõimsus oluliselt langenud, jõudes 170 000 tonni tasemele, mis moodustab umbes 6 % tootmisvõimsusest:

2002

2003

2004

2005

Uurimisperiood

Tootmisvõimsus

2 567 648

2 567 648

2 567 648

2 640 100

2 686 591

Tootmine

2 179 525

2 213 096

2 364 564

2 537 327

2 516 367

Vaba tootmisvõimsus

388 123

354 552

203 084

102 773

170 224

| (47) | Taotluses nimetatud üheksast projektist kokku viis projekti on seotud koostööd tegevate eksportivate tootjatega. Kaks projekti olid vaatlusalusel perioodil juba lõpule viidud ning seega ei lisa need uurimisperioodiga võrreldes uut tootmisvõimsust. Ühe loetletud projekti puhul tehti kindlaks vaid tühine tootmisvõimsuse tõus. |
| --- | --- |

(47)

Taotluses nimetatud üheksast projektist kokku viis projekti on seotud koostööd tegevate eksportivate tootjatega. Kaks projekti olid vaatlusalusel perioodil juba lõpule viidud ning seega ei lisa need uurimisperioodiga võrreldes uut tootmisvõimsust. Ühe loetletud projekti puhul tehti kindlaks vaid tühine tootmisvõimsuse tõus.

| (48) | Kahe suurima projekti osas, mis annavad suurema osa põhjenduses 46 nimetatud tootmisvõimsuse kasvust, tehti kindlaks, et äriühing ei tee investeeringuid ainult uurea tootmisvõimsusse, vaid ka järgmise etapi tootmisseadmetesse, nagu näiteks uurea-formaldehüüdvaigud (UFR) ning uurea ja ammooniumnitraadi lahused (UAN). Need projektid on lõppstaadiumis või on pärast uurimisperioodi juba lõppenud. Seega võib eeldada, et suuremat osa selle projekti tootmisvõimsusest ei müüda sõltumatutele tarbijatele, vaid seda kasutavad tootjad ise järgmise etapi toodete jaoks tooraine saamiseks. Seepärast ei võeta seda osa järgmises lõigus arvesse. |
| --- | --- |

(48)

Kahe suurima projekti osas, mis annavad suurema osa põhjenduses 46 nimetatud tootmisvõimsuse kasvust, tehti kindlaks, et äriühing ei tee investeeringuid ainult uurea tootmisvõimsusse, vaid ka järgmise etapi tootmisseadmetesse, nagu näiteks uurea-formaldehüüdvaigud (UFR) ning uurea ja ammooniumnitraadi lahused (UAN). Need projektid on lõppstaadiumis või on pärast uurimisperioodi juba lõppenud. Seega võib eeldada, et suuremat osa selle projekti tootmisvõimsusest ei müüda sõltumatutele tarbijatele, vaid seda kasutavad tootjad ise järgmise etapi toodete jaoks tooraine saamiseks. Seepärast ei võeta seda osa järgmises lõigus arvesse.

| (49) | Eespool öeldust järeldub, et kolm projekti lisaksid sõltumatutele tarbijatele müügiks kättesaadavat tootmisvõimsust hinnanguliselt umbes 150 000–200 000 tonni ulatuses. See vastab 10–15 protsendile uurimisperioodil Venemaalt ühendusse liikunud ekspordi kogumahust ehk võimalikule 1,5–2protsendilisele turuosale ühenduse turust. |
| --- | --- |

(49)

Eespool öeldust järeldub, et kolm projekti lisaksid sõltumatutele tarbijatele müügiks kättesaadavat tootmisvõimsust hinnanguliselt umbes 150 000–200 000 tonni ulatuses. See vastab 10–15 protsendile uurimisperioodil Venemaalt ühendusse liikunud ekspordi kogumahust ehk võimalikule 1,5–2protsendilisele turuosale ühenduse turust.

2.2.2.   Koostööd mittetegevad tootjad

| (50) | Taotluse esitaja esitatud teabe põhjal vastab üldise vaba tootmisvõimsuse protsent Venemaa kogutootmisvõimsusest koostööd tegevate tootjate kohta kindlaks tehtud vabale tootmisvõimsusele. Seega arvatakse, et koostööd mittetegevatel tootjatel on vaba tootmisvõimsust samuti umbes 5 %, mis on uurimisperioodil hinnanguliselt 140 000 tonni. |
| --- | --- |

(50)

Taotluse esitaja esitatud teabe põhjal vastab üldise vaba tootmisvõimsuse protsent Venemaa kogutootmisvõimsusest koostööd tegevate tootjate kohta kindlaks tehtud vabale tootmisvõimsusele. Seega arvatakse, et koostööd mittetegevatel tootjatel on vaba tootmisvõimsust samuti umbes 5 %, mis on uurimisperioodil hinnanguliselt 140 000 tonni.

| (51) | Taotluses nimetatud üheksast projektist kokku neli projekti oli seotud koostööd mittetegevate eksportivate tootjatega. Neid projekte hinnati kättesaadavate faktide põhjal. Ühe projekti puhul tehti kindlaks, et see ei olnud seotud vaatlusaluse tootega, vaid metanooliga. Üks projekt oli vaatlusalusel perioodil juba lõpule viidud ning seega ei lisa see uurimisperioodiga võrreldes uut tootmisvõimsust. Üks projekt oli seotud tühise, alla 1 miljoni euro suuruse aastainvesteeringuga ning seega leiti, et sellel ei ole Venemaa tootmisvõimsusele mõõdetavat mõju. Viimane projekt võib suurendada tootmisvõimsust umbes 100 000 tonni võrra (see moodustaks umbes 7 % uurimisperioodil Venemaalt ühendusse liikunud ekspordimahust ehk 1-protsendilise võimaliku turuosa ühenduse turust). |
| --- | --- |

(51)

Taotluses nimetatud üheksast projektist kokku neli projekti oli seotud koostööd mittetegevate eksportivate tootjatega. Neid projekte hinnati kättesaadavate faktide põhjal. Ühe projekti puhul tehti kindlaks, et see ei olnud seotud vaatlusaluse tootega, vaid metanooliga. Üks projekt oli vaatlusalusel perioodil juba lõpule viidud ning seega ei lisa see uurimisperioodiga võrreldes uut tootmisvõimsust. Üks projekt oli seotud tühise, alla 1 miljoni euro suuruse aastainvesteeringuga ning seega leiti, et sellel ei ole Venemaa tootmisvõimsusele mõõdetavat mõju. Viimane projekt võib suurendada tootmisvõimsust umbes 100 000 tonni võrra (see moodustaks umbes 7 % uurimisperioodil Venemaalt ühendusse liikunud ekspordimahust ehk 1-protsendilise võimaliku turuosa ühenduse turust).

2.2.3.   Järeldus vaba tootmisvõimsuse kohta

| (52) | Uurimisel ilmnes, et keskpikas perspektiivis lisanduv tootmisvõimsus jääb 500 000 tonni lähedale. Ent kuna olulise osa sellest paranduste, moderniseerimise ja kitsaskohtade kõrvaldamise tulemusel lisanduvast kogusest kasutavad tootjad ise järgmise etapi toodete jaoks tooraine saamiseks, järeldatakse, et sellest kogusest oleks võimalik sõltumatutele tarbijatele müüa ainult umbes pool. |
| --- | --- |

(52)

Uurimisel ilmnes, et keskpikas perspektiivis lisanduv tootmisvõimsus jääb 500 000 tonni lähedale. Ent kuna olulise osa sellest paranduste, moderniseerimise ja kitsaskohtade kõrvaldamise tulemusel lisanduvast kogusest kasutavad tootjad ise järgmise etapi toodete jaoks tooraine saamiseks, järeldatakse, et sellest kogusest oleks võimalik sõltumatutele tarbijatele müüa ainult umbes pool.

| (53) | Kuna Venemaa omamaine turg on väike ja ei ole põhjust arvata, et see võiks tulevikus muutuda, on igasugune tootmismahu suurendamine orienteeritud ekspordile. Kuna Venemaa tootjad kasutavad ligikaudu 95 % oma nominaalsest tootmisvõimsusest, on võimalik eksporti suunata ainult piiratud mahus lisakoguseid. |
| --- | --- |

(53)

Kuna Venemaa omamaine turg on väike ja ei ole põhjust arvata, et see võiks tulevikus muutuda, on igasugune tootmismahu suurendamine orienteeritud ekspordile. Kuna Venemaa tootjad kasutavad ligikaudu 95 % oma nominaalsest tootmisvõimsusest, on võimalik eksporti suunata ainult piiratud mahus lisakoguseid.

| (54) | Olemasolev vaba tootmisvõimsus ja lähitulevikus vabaturu jaoks eeldatavalt tekkiv lisatootmisvõimsus moodustavad koos umbes 550 000–600 000 tonni, mis vastab umbes 40 protsendile Venemaa koguekspordist ühendusse uurimisperioodil ning on ligikaudu 6 protsendi suurune võimalik turuosa ühenduse turust. Taotluse esitaja esitatud väetistele spetsialiseerinud konsultatsioonifirmade prognooside kohaselt kasvab siiski ülemaailmne nõudlus uurea järele umbes samas tempos nagu ülemaailmne tootmisvõimsus. Seepärast võidakse ekspordiks kättesaadavad lisakogused suunata nendesse piirkondadesse, kus on lisanõudlus. Seepärast on tõenäoline, et Venemaa eksport ühendusse kasvab olulisel määral ainult juhul, kui samal määral kasvab ka nõudlus, st selline lisaeksport ei tohiks avaldada ühenduse turu hinnatasemele negatiivset mõju. |
| --- | --- |

(54)

Olemasolev vaba tootmisvõimsus ja lähitulevikus vabaturu jaoks eeldatavalt tekkiv lisatootmisvõimsus moodustavad koos umbes 550 000–600 000 tonni, mis vastab umbes 40 protsendile Venemaa koguekspordist ühendusse uurimisperioodil ning on ligikaudu 6 protsendi suurune võimalik turuosa ühenduse turust. Taotluse esitaja esitatud väetistele spetsialiseerinud konsultatsioonifirmade prognooside kohaselt kasvab siiski ülemaailmne nõudlus uurea järele umbes samas tempos nagu ülemaailmne tootmisvõimsus. Seepärast võidakse ekspordiks kättesaadavad lisakogused suunata nendesse piirkondadesse, kus on lisanõudlus. Seepärast on tõenäoline, et Venemaa eksport ühendusse kasvab olulisel määral ainult juhul, kui samal määral kasvab ka nõudlus, st selline lisaeksport ei tohiks avaldada ühenduse turu hinnatasemele negatiivset mõju.

| (55) | Seega ei saa järeldada, et Venemaa vaba tootmisvõimsus hakkab mõjutama Venemaalt dumpinguhinnaga ühendusse tuleva ekspordi mahtu. |
| --- | --- |

(55)

Seega ei saa järeldada, et Venemaa vaba tootmisvõimsus hakkab mõjutama Venemaalt dumpinguhinnaga ühendusse tuleva ekspordi mahtu.

2.3.   Muu müügi ühendusse ümbersuunamise tõenäosus

| (56) | Uurimisperioodil olid valimisse kaasatud eksportivate tootjate ekspordihinnad tehasest hankimise tasandil ühenduse jaoks umbes 1–5 % madalamad kui ekspordihinnad kolmandatele riikidele. Ka omamaised hinnad olid kõrgemad kui ühendusse suunduva ekspordi hinnad, eriti kaugemates piirkondades asuvate äriühingute puhul veokulude suure erinevuse tõttu. |
| --- | --- |

(56)

Uurimisperioodil olid valimisse kaasatud eksportivate tootjate ekspordihinnad tehasest hankimise tasandil ühenduse jaoks umbes 1–5 % madalamad kui ekspordihinnad kolmandatele riikidele. Ka omamaised hinnad olid kõrgemad kui ühendusse suunduva ekspordi hinnad, eriti kaugemates piirkondades asuvate äriühingute puhul veokulude suure erinevuse tõttu.

| (57) | Taotluse esitaja väidab, et peamiselt Põhja-Aafrikas ja Lähis-Idas tehakse suuri investeeringuid uurea tootmisvõimsusse. Väidetavalt jätab see uus tootmisvõimsus Venemaa eksportijatele teistel turgudel vähem võimalusi ning toob kaasa Venemaalt ühendusse eksporditava uurea koguse suurenemise. Samas tehti põhjenduses 54 nimetatud prognooside alusel kindlaks, et need investeeringud ei avalda olulist mõju ülemaailmsele pakkumise ja nõudluse tasakaalule, sest ennustuste kohaselt kasvab ülemaailmne nõudlus samas tempos ülemaailmse tootmisvõimsusega. |
| --- | --- |

(57)

Taotluse esitaja väidab, et peamiselt Põhja-Aafrikas ja Lähis-Idas tehakse suuri investeeringuid uurea tootmisvõimsusse. Väidetavalt jätab see uus tootmisvõimsus Venemaa eksportijatele teistel turgudel vähem võimalusi ning toob kaasa Venemaalt ühendusse eksporditava uurea koguse suurenemise. Samas tehti põhjenduses 54 nimetatud prognooside alusel kindlaks, et need investeeringud ei avalda olulist mõju ülemaailmsele pakkumise ja nõudluse tasakaalule, sest ennustuste kohaselt kasvab ülemaailmne nõudlus samas tempos ülemaailmse tootmisvõimsusega.

| (58) | Seega ei saa järeldada, et kaupade ümbersuunamine ühendusse hakkab mõjutama Venemaalt dumpinguhinnaga ühendusse tuleva ekspordi mahtu. |
| --- | --- |

(58)

Seega ei saa järeldada, et kaupade ümbersuunamine ühendusse hakkab mõjutama Venemaalt dumpinguhinnaga ühendusse tuleva ekspordi mahtu.

2.4.   Järeldus dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta

| (59) | Eespool tehtud analüüsi põhjal ning eriti seetõttu, et olemasolevad meetmeid ei avalda mõju ühendusse suunduva ekspordi hindadele, järeldatakse, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral dumping tõenäoliselt jätkub. |
| --- | --- |

(59)

Eespool tehtud analüüsi põhjal ning eriti seetõttu, et olemasolevad meetmeid ei avalda mõju ühendusse suunduva ekspordi hindadele, järeldatakse, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral dumping tõenäoliselt jätkub.

D.   ÜHENDUSE TOOTMISHARU MÄÄRATLUS

| (60) | Ühenduses toodavad samasugust toodet 16 tootjat, kelle toodangut peetakse algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses ühenduse kogutoodanguks. Kaheksa neist kuueteistkümnest äriühingust sai ühenduse tootjaks seoses ELi laienemisega 2004. aastal. |
| --- | --- |

(60)

Ühenduses toodavad samasugust toodet 16 tootjat, kelle toodangut peetakse algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses ühenduse kogutoodanguks. Kaheksa neist kuueteistkümnest äriühingust sai ühenduse tootjaks seoses ELi laienemisega 2004. aastal.

| (61) | Ühenduse 16 tootjast tegi uurimises koostööd üheksa äriühingut, kes kõik on nimetatud läbivaatamistaotluses. Veel kolm tootjat teatasid endast tähtaja jooksul ja saatsid väljavõttelise uuringu jaoks nõutud teabe. Siiski ei väljendanud nad edasist koostöövalmidust. Ükski ühenduse tootja ei olnud läbivaatamistaotluse vastu. |
| --- | --- |

(61)

Ühenduse 16 tootjast tegi uurimises koostööd üheksa äriühingut, kes kõik on nimetatud läbivaatamistaotluses. Veel kolm tootjat teatasid endast tähtaja jooksul ja saatsid väljavõttelise uuringu jaoks nõutud teabe. Siiski ei väljendanud nad edasist koostöövalmidust. Ükski ühenduse tootja ei olnud läbivaatamistaotluse vastu.

| (62) | Seega nõustusid koostööd tegema järgmised üheksa tootjat:






  — | Achema AB (Leedu), |
| --- | --- | --- |

(62)

Seega nõustusid koostööd tegema järgmised üheksa tootjat:

—

Achema AB (Leedu),

| — | AMI Agrolinz Melamine International GmbH (Austria), |
| --- | --- |

—

AMI Agrolinz Melamine International GmbH (Austria),

| — | Chemopetrol, a.s. (Tšehhi Vabariik), |
| --- | --- |

—

Chemopetrol, a.s. (Tšehhi Vabariik),

| — | Duslo, a. s. (Slovaki Vabariik), |
| --- | --- |

—

Duslo, a. s. (Slovaki Vabariik),

| — | Fertiberia S.A. (Hispaania), |
| --- | --- |

—

Fertiberia S.A. (Hispaania),

| — | Grande Paroisse S.A. (Prantsusmaa), |
| --- | --- |

—

Grande Paroisse S.A. (Prantsusmaa),

| — | Nitrogénművek Zrt. (Ungari), |
| --- | --- |

—

Nitrogénművek Zrt. (Ungari),

| — | SKW Stickstoffwerke Piesteritz GmbH (Saksamaa), |
| --- | --- |

—

SKW Stickstoffwerke Piesteritz GmbH (Saksamaa),

| — | Yara: liitettevõtte, kuhu kuuluvad Yara France S.A. (Prantsusmaa), Yara Italia S.p.a. (Itaalia), Yara Brunsbuttel GmbH (Saksamaa) ja Yara Sluiskil B.V. (Madalmaad). (7) |
| --- | --- |

—

Yara: liitettevõtte, kuhu kuuluvad Yara France S.A. (Prantsusmaa), Yara Italia S.p.a. (Itaalia), Yara Brunsbuttel GmbH (Saksamaa) ja Yara Sluiskil B.V. (Madalmaad). (7)

| (63) | Kuna need üheksa ühenduse tootjat esindasid uurimisperioodil ligikaudu 60 % ühenduse tootmisharu kogutoodangust, leitakse, et eespool nimetatud üheksa ühenduse tootjat esindavad põhiosa ühenduse samasuguse toote kogutoodangust. Seega moodustavad need tootjad ühenduse tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses ning edaspidi kasutatakse neile viitamisel väljendit „ühenduse tootmisharu”. Seitset koostööd mitteteinud ühenduse tootjat nimetatakse edaspidi „teised ühenduse tootjad”. |
| --- | --- |

(63)

Kuna need üheksa ühenduse tootjat esindasid uurimisperioodil ligikaudu 60 % ühenduse tootmisharu kogutoodangust, leitakse, et eespool nimetatud üheksa ühenduse tootjat esindavad põhiosa ühenduse samasuguse toote kogutoodangust. Seega moodustavad need tootjad ühenduse tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses ning edaspidi kasutatakse neile viitamisel väljendit „ühenduse tootmisharu”. Seitset koostööd mitteteinud ühenduse tootjat nimetatakse edaspidi „teised ühenduse tootjad”.

| (64) | Nagu eelpool märgitud, koostati neljast äriühingust koosnev valim. Kõik valimisse kaasatud ühenduse tootjad tegid koostööd ja saatsid tähtajaks vastused küsimustikule. Lisaks esitasid viis ülejäänud koostööd teinud tootjat nõuetekohaselt teatavaid üldandmeid kahju analüüsimiseks. |
| --- | --- |

(64)

Nagu eelpool märgitud, koostati neljast äriühingust koosnev valim. Kõik valimisse kaasatud ühenduse tootjad tegid koostööd ja saatsid tähtajaks vastused küsimustikule. Lisaks esitasid viis ülejäänud koostööd teinud tootjat nõuetekohaselt teatavaid üldandmeid kahju analüüsimiseks.

E.   OLUKORD ÜHENDUSE TURUL

1.   Tarbimine ühenduse turul

| (65) | Ühenduse nähtava tarbimise kindlakstegemisel võeti aluseks taotluse esitaja esitatud andmed ning Eurostati andmed kogu ELi impordi kohta. Arvestades ELi laienemist 2004. aastal, määrati tarbimine kogu vaatlusaluse perioodi suhtes analüüsi selguse ja järjepidevuse huvides EL-25 turu põhjal. Kuna see uurimine algatati enne ühenduse edasist laienemist Bulgaariasse ja Rumeeniasse, piirdub analüüs EL-25 olukorraga. |
| --- | --- |

(65)

Ühenduse nähtava tarbimise kindlakstegemisel võeti aluseks taotluse esitaja esitatud andmed ning Eurostati andmed kogu ELi impordi kohta. Arvestades ELi laienemist 2004. aastal, määrati tarbimine kogu vaatlusaluse perioodi suhtes analüüsi selguse ja järjepidevuse huvides EL-25 turu põhjal. Kuna see uurimine algatati enne ühenduse edasist laienemist Bulgaariasse ja Rumeeniasse, piirdub analüüs EL-25 olukorraga.

| (66) | 2002. aasta ja uurimisperioodi vahel kasvas ühenduse tarbimine 4 %. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EÜ kogutarbimine tonnides | 8 651 033 | 8 945 707 | 8 954 402 | 8 873 804 | 8 978 696 |
| Näitaja (2002 = 100) | 100 | 103 | 104 | 103 | 104 |

(66)

2002. aasta ja uurimisperioodi vahel kasvas ühenduse tarbimine 4 %.

2002

2003

2004

2005

Uurimisperiood

EÜ kogutarbimine tonnides

8 651 033

8 945 707

8 954 402

8 873 804

8 978 696

Näitaja (2002 = 100)

100

103

104

103

104

2.   Venemaalt pärit impordi maht, turuosa ja hinnad

| (67) | Järgnevalt on esitatud Venemaalt pärit impordi mahu, turuosa ja keskmiste hindade areng. Järgmised koguse- ja hinnasuundumused põhinevad Eurostati andmetel. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Impordi maht (tonnides) | 1 375 543 | 1 429 565 | 1 783 742 | 1 404 863 | 1 393 277 |
| Näitaja (2002 = 100) | 100 | 104 | 130 | 102 | 101 |
| Turuosa | 16 % | 16 % | 20 % | 16 % | 16 % |
| Impordihinnad (eurot/tonn) | 119 | 133 | 154 | 180 | 193 |
| Näitaja (2002 = 100) | 100 | 112 | 129 | 151 | 162 |

(67)

Järgnevalt on esitatud Venemaalt pärit impordi mahu, turuosa ja keskmiste hindade areng. Järgmised koguse- ja hinnasuundumused põhinevad Eurostati andmetel.

2002

2003

2004

2005

Uurimisperiood

Impordi maht (tonnides)

1 375 543

1 429 565

1 783 742

1 404 863

1 393 277

Näitaja (2002 = 100)

100

104

130

102

101

Turuosa

16 %

16 %

20 %

16 %

16 %

Impordihinnad (eurot/tonn)

119

133

154

180

193

Näitaja (2002 = 100)

100

112

129

151

162

| (68) | Venemaalt pärit impordi maht ja selle turuosa jäid kogu vaatlusaluse perioodi jooksul suhteliselt stabiilseks, välja arvatud 2004. aasta järsk tõus, mida võib seletada laovarude kogumisega 10 ELi liikmesriigis enne 1. mail 2004. aastal toimunud laienemist. Venemaalt pärit impordi hind kasvas vaatlusalusel perioodil 119 eurolt 193 euroni tonni kohta. Selline areng peegeldab soodsaid turutingimusi, mida on kirjeldatud ka põhjenduses 85. |
| --- | --- |

(68)

Venemaalt pärit impordi maht ja selle turuosa jäid kogu vaatlusaluse perioodi jooksul suhteliselt stabiilseks, välja arvatud 2004. aasta järsk tõus, mida võib seletada laovarude kogumisega 10 ELi liikmesriigis enne 1. mail 2004. aastal toimunud laienemist. Venemaalt pärit impordi hind kasvas vaatlusalusel perioodil 119 eurolt 193 euroni tonni kohta. Selline areng peegeldab soodsaid turutingimusi, mida on kirjeldatud ka põhjenduses 85.

| (69) | Venemaalt pärit impordi hindadest ilmneb, et alates vaatlusaluse perioodi algusest (2002. aastal) on Venemaa tootjad eksportinud ühendusse 115 eurosest minimaalsest impordihinnast tonni kohta märgatavalt kõrgemal hinnatasemel. |
| --- | --- |

(69)

Venemaalt pärit impordi hindadest ilmneb, et alates vaatlusaluse perioodi algusest (2002. aastal) on Venemaa tootjad eksportinud ühendusse 115 eurosest minimaalsest impordihinnast tonni kohta märgatavalt kõrgemal hinnatasemel.

| (70) | Hinna allalöömise taseme väljaarvutamiseks uurimisperioodil võrreldi ühenduse tootmisharu tehasehindu müügi puhul sõltumatutele tarbijatele asjaomase riigi koostööd teinud eksportivate tootjate impordi müügihindade CIF-väärtusega ühenduse tollipiiril, mida nõuetekohaselt kohandati, et peegeldada kauba hinda mahalaadimisel. Võrdlus näitas, et Venemaalt pärit impordi hinnad ei olnud võrreldes ühenduse tootmisharu hindadega alla löödud. |
| --- | --- |

(70)

Hinna allalöömise taseme väljaarvutamiseks uurimisperioodil võrreldi ühenduse tootmisharu tehasehindu müügi puhul sõltumatutele tarbijatele asjaomase riigi koostööd teinud eksportivate tootjate impordi müügihindade CIF-väärtusega ühenduse tollipiiril, mida nõuetekohaselt kohandati, et peegeldada kauba hinda mahalaadimisel. Võrdlus näitas, et Venemaalt pärit impordi hinnad ei olnud võrreldes ühenduse tootmisharu hindadega alla löödud.

3.   Import muudest riikidest

| (71) | Järgmises tabelis on näidatud muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht vaatlusalusel perioodil. Seal esitatud koguse- ja hinnasuundumused põhinevad samuti Eurostati andmetel. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Egiptusest pärit impordi maht
  (tonnides) | 579 830 | 629 801 | 422 892 | 385 855 | 457 056 |
| Turuosa | 7 % | 7 % | 5 % | 4 % | 5 % |
| Egiptusest pärit impordi hinnad
  (eurot/tonn) | 149 | 163 | 178 | 220 | 224 |
| Rumeeniast pärit impordi maht
  (tonnides) | 260 298 | 398 607 | 235 417 | 309 195 | 239 335 |
| Turuosa | 3 % | 4 % | 3 % | 3 % | 3 % |
| Rumeeniast pärit impordi hinnad
  (eurot/tonn) | 123 | 142 | 175 | 197 | 209 |
| Horvaatiast pärit impordi maht
  (tonnides) | 126 400 | 179 325 | 205 921 | 187 765 | 187 362 |
| Turuosa | 1 % | 2 % | 2 % | 2 % | 2 % |
| Horvaatiast pärit impordi hinnad
  (eurot/tonn) | 125 | 135 | 145 | 172 | 177 |
| Kõikidest muudest eespool nimetamata riikidest pärit impordi maht (tonnides) | 663 940 | 605 063 | 536 345 | 580 311 | 492 659 |
| Turuosa | 8 % | 7 % | 6 % | 7 % | 5 % |
| Kõikidest muudest eespool nimetamata riikidest pärit impordi hinnad
  (eurot/tonn) | 128 | 172 | 169 | 206 | 216 |

(71)

Järgmises tabelis on näidatud muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht vaatlusalusel perioodil. Seal esitatud koguse- ja hinnasuundumused põhinevad samuti Eurostati andmetel.

2002

2003

2004

2005

Uurimisperiood

Egiptusest pärit impordi maht

(tonnides)

579 830

629 801

422 892

385 855

457 056

Turuosa

7 %

7 %

5 %

4 %

5 %

Egiptusest pärit impordi hinnad

(eurot/tonn)

149

163

178

220

224

Rumeeniast pärit impordi maht

(tonnides)

260 298

398 607

235 417

309 195

239 335

Turuosa

3 %

4 %

3 %

3 %

3 %

Rumeeniast pärit impordi hinnad

(eurot/tonn)

123

142

175

197

209

Horvaatiast pärit impordi maht

(tonnides)

126 400

179 325

205 921

187 765

187 362

Turuosa

1 %

2 %

2 %

2 %

2 %

Horvaatiast pärit impordi hinnad

(eurot/tonn)

125

135

145

172

177

Kõikidest muudest eespool nimetamata riikidest pärit impordi maht (tonnides)

663 940

605 063

536 345

580 311

492 659

Turuosa

8 %

7 %

6 %

7 %

5 %

Kõikidest muudest eespool nimetamata riikidest pärit impordi hinnad

(eurot/tonn)

128

172

169

206

216

| (72) | Tuleb märkida, et 2002. aastast kuni uurimisperioodini on oma ekspordimahtu vähendanud nii Egiptus kui Rumeenia, samas kui Horvaatia ekspordimaht kasvas 126 000 tonnilt 2002. aastal 187 000 tonnini uurimisperioodil. Siiski ei muutunud Horvaatia turuosa ühenduse turul, jäädes 1–2 % juurde. Ekspordihindade osas olid Egiptuse hinnad ühenduse jaoks kogu vaatlusaluse perioodi jooksul kõrgemad kui ühenduse tootmisharu hinnad ning sama kehtib alates 2004. aastast Rumeenia suhtes. Seevastu Horvaatia hinnad olid ühenduse tootmisharu hindadest kogu vaatlusaluse perioodi jooksul madalamad. Horvaatia turuosa ühenduse turul vaatlusaluse perioodi jooksul siiski ei kasvanud. Tuleb märkida, et alates 2002. aasta jaanuarist on nõukogu määrusega (EÜ) nr 92/2002 (8) Horvaatiast pärit impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastane tollimaks 9,01 eurot tonni kohta. |
| --- | --- |

(72)

Tuleb märkida, et 2002. aastast kuni uurimisperioodini on oma ekspordimahtu vähendanud nii Egiptus kui Rumeenia, samas kui Horvaatia ekspordimaht kasvas 126 000 tonnilt 2002. aastal 187 000 tonnini uurimisperioodil. Siiski ei muutunud Horvaatia turuosa ühenduse turul, jäädes 1–2 % juurde. Ekspordihindade osas olid Egiptuse hinnad ühenduse jaoks kogu vaatlusaluse perioodi jooksul kõrgemad kui ühenduse tootmisharu hinnad ning sama kehtib alates 2004. aastast Rumeenia suhtes. Seevastu Horvaatia hinnad olid ühenduse tootmisharu hindadest kogu vaatlusaluse perioodi jooksul madalamad. Horvaatia turuosa ühenduse turul vaatlusaluse perioodi jooksul siiski ei kasvanud. Tuleb märkida, et alates 2002. aasta jaanuarist on nõukogu määrusega (EÜ) nr 92/2002 (8) Horvaatiast pärit impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastane tollimaks 9,01 eurot tonni kohta.

4.   Ühenduse tootmisharu majanduslik olukord

| (73) | Komisjon uuris algmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt kõiki asjakohaseid ühenduse tootmisharu mõjutavaid majandustegureid ja -näitajaid. |
| --- | --- |

(73)

Komisjon uuris algmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt kõiki asjakohaseid ühenduse tootmisharu mõjutavaid majandustegureid ja -näitajaid.

4.1.   Sissejuhatavad märkused

| (74) | Kui kasutatakse väljavõttelist uuringut, analüüsitakse vastavalt kujunenud tavale teatavaid kahjunäitajaid (tootmine, tootmisvõimsus, tootlikkus, varud, müügimaht, turuosa, kasv ja tööhõive) kogu ühenduse tootmisharu puhul („Ühenduse tootmisharu” järgnevates tabelites), samas kui üksikute äriühingute tulemusnäitajatega seotud kahjunäitajaid, st hindu, tasuvust, palku, investeeringuid, investeeringutasuvust, rahakäivet ja kapitali kaasamise võimet, uuritakse valimisse kuuluvate ühenduse tootjate tasandil kogutud andmetele tuginedes („Valimisse kuulunud tootjad” järgnevates tabelites). |
| --- | --- |

(74)

Kui kasutatakse väljavõttelist uuringut, analüüsitakse vastavalt kujunenud tavale teatavaid kahjunäitajaid (tootmine, tootmisvõimsus, tootlikkus, varud, müügimaht, turuosa, kasv ja tööhõive) kogu ühenduse tootmisharu puhul („Ühenduse tootmisharu” järgnevates tabelites), samas kui üksikute äriühingute tulemusnäitajatega seotud kahjunäitajaid, st hindu, tasuvust, palku, investeeringuid, investeeringutasuvust, rahakäivet ja kapitali kaasamise võimet, uuritakse valimisse kuuluvate ühenduse tootjate tasandil kogutud andmetele tuginedes („Valimisse kuulunud tootjad” järgnevates tabelites).

4.2.   Andmed kogu ühenduse tootmisharu kohta

a)   
  Tootmine

| (75) | Ühenduse tootmisharu tootmise kogumaht koos enda tarbeks tootmisega jäi 2002. aasta ja uurimisperioodi vahel stabiilselt 4,3 miljoni tonni juurde, välja arvatud väike ajutine tõus 2003. aastal. Kogutoodangus jäi peaaegu muutumatule 20 % tasemele ka oma tarbeks kasutatud toodangu osatähtsus, mis näitab, et sellel ei saa olla mõju seoses ühenduse tootmisharule tekkinud kahjuga. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühenduse tootmisharu toodang
  (tonnides) | 4 311 986 | 4 540 021 | 4 331 387 | 4 369 705 | 4 322 214 |
| Näitaja (2002 = 100) | 100 | 105 | 100 | 101 | 100 |
| Ühenduse tootmisharu sisesiireteks kasutatud toodang | 832 919 | 837 701 | 842 643 | 899 173 | 893 573 |
| Näitaja (2002 = 100) | 100 | 101 | 101 | 108 | 107 |
| % kogutoodangust | 19,3 % | 18,5 % | 19,5 % | 20,6 % | 20,7 % |

(75)

Ühenduse tootmisharu tootmise kogumaht koos enda tarbeks tootmisega jäi 2002. aasta ja uurimisperioodi vahel stabiilselt 4,3 miljoni tonni juurde, välja arvatud väike ajutine tõus 2003. aastal. Kogutoodangus jäi peaaegu muutumatule 20 % tasemele ka oma tarbeks kasutatud toodangu osatähtsus, mis näitab, et sellel ei saa olla mõju seoses ühenduse tootmisharule tekkinud kahjuga.

2002

2003

2004

2005

Uurimisperiood

Ühenduse tootmisharu toodang

(tonnides)

4 311 986

4 540 021

4 331 387

4 369 705

4 322 214

Näitaja (2002 = 100)

100

105

100

101

100

Ühenduse tootmisharu sisesiireteks kasutatud toodang

832 919

837 701

842 643

899 173

893 573

Näitaja (2002 = 100)

100

101

101

108

107

% kogutoodangust

19,3 %

18,5 %

19,5 %

20,6 %

20,7 %

b)   
  Tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste

| (76) | 2002. aastast kuni uurimisperioodini toimus tootmisvõimsuse väike kasv (5 %). Arvestades, et ühenduse tootmisharu tootmismaht jäi stabiilseks, vähenes vaatlusalusel perioodil pisut tootmisvõimsuse rakendamise määr, langedes 2002. aasta 84 % tasemelt uurimisperioodil 81 % tasemele. Ent nagu juba eelmises aegumise läbivaatamise uurimises märgitud, võib uurea tootmiseks kasutatavat ammoniaaki kasutada ka muude väetiste tootmiseks. Seega mõjutab uurea tootmisvõimsuse rakendamise määra ka muude väetiste väljatöötamine, mistõttu väheneb selle tähtsus kahju näitajana. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühenduse tootmisharu tootmisvõimsus
  (tonnides) | 5 109 600 | 5 153 906 | 5 156 743 | 5 402 760 | 5 362 590 |
| Näitaja (2002 = 100) | 100 | 101 | 101 | 106 | 105 |
| Ühenduse tootmisharu tootmisvõimsuse rakendamine | 84 % | 88 % | 84 % | 81 % | 81 % |
| Näitaja (2002 = 100) | 100 | 104 | 100 | 96 | 96 |

(76)

2002. aastast kuni uurimisperioodini toimus tootmisvõimsuse väike kasv (5 %). Arvestades, et ühenduse tootmisharu tootmismaht jäi stabiilseks, vähenes vaatlusalusel perioodil pisut tootmisvõimsuse rakendamise määr, langedes 2002. aasta 84 % tasemelt uurimisperioodil 81 % tasemele. Ent nagu juba eelmises aegumise läbivaatamise uurimises märgitud, võib uurea tootmiseks kasutatavat ammoniaaki kasutada ka muude väetiste tootmiseks. Seega mõjutab uurea tootmisvõimsuse rakendamise määra ka muude väetiste väljatöötamine, mistõttu väheneb selle tähtsus kahju näitajana.

2002

2003

2004

2005

Uurimisperiood

Ühenduse tootmisharu tootmisvõimsus

(tonnides)

5 109 600

5 153 906

5 156 743

5 402 760

5 362 590

Näitaja (2002 = 100)

100

101

101

106

105

Ühenduse tootmisharu tootmisvõimsuse rakendamine

84 %

88 %

84 %

81 %

81 %

Näitaja (2002 = 100)

100

104

100

96

96

c)   
  Varud

| (77) | Ühenduse tootmisharu lõppvarude tase oli vaatlusalusel perioodil kõikuv. Ajavahemikul 2002 kuni 2005 täheldati 27protsendist kasvu, kuid uurimisperioodi kolmel viimasel kuul (jaanuar–märts 2006) registreeriti järsk langus. Laovarude suurt kõikumist võib seletada müügi hooajalise iseloomuga ning asjaoluga, et enda tarbeks mõeldud uureat ladustatakse koos vabaturul müüdava uureaga. Seega peetakse varude taset väiksema tähtsusega kahju näitajaks. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühenduse tootmisharu lõppvarud
  (tonnides) | 253 853 | 238 888 | 262 194 | 322 766 | 223 941 |
| Näitaja (2002 = 100) | 100 | 94 | 103 | 127 | 88 |

(77)

Ühenduse tootmisharu lõppvarude tase oli vaatlusalusel perioodil kõikuv. Ajavahemikul 2002 kuni 2005 täheldati 27protsendist kasvu, kuid uurimisperioodi kolmel viimasel kuul (jaanuar–märts 2006) registreeriti järsk langus. Laovarude suurt kõikumist võib seletada müügi hooajalise iseloomuga ning asjaoluga, et enda tarbeks mõeldud uureat ladustatakse koos vabaturul müüdava uureaga. Seega peetakse varude taset väiksema tähtsusega kahju näitajaks.

2002

2003

2004

2005

Uurimisperiood

Ühenduse tootmisharu lõppvarud

(tonnides)

253 853

238 888

262 194

322 766

223 941

Näitaja (2002 = 100)

100

94

103

127

88

d)   
  Müügimaht

| (78) | Ühenduse tootmisharu müügimaht ühenduse turul kahanes 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal natuke, st 3 %. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühenduse tootmisharu EÜ müügimaht
  (tonnides) | 3 155 215 | 3 242 758 | 3 054 663 | 2 996 471 | 3 048 955 |
| Näitaja (2002 = 100) | 100 | 103 | 97 | 95 | 97 |

(78)

Ühenduse tootmisharu müügimaht ühenduse turul kahanes 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal natuke, st 3 %.

2002

2003

2004

2005

Uurimisperiood

Ühenduse tootmisharu EÜ müügimaht

(tonnides)

3 155 215

3 242 758

3 054 663

2 996 471

3 048 955

Näitaja (2002 = 100)

100

103

97

95

97

e)   
  Turuosa

| (79) | Ühenduse tootmisharu turuosa vähenes vaatlusalusel perioodil samuti veidi, langedes 2002. aasta 36,5 % juurest uurimisperioodi ajal 34 % tasemele. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühenduse tootmisharu turuosa | 36,5 % | 36,3 % | 34,1 % | 33,8 % | 34,0 % |
| Näitaja (2002 = 100) | 100 | 99 | 93 | 93 | 93 |

(79)

Ühenduse tootmisharu turuosa vähenes vaatlusalusel perioodil samuti veidi, langedes 2002. aasta 36,5 % juurest uurimisperioodi ajal 34 % tasemele.

2002

2003

2004

2005

Uurimisperiood

Ühenduse tootmisharu turuosa

36,5 %

36,3 %

34,1 %

33,8 %

34,0 %

Näitaja (2002 = 100)

100

99

93

93

93

f)   
  Kasv

| (80) | Ühenduse tootmisharu turuosa kahanes vaatlusaluse perioodi jooksul teatud määral (1,5 protsendipunkti) veidi kasvaval (4 %) turul. Ühenduse tootmisharu kaotatud turuosa ei võtnud üle Venemaalt pärit import, sest nagu põhjenduses 67 märgitud, jäi Venemaalt pärit impordi turuosa 2002. aastast kuni uurimisperioodini stabiilseks. Arvestades lisaks asjaolu, et muudest riikidest pärit impordi turuosa vähenes 3,5 protsendipunkti võrra, tuleb järeldada, et ühenduse tootmisharu kaotatud turuosa võtsid üle teised ühenduse tootjad. |
| --- | --- |

(80)

Ühenduse tootmisharu turuosa kahanes vaatlusaluse perioodi jooksul teatud määral (1,5 protsendipunkti) veidi kasvaval (4 %) turul. Ühenduse tootmisharu kaotatud turuosa ei võtnud üle Venemaalt pärit import, sest nagu põhjenduses 67 märgitud, jäi Venemaalt pärit impordi turuosa 2002. aastast kuni uurimisperioodini stabiilseks. Arvestades lisaks asjaolu, et muudest riikidest pärit impordi turuosa vähenes 3,5 protsendipunkti võrra, tuleb järeldada, et ühenduse tootmisharu kaotatud turuosa võtsid üle teised ühenduse tootjad.

g)   
  Tööhõive

| (81) | Ühenduse tootmisharu tööhõive vähenes 2002. aasta ja uurimisperioodi vahel 6 %, samas kui tootmine kasvas pisut, mis viitab tootlikkuse tõusule. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühenduse tootmisharu tööhõive vaatlusaluse toote tootmises | 1 233 | 1 228 | 1 157 | 1 161 | 1 164 |
| Näitaja (2002 = 100) | 100 | 100 | 94 | 94 | 94 |

(81)

Ühenduse tootmisharu tööhõive vähenes 2002. aasta ja uurimisperioodi vahel 6 %, samas kui tootmine kasvas pisut, mis viitab tootlikkuse tõusule.

2002

2003

2004

2005

Uurimisperiood

Ühenduse tootmisharu tööhõive vaatlusaluse toote tootmises

1 233

1 228

1 157

1 161

1 164

Näitaja (2002 = 100)

100

100

94

94

94

h)   
  Tootlikkus

| (82) | Ühenduse tootmisharus töötava töötaja kohta suurenes aastatoodang 2002. aasta ja uurimisperioodi vahel 6 %, sest stabiilse toodangumahu juures ühenduse tootmisharus langes samal määral tööhõive tase. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühenduse tootmisharu tootlikkus
  (tonnides töötaja kohta) | 3 497 | 3 697 | 3 744 | 3 764 | 3 713 |
| Näitaja (2002 = 100) | 100 | 106 | 107 | 108 | 106 |

(82)

Ühenduse tootmisharus töötava töötaja kohta suurenes aastatoodang 2002. aasta ja uurimisperioodi vahel 6 %, sest stabiilse toodangumahu juures ühenduse tootmisharus langes samal määral tööhõive tase.

2002

2003

2004

2005

Uurimisperiood

Ühenduse tootmisharu tootlikkus

(tonnides töötaja kohta)

3 497

3 697

3 744

3 764

3 713

Näitaja (2002 = 100)

100

106

107

108

106

i)   
  Dumpingumarginaali suurus

| (83) | Pidades silmas uurimisperioodil tuvastatud tegeliku dumpingumarginaali suuruse mõju ühenduse tootmisharule, arvestades, et: i) Venemaalt pärit impordi maht on vaatlusalusel perioodil püsinud suhteliselt stabiilne, ii) Venemaalt pärit impordi hinnad on kogu selle perioodi jooksul oluliselt tõusnud, iii) uurimisperioodil ei toimunud hindade allalöömist, ning iv) arvestades ühenduse tootmisharu üldist rahanduslikku olukorda, ei peeta seda mõju oluliseks ega seda näitajat tähtsaks. |
| --- | --- |

(83)

Pidades silmas uurimisperioodil tuvastatud tegeliku dumpingumarginaali suuruse mõju ühenduse tootmisharule, arvestades, et: i) Venemaalt pärit impordi maht on vaatlusalusel perioodil püsinud suhteliselt stabiilne, ii) Venemaalt pärit impordi hinnad on kogu selle perioodi jooksul oluliselt tõusnud, iii) uurimisperioodil ei toimunud hindade allalöömist, ning iv) arvestades ühenduse tootmisharu üldist rahanduslikku olukorda, ei peeta seda mõju oluliseks ega seda näitajat tähtsaks.

j)   
  Toibumine varasema dumpingu mõjudest

| (84) | Eespool ja allpool vaadeldud näitajatest ilmneb selgelt ühenduse tootmisharu majandusliku ja rahandusliku olukorra oluline paranemine. |
| --- | --- |

(84)

Eespool ja allpool vaadeldud näitajatest ilmneb selgelt ühenduse tootmisharu majandusliku ja rahandusliku olukorra oluline paranemine.

4.3.   Andmed valimisse kuulunud ühenduse tootjate kohta

a)   
  Müügihinnad ja omamaiseid hindu mõjutavad tegurid

| (85) | Valimisse kuulunud ühenduse tootmisharu tootjate keskmine ühiku müügihind sõltumatutele tarbijatele suurenes 2002. aasta ja uurimisperioodi vahel oluliselt, mis kajastab sama ajavahemiku valdavalt soodsaid tingimusi uurea rahvusvahelisel turul. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Valimisse kuulunud tootjate ühikuhind EÜ turul (eurot/tonn) | 137 | 149 | 164 | 188 | 199 |
| Näitaja (2002 = 100) | 100 | 109 | 120 | 137 | 145 |

(85)

Valimisse kuulunud ühenduse tootmisharu tootjate keskmine ühiku müügihind sõltumatutele tarbijatele suurenes 2002. aasta ja uurimisperioodi vahel oluliselt, mis kajastab sama ajavahemiku valdavalt soodsaid tingimusi uurea rahvusvahelisel turul.

2002

2003

2004

2005

Uurimisperiood

Valimisse kuulunud tootjate ühikuhind EÜ turul (eurot/tonn)

137

149

164

188

199

Näitaja (2002 = 100)

100

109

120

137

145

b)   
  Palgad

| (86) | Aasta 2002 ja uurimisperioodi vahelisel ajal kasvasid tööjõukulud töötaja kohta aastas mõõdukalt, 11 % võrra. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Valimisse kuulunud tootjate tööjõukulud töötaja kohta aastas (tuhandetes eurodes) | 47 | 50 | 50 | 52 | 52 |
| Näitaja (2002 = 100) | 100 | 106 | 106 | 111 | 111 |

(86)

Aasta 2002 ja uurimisperioodi vahelisel ajal kasvasid tööjõukulud töötaja kohta aastas mõõdukalt, 11 % võrra.

2002

2003

2004

2005

Uurimisperiood

Valimisse kuulunud tootjate tööjõukulud töötaja kohta aastas (tuhandetes eurodes)

47

50

50

52

52

Näitaja (2002 = 100)

100

106

106

111

111

c)   
  Investeeringud

| (87) | Nelja valimisse kuulunud tootja samasuguse toote aastainvesteeringute areng oli vaatlusalusel perioodil positiivne, st need kasvasid 2002. aasta ja uurimisperioodi vahel 10 %, kuigi ilmnesid mõned kõikumised. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Valimisse kuulunud tootjate netoinvesteeringud (tuhandetes eurodes) | 116 186 | 114 079 | 128 191 | 140 967 | 128 259 |
| Näitaja (2002 = 100) | 100 | 98 | 110 | 121 | 110 |

(87)

Nelja valimisse kuulunud tootja samasuguse toote aastainvesteeringute areng oli vaatlusalusel perioodil positiivne, st need kasvasid 2002. aasta ja uurimisperioodi vahel 10 %, kuigi ilmnesid mõned kõikumised.

2002

2003

2004

2005

Uurimisperiood

Valimisse kuulunud tootjate netoinvesteeringud (tuhandetes eurodes)

116 186

114 079

128 191

140 967

128 259

Näitaja (2002 = 100)

100

98

110

121

110

d)   
  Kulutasuvus ja investeeringutasuvus

| (88) | Valimisse kuulunud tootjate tasuvus on oluliselt paranenud alates 2002. aastast kuni uurimisperioodini, mil see jõudis 16,9 % tasemele. Selles suhtes märgitakse, et esialgses uurimises määrati kindlaks 5 % suurune kasumimarginaal, mille võib saavutada kahjuliku dumpingu puudumisel. Investeeringutasuvus, mida väljendatakse investeeringute arvestusliku puhasväärtuse kasumiprotsendina, järgis üldjoontes kulutasuvuse suundumust. Vaatlusalusel perioodil suurenes see enam kui kolm korda. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Valimisse kuulunud tootjate kulutasuvus EÜ müügist sõltumatutele klientidele (% netomüügist) | 7,3 % | 10,9 % | 17,7 % | 18,4 % | 16,9 % |
| Näitaja (2002 = 100) | 100 | 149 | 242 | 252 | 232 |
| Valimisse kuulunud tootjate investeeringutasuvus (kasumi protsendimäär investeeringute arvestuslikust netoväärtusest) | 13,3 % | 27,2 % | 45,7 % | 47,0 % | 45,9 % |
| Näitaja (2002 = 100) | 100 | 205 | 344 | 353 | 345 |

(88)

Valimisse kuulunud tootjate tasuvus on oluliselt paranenud alates 2002. aastast kuni uurimisperioodini, mil see jõudis 16,9 % tasemele. Selles suhtes märgitakse, et esialgses uurimises määrati kindlaks 5 % suurune kasumimarginaal, mille võib saavutada kahjuliku dumpingu puudumisel. Investeeringutasuvus, mida väljendatakse investeeringute arvestusliku puhasväärtuse kasumiprotsendina, järgis üldjoontes kulutasuvuse suundumust. Vaatlusalusel perioodil suurenes see enam kui kolm korda.

2002

2003

2004

2005

Uurimisperiood

Valimisse kuulunud tootjate kulutasuvus EÜ müügist sõltumatutele klientidele (% netomüügist)

7,3 %

10,9 %

17,7 %

18,4 %

16,9 %

Näitaja (2002 = 100)

100

149

242

252

232

Valimisse kuulunud tootjate investeeringutasuvus (kasumi protsendimäär investeeringute arvestuslikust netoväärtusest)

13,3 %

27,2 %

45,7 %

47,0 %

45,9 %

Näitaja (2002 = 100)

100

205

344

353

345

e)   
  Rahakäive ja kapitali kaasamise võime

| (89) | Vaatlusalusel perioodil kasvas rahakäive enam kui kolm korda. See vastab üldise kulutasuvuse ja investeeringutasuvuse arengule vaatlusalusel perioodil. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Valimisse kuulunud tootjate rahakäive
  (tuhandetes eurodes) | 30 283 | 52 110 | 84 340 | 99 110 | 105 287 |
| Näitaja (2002 = 100) | 100 | 172 | 279 | 327 | 348 |

(89)

Vaatlusalusel perioodil kasvas rahakäive enam kui kolm korda. See vastab üldise kulutasuvuse ja investeeringutasuvuse arengule vaatlusalusel perioodil.

2002

2003

2004

2005

Uurimisperiood

Valimisse kuulunud tootjate rahakäive

(tuhandetes eurodes)

30 283

52 110

84 340

99 110

105 287

Näitaja (2002 = 100)

100

172

279

327

348

| (90) | Uurimisel ei ilmnenud, et valimisse kuulunud tootjatel oleks olnud raskusi kapitali kaasamisel. |
| --- | --- |

(90)

Uurimisel ei ilmnenud, et valimisse kuulunud tootjatel oleks olnud raskusi kapitali kaasamisel.

5.   Järeldus

| (91) | 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal vähenesid pisut ühenduse tootmisharu turuosa ja tema müügimaht ühenduse turul. Samas on ühenduse tootmisharu üldine rahanduslik olukord vaatlusalusel perioodil tohutult paranenud, võrreldes olukorraga enne eelmist aegumise läbivaatamist 2001. aastal, mille tulemusel jäeti jõusse alates 1995. aastast kehtinud olemasolevad meetmed. |
| --- | --- |

(91)

2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal vähenesid pisut ühenduse tootmisharu turuosa ja tema müügimaht ühenduse turul. Samas on ühenduse tootmisharu üldine rahanduslik olukord vaatlusalusel perioodil tohutult paranenud, võrreldes olukorraga enne eelmist aegumise läbivaatamist 2001. aastal, mille tulemusel jäeti jõusse alates 1995. aastast kehtinud olemasolevad meetmed.

| (92) | Vaatlusalusel perioodil kasvas valimisse kuulunud tootjate kulutasuvus märkimisväärselt, ületades oluliselt igal vaatlusaluse perioodi aastal esialgses uurimises eesmärgina kindlaks määratud kulutasuvuse määra. Samuti suurenesid investeeringutasuvus ja rahakäive mitu korda. Ühenduse tootmisharu tootmismaht püsis stabiilne. Valimisse kuulunud tootjate müügihinnad arenesid kogu vaatlusaluse perioodi jooksul positiivses suunas. Palgad arenesid mõõdukalt ning ühenduse tootmisharu jätkas investeerimist. |
| --- | --- |

(92)

Vaatlusalusel perioodil kasvas valimisse kuulunud tootjate kulutasuvus märkimisväärselt, ületades oluliselt igal vaatlusaluse perioodi aastal esialgses uurimises eesmärgina kindlaks määratud kulutasuvuse määra. Samuti suurenesid investeeringutasuvus ja rahakäive mitu korda. Ühenduse tootmisharu tootmismaht püsis stabiilne. Valimisse kuulunud tootjate müügihinnad arenesid kogu vaatlusaluse perioodi jooksul positiivses suunas. Palgad arenesid mõõdukalt ning ühenduse tootmisharu jätkas investeerimist.

| (93) | Tuleb märkida, et ühenduse tootmisharu kulutasuvuse suur positiivne areng leidis aset samal ajal, kui Venemaalt ühendusse suunduva ekspordi hinnad olid dumpingule vaatamata minimaalsest impordihinnast oluliselt kõrgemad. Seega ei ole Venemaalt pärit ekspordi hinnad vaadeldud perioodi jooksul ühenduse tootmisharu mõjutanud. |
| --- | --- |

(93)

Tuleb märkida, et ühenduse tootmisharu kulutasuvuse suur positiivne areng leidis aset samal ajal, kui Venemaalt ühendusse suunduva ekspordi hinnad olid dumpingule vaatamata minimaalsest impordihinnast oluliselt kõrgemad. Seega ei ole Venemaalt pärit ekspordi hinnad vaadeldud perioodi jooksul ühenduse tootmisharu mõjutanud.

| (94) | Pärast komisjoni järelduste teatavaks tegemist on taotluse esitaja väitnud, et pikaajalised kulutasuvuse nõuded, mida mõõdetakse müügituluna, peaksid olema uureatööstuse jaoks pärast maksustamist 25 % tasemel. See tähendaks umbes 36protsendist maksueelset käibepõhist kasumit. Taotluse esitaja väitis, et see on põhjendatud uue ammoniaagi-/uureakompleksi loomise kuludega, mis nõuaks 11protsendist investeeringutasuvust (väidetavalt võrdub see 36protsendise maksueelse käibepõhise kasumiga). Siinkohal märgitakse, et taotluse esitaja ei ole käesoleva menetluse raames kunagi nõudnud nii suurt sihtkasumit ning et esialgses uurimises määrati kindlaks 5 protsendine kasumimarginaal. Lisaks on Esimese Astme Kohus oma otsusega kohtuasjas T-210/95 kinnitanud, et „... nõukogu kasutatav kasumimarginaal kõnealuse kahju kõrvaldamiseks vajaliku sihthinna arvutamisel peab piirduma kasumimarginaaliga, mida ühenduse tootmisharu võib põhjendatult eeldada tavapärastes konkurentsitingimustes dumpinguhinnaga impordi puudumisel.” (9) Sama kohtuasja puhul kinnitati, et „... väitel, et ühenduse institutsioonide kasutatav kasumimarginaal peab olema marginaal, mis on vajalik ühenduse tööstusharu püsimajäämise ja/või asjakohase kapitalitasuvuse tagamiseks, ei ole algmääruses mingit alust”. (10) Käesoleval juhul ei ole taotluse esitaja tõepoolest esitanud mingeid tõendeid selle kohta, et dumpinguhinnaga impordi puudumisel oleks ühenduse tootmisharu olnud võimeline saavutama nõutud tasemel tasuvuse. Ka ei näidanud taotluse esitaja, millise kasumimarginaali oleks ühenduse tootmisharu saanud saavutada dumpinguhinnaga impordi puudumisel. Seepärast lükati kõnealune väide tagasi. |
| --- | --- |

(94)

Pärast komisjoni järelduste teatavaks tegemist on taotluse esitaja väitnud, et pikaajalised kulutasuvuse nõuded, mida mõõdetakse müügituluna, peaksid olema uureatööstuse jaoks pärast maksustamist 25 % tasemel. See tähendaks umbes 36protsendist maksueelset käibepõhist kasumit. Taotluse esitaja väitis, et see on põhjendatud uue ammoniaagi-/uureakompleksi loomise kuludega, mis nõuaks 11protsendist investeeringutasuvust (väidetavalt võrdub see 36protsendise maksueelse käibepõhise kasumiga). Siinkohal märgitakse, et taotluse esitaja ei ole käesoleva menetluse raames kunagi nõudnud nii suurt sihtkasumit ning et esialgses uurimises määrati kindlaks 5 protsendine kasumimarginaal. Lisaks on Esimese Astme Kohus oma otsusega kohtuasjas T-210/95 kinnitanud, et „... nõukogu kasutatav kasumimarginaal kõnealuse kahju kõrvaldamiseks vajaliku sihthinna arvutamisel peab piirduma kasumimarginaaliga, mida ühenduse tootmisharu võib põhjendatult eeldada tavapärastes konkurentsitingimustes dumpinguhinnaga impordi puudumisel.” (9) Sama kohtuasja puhul kinnitati, et „... väitel, et ühenduse institutsioonide kasutatav kasumimarginaal peab olema marginaal, mis on vajalik ühenduse tööstusharu püsimajäämise ja/või asjakohase kapitalitasuvuse tagamiseks, ei ole algmääruses mingit alust”. (10) Käesoleval juhul ei ole taotluse esitaja tõepoolest esitanud mingeid tõendeid selle kohta, et dumpinguhinnaga impordi puudumisel oleks ühenduse tootmisharu olnud võimeline saavutama nõutud tasemel tasuvuse. Ka ei näidanud taotluse esitaja, millise kasumimarginaali oleks ühenduse tootmisharu saanud saavutada dumpinguhinnaga impordi puudumisel. Seepärast lükati kõnealune väide tagasi.

| (95) | Eelneva valguses järeldatakse, et ühenduse tootmisharule põhjustatud oluline kahju ei jätkunud. |
| --- | --- |

(95)

Eelneva valguses järeldatakse, et ühenduse tootmisharule põhjustatud oluline kahju ei jätkunud.

F.   KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS

| (96) | Kuivõrd asjaomasest riigist pärit impordist põhjustatav oluline kahju ei jätku, keskenduti analüüsis olulise kahju kordumise tõenäosusele olemasolevate meetmete lõpetamise korral. Selleks analüüsiti olemasolevate meetmete mõju puudumist Venemaalt pärit impordi mahule ja hinnale. Lisaks kontrolliti Venemaa praeguse vaba tootmisvõimsuse ja võimaliku uue tootmisvõimsuse võimalikku mõju ning Venemaa tootjate muu müügi ühendusse ümbersuunamise tõenäosust. |
| --- | --- |

(96)

Kuivõrd asjaomasest riigist pärit impordist põhjustatav oluline kahju ei jätku, keskenduti analüüsis olulise kahju kordumise tõenäosusele olemasolevate meetmete lõpetamise korral. Selleks analüüsiti olemasolevate meetmete mõju puudumist Venemaalt pärit impordi mahule ja hinnale. Lisaks kontrolliti Venemaa praeguse vaba tootmisvõimsuse ja võimaliku uue tootmisvõimsuse võimalikku mõju ning Venemaa tootjate muu müügi ühendusse ümbersuunamise tõenäosust.

1.   Olemasolevate meetmete mõju puudumine impordimahtudele ja -hindadele

| (97) | Nagu nähtub allpool esitatud tabelist, on vaatlusaluse toote Venemaalt ühendusse suunatud ekspordi hinnad alates 2002. aastast olnud kõrgemad kui minimaalne impordihind 115 eurot tonni kohta ning alates 2003. aastast kuni vaatlusaluse perioodi lõpuni on need hinnad olnud minimaalsest impordihinnast oluliselt kõrgemad. Uurimisperioodil oli Venemaalt ühenduse turule suunatud ekspordi keskmine hind 68 % kõrgem kui minimaalne impordihind. See näitab selgelt, et vähemalt alates 2003. aastast ei ole olemasolevad meetmed Venemaa ekspordihinda mõjutanud. | Keskmine ühikuhind (eurot/tonn) |
| --- | --- | --- |
| 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Uurimisperiood |
| Venemaa keskmine ekspordihind | 119 | 133 | 154 | 180 | 193 |
| Minimaalne impordihind | 115 | 115 | 115 | 115 | 115 |
| Protsent, mille võrra Venemaa hind ületab minimaalset impordihinda | 3 % | 16 % | 34 % | 56 % | 68 % |
| Allikas: Eurostat Venemaa ekspordihindade kohta. |

(97)

Nagu nähtub allpool esitatud tabelist, on vaatlusaluse toote Venemaalt ühendusse suunatud ekspordi hinnad alates 2002. aastast olnud kõrgemad kui minimaalne impordihind 115 eurot tonni kohta ning alates 2003. aastast kuni vaatlusaluse perioodi lõpuni on need hinnad olnud minimaalsest impordihinnast oluliselt kõrgemad. Uurimisperioodil oli Venemaalt ühenduse turule suunatud ekspordi keskmine hind 68 % kõrgem kui minimaalne impordihind. See näitab selgelt, et vähemalt alates 2003. aastast ei ole olemasolevad meetmed Venemaa ekspordihinda mõjutanud.

Keskmine ühikuhind (eurot/tonn)

2002

2003

2004

2005

Uurimisperiood

Venemaa keskmine ekspordihind

119

133

154

180

193

Minimaalne impordihind

115

115

115

115

115

Protsent, mille võrra Venemaa hind ületab minimaalset impordihinda

3 %

16 %

34 %

56 %

68 %

Allikas: Eurostat Venemaa ekspordihindade kohta.

| (98) | Seega, kui kõik muud tingimused püsivad muutumatuna, pole mingit põhjust, miks Venemaa eksportivad tootjad peaks pärast olemasolevate meetmete kehtetuks tunnistamist kohaldama madalamaid hindu, arvestades, et nad on enne suutnud säilitada märksa kõrgemaid hindu. |
| --- | --- |

(98)

Seega, kui kõik muud tingimused püsivad muutumatuna, pole mingit põhjust, miks Venemaa eksportivad tootjad peaks pärast olemasolevate meetmete kehtetuks tunnistamist kohaldama madalamaid hindu, arvestades, et nad on enne suutnud säilitada märksa kõrgemaid hindu.

| (99) | Lisaks on Venemaa eksportijad kogu vaatlusaluse perioodi jooksul hoidnud ühenduse turule suunatud ekspordi mahtu suhteliselt stabiilsel tasemel, nagu ilmneb põhjendusest 67, vaatamata sellele, et olemasolevatel meetmetel ei ole olnud ekspordihinnale tegelikku mõju alates 2002. aastast ning seega ei ole nad Venemaa ekspordi suurenemist kuidagi takistanud. |
| --- | --- |

(99)

Lisaks on Venemaa eksportijad kogu vaatlusaluse perioodi jooksul hoidnud ühenduse turule suunatud ekspordi mahtu suhteliselt stabiilsel tasemel, nagu ilmneb põhjendusest 67, vaatamata sellele, et olemasolevatel meetmetel ei ole olnud ekspordihinnale tegelikku mõju alates 2002. aastast ning seega ei ole nad Venemaa ekspordi suurenemist kuidagi takistanud.

| (100) | Seega, kui kõik muud tingimused püsivad muutumatuna, ei ole tõenäoline, et Venemaa eksportivad tootjad hakkaksid olemasolevate meetmete kehtetuks tunnistamise korral müüma ühenduse turule täiendavaid koguseid, sest olemasolevad meetmed ei ole Venemaa ekspordimahule mõju avaldanud. |
| --- | --- |

(100)

Seega, kui kõik muud tingimused püsivad muutumatuna, ei ole tõenäoline, et Venemaa eksportivad tootjad hakkaksid olemasolevate meetmete kehtetuks tunnistamise korral müüma ühenduse turule täiendavaid koguseid, sest olemasolevad meetmed ei ole Venemaa ekspordimahule mõju avaldanud.

| (101) | Seega järeldatakse, et kuna olemasolevad meetmed ei ole mõju avaldanud Venemaa eksportijate kasutatud ekspordihindadele, ühenduse importijate selle imporditava kauba eest makstavale hinnale ega ka Venemaalt ühendusse suunatud ekspordi mahule, ei mõjuta neid hindu ega mahte tõenäoliselt ka meetmete kaotamine. Seega ei mõjutaks meetmete kaotamine kuidagi ühenduse tootmisharu olukorda. Sellest tulenevalt ei saa järeldada, et ühenduse tootmisharule tekitatud kahju kordumine on olemasolevate meetmete kehtetuks tunnistamise korral tõenäoline. |
| --- | --- |

(101)

Seega järeldatakse, et kuna olemasolevad meetmed ei ole mõju avaldanud Venemaa eksportijate kasutatud ekspordihindadele, ühenduse importijate selle imporditava kauba eest makstavale hinnale ega ka Venemaalt ühendusse suunatud ekspordi mahule, ei mõjuta neid hindu ega mahte tõenäoliselt ka meetmete kaotamine. Seega ei mõjutaks meetmete kaotamine kuidagi ühenduse tootmisharu olukorda. Sellest tulenevalt ei saa järeldada, et ühenduse tootmisharule tekitatud kahju kordumine on olemasolevate meetmete kehtetuks tunnistamise korral tõenäoline.

| (102) | Hoolimata eespool esitatud järeldusest, kontrolliti uurimise käigus ka ühenduse tootmisharu erinevaid väiteid seoses Venemaa praeguse vaba tootmisvõimsuse ja võimaliku uue tootmisvõimsuse võimaliku mõjuga ning Venemaa tootjate muu müügi ühendusse ümbersuunamise tõenäosusega, nagu alljärgnevalt selgitatud. |
| --- | --- |

(102)

Hoolimata eespool esitatud järeldusest, kontrolliti uurimise käigus ka ühenduse tootmisharu erinevaid väiteid seoses Venemaa praeguse vaba tootmisvõimsuse ja võimaliku uue tootmisvõimsuse võimaliku mõjuga ning Venemaa tootjate muu müügi ühendusse ümbersuunamise tõenäosusega, nagu alljärgnevalt selgitatud.

2.   Venemaa vaba tootmisvõimsus

| (103) | Nagu põhjendustes 46 ja 50 selgitatud, ei olnud ühelgi valimisse kaasatud Venemaa äriühingul uurimisperioodi ajal olulisel määral vaba tootmisvõimsust ning kõigi Venemaa tootjate vaba tootmisvõimsuse määr kokku oli hinnanguliselt umbes 5 %. Selles osas on uurimise järeldused täielikult kooskõlas taotluse esitaja väidetega. |
| --- | --- |

(103)

Nagu põhjendustes 46 ja 50 selgitatud, ei olnud ühelgi valimisse kaasatud Venemaa äriühingul uurimisperioodi ajal olulisel määral vaba tootmisvõimsust ning kõigi Venemaa tootjate vaba tootmisvõimsuse määr kokku oli hinnanguliselt umbes 5 %. Selles osas on uurimise järeldused täielikult kooskõlas taotluse esitaja väidetega.

| (104) | Nagu põhjenduses 52 juba märgitud, on samuti kindlaks tehtud, et taotluse esitaja viidatud üheksa projekti puhul ei eeldata märkimisväärset negatiivset mõju ühenduse turule, sest selliste projektidega loodud lisakoguse märkimisväärne osa kasutatakse oma tarbeks. Pealegi nagu märgitud põhjenduses 54, on ühendusse suunatud Venemaa ekspordi suurenemine olulises koguses tõenäoline üksnes siis, kui tekib sellele vastav nõudluse suurenemine, ning sel juhul ei tohiks sellisel lisaekspordil olla negatiivset mõju ühenduse turu hinnatasemele. |
| --- | --- |

(104)

Nagu põhjenduses 52 juba märgitud, on samuti kindlaks tehtud, et taotluse esitaja viidatud üheksa projekti puhul ei eeldata märkimisväärset negatiivset mõju ühenduse turule, sest selliste projektidega loodud lisakoguse märkimisväärne osa kasutatakse oma tarbeks. Pealegi nagu märgitud põhjenduses 54, on ühendusse suunatud Venemaa ekspordi suurenemine olulises koguses tõenäoline üksnes siis, kui tekib sellele vastav nõudluse suurenemine, ning sel juhul ei tohiks sellisel lisaekspordil olla negatiivset mõju ühenduse turu hinnatasemele.

| (105) | Eespool öeldu põhjal järeldatakse, et parandused, moderniseerimine ja kitsaskohtade kõrvaldamine annavad Venemaa tootjatele juurde ainult vähesel määral uusi toodangumahte, mille arvelt saaks müüki suurendada. Sellest nähtub, et Venemaa tootjatel ei ole Venemaa vaba tootmisvõimsuse arvelt võimalik oluliselt suurendada oma ekspordimüüki ühenduse turule. |
| --- | --- |

(105)

Eespool öeldu põhjal järeldatakse, et parandused, moderniseerimine ja kitsaskohtade kõrvaldamine annavad Venemaa tootjatele juurde ainult vähesel määral uusi toodangumahte, mille arvelt saaks müüki suurendada. Sellest nähtub, et Venemaa tootjatel ei ole Venemaa vaba tootmisvõimsuse arvelt võimalik oluliselt suurendada oma ekspordimüüki ühenduse turule.

3.   Muu müügi ühendusse ümbersuunamise tõenäosus

| (106) | Nagu eespool põhjenduses 67 märgitud, on Venemaalt ühenduse turule tulnud impordi maht jäänud kogu vaatlusaluse perioodi jooksul suhteliselt stabiilseks, moodustades kogu vaatlusaluse perioodi vältel ligikaudu 16 % ühenduse tarbimise turuosast, välja arvatud ühekordne kõrgtase 2004. aastal (ligikaudu 20 %). Seda hoolimata asjaolust, et nagu ülal näidatud, ei ole olemasolevad meetmed kogu vaatlusaluse perioodi jooksul avaldanud ekspordihinnale ja ekspordikogusele tegelikku mõju ning ei ole järelikult olnud takistuseks Venemaa ekspordi suurendamisele. |
| --- | --- |

(106)

Nagu eespool põhjenduses 67 märgitud, on Venemaalt ühenduse turule tulnud impordi maht jäänud kogu vaatlusaluse perioodi jooksul suhteliselt stabiilseks, moodustades kogu vaatlusaluse perioodi vältel ligikaudu 16 % ühenduse tarbimise turuosast, välja arvatud ühekordne kõrgtase 2004. aastal (ligikaudu 20 %). Seda hoolimata asjaolust, et nagu ülal näidatud, ei ole olemasolevad meetmed kogu vaatlusaluse perioodi jooksul avaldanud ekspordihinnale ja ekspordikogusele tegelikku mõju ning ei ole järelikult olnud takistuseks Venemaa ekspordi suurendamisele.

| (107) | Uurimisel ilmnes, et uurimisperioodi ajal olid valimisse kaasatud eksportivate tootjate ekspordihinnad tehasest hankimise tasandil ühenduse jaoks umbes 1–5 % madalamad kui ekspordihinnad teistele kolmandatele riikidele. Nagu põhjenduses 56 märgitud, olid ka Venemaa omamaised müügihinnad tehasest hankimise tasandil kõrgemad kui ekspordihinnad ühenduse jaoks, eriti kaugemates piirkondades asuvate äriühenduste puhul seoses suure erinevusega veokuludes. Selle põhjal võib järeldada, et hindade poolest ei ole ühenduse turg võrreldes teiste põhiliste turgudega Venemaa tootjate jaoks eriti atraktiivne. |
| --- | --- |

(107)

Uurimisel ilmnes, et uurimisperioodi ajal olid valimisse kaasatud eksportivate tootjate ekspordihinnad tehasest hankimise tasandil ühenduse jaoks umbes 1–5 % madalamad kui ekspordihinnad teistele kolmandatele riikidele. Nagu põhjenduses 56 märgitud, olid ka Venemaa omamaised müügihinnad tehasest hankimise tasandil kõrgemad kui ekspordihinnad ühenduse jaoks, eriti kaugemates piirkondades asuvate äriühenduste puhul seoses suure erinevusega veokuludes. Selle põhjal võib järeldada, et hindade poolest ei ole ühenduse turg võrreldes teiste põhiliste turgudega Venemaa tootjate jaoks eriti atraktiivne.

| (108) | Lisaks, nagu põhjenduses 57 märgitud, on taotluse esitaja väitnud, et eriti Põhja-Aafrikas (Alžeeria ja Egiptus) ja Lähis-Idas (Iraan) praegu ehitatav lisatootmisvõimsus hakkab avaldama survet maailmaturu hindadele, vähendades seeläbi Venemaa eksportijate suutlikkust hõlvata neil turgudel turuosa, mistõttu nad peavad suurendama ühenduse turule suunatud ekspordimahtu. Selles osas tehti põhjenduses 54 viidatud prognooside põhjal kindlaks, et need investeeringud ei hakka oluliselt mõjutama ülemaailmset pakkumise ja nõudluse tasakaalu, sest ennustuste kohaselt tõuseb ülemaailmne nõudlus samas tempos ülemaailmse tootmisvõimsusega. Lisaks ilmnes uurimise käigus, et venelased on juba kaotanud märkimisväärse turuosa Aasia (eelkõige Hiina Rahvavabariigi) ja Aafrika turgudel ning et nad peavad üsna hästi survele vastu Ladina-Ameerika turgudel. Arvestades ennustatavat ülemaailmse pakkumise ja nõudluse tasakaalu, näib ebatõenäoline, et Venemaa eksportivad tootjad võiksid kaotada lisaks turuosasid igal pool mujal peale Euroopa. |
| --- | --- |

(108)

Lisaks, nagu põhjenduses 57 märgitud, on taotluse esitaja väitnud, et eriti Põhja-Aafrikas (Alžeeria ja Egiptus) ja Lähis-Idas (Iraan) praegu ehitatav lisatootmisvõimsus hakkab avaldama survet maailmaturu hindadele, vähendades seeläbi Venemaa eksportijate suutlikkust hõlvata neil turgudel turuosa, mistõttu nad peavad suurendama ühenduse turule suunatud ekspordimahtu. Selles osas tehti põhjenduses 54 viidatud prognooside põhjal kindlaks, et need investeeringud ei hakka oluliselt mõjutama ülemaailmset pakkumise ja nõudluse tasakaalu, sest ennustuste kohaselt tõuseb ülemaailmne nõudlus samas tempos ülemaailmse tootmisvõimsusega. Lisaks ilmnes uurimise käigus, et venelased on juba kaotanud märkimisväärse turuosa Aasia (eelkõige Hiina Rahvavabariigi) ja Aafrika turgudel ning et nad peavad üsna hästi survele vastu Ladina-Ameerika turgudel. Arvestades ennustatavat ülemaailmse pakkumise ja nõudluse tasakaalu, näib ebatõenäoline, et Venemaa eksportivad tootjad võiksid kaotada lisaks turuosasid igal pool mujal peale Euroopa.

| (109) | Taotluse esitaja on väitnud, et kahesuguste gaasihindade olemasolust tingitud Venemaa tootjate ebaõiglase kulueelise tagajärjeks võiks olla Venemaa eksportijate põhjustatud märkimisväärne hindade allalöömine muu hulgas siis, kui rahvusvaheline pakkumise/nõudluse tasakaal muutub ebasoodsaks. Kuna seda ei saa välistada, sest uurimine on näidanud, et Venemaa eksportijate hinnastruktuur on Venemaal kasutatud kahesuguste gaasihindade tõttu tõepoolest märkimisväärselt moonutatud, ei oleks hindade võimalik allalöömine meetmete kõrvaldamise otsene tagajärg, vaid see oleks tingitud muudest asjaoludest. |
| --- | --- |

(109)

Taotluse esitaja on väitnud, et kahesuguste gaasihindade olemasolust tingitud Venemaa tootjate ebaõiglase kulueelise tagajärjeks võiks olla Venemaa eksportijate põhjustatud märkimisväärne hindade allalöömine muu hulgas siis, kui rahvusvaheline pakkumise/nõudluse tasakaal muutub ebasoodsaks. Kuna seda ei saa välistada, sest uurimine on näidanud, et Venemaa eksportijate hinnastruktuur on Venemaal kasutatud kahesuguste gaasihindade tõttu tõepoolest märkimisväärselt moonutatud, ei oleks hindade võimalik allalöömine meetmete kõrvaldamise otsene tagajärg, vaid see oleks tingitud muudest asjaoludest.

| (110) | Seega ei saa järeldada, et Venemaa tootjatel oleks kavatsus suunata mõni oluline osa praegu kolmandatesse riikidesse eksporditavatest või omamaisel turul müüdavatest mahtudest ümber ühenduse turule või vähendada oma hindu meetmete kõrvaldamise tagajärjel, isegi kui ei saa välistada, et see võib juhtuda muude asjaolude tõttu. |
| --- | --- |

(110)

Seega ei saa järeldada, et Venemaa tootjatel oleks kavatsus suunata mõni oluline osa praegu kolmandatesse riikidesse eksporditavatest või omamaisel turul müüdavatest mahtudest ümber ühenduse turule või vähendada oma hindu meetmete kõrvaldamise tagajärjel, isegi kui ei saa välistada, et see võib juhtuda muude asjaolude tõttu.

4.   Järeldus kahju kordumise tõenäosuse kohta

| (111) | Nagu eelnevast ilmneb, ei ole olemasolevad meetmed Venemaa eksportijate kasutatud ekspordihindadele, ühenduse importijate selle imporditava kauba eest makstavale hinnale ega ka Venemaalt ühendusse suunatud ekspordi mahule mõju avaldanud. Samal ajal ei ole ühenduse tootmisharule kahju tekkinud, vaatamata Venemaalt dumpinguhinnaga saabuva impordi jätkumisele. Seega ei mõjuta olemasolevate meetmete kehtetuks tunnistamine Venemaa ekspordihindu ega -mahtu ning ei mõjuta seega ka ühenduse tootmisharu olukorda. |
| --- | --- |

(111)

Nagu eelnevast ilmneb, ei ole olemasolevad meetmed Venemaa eksportijate kasutatud ekspordihindadele, ühenduse importijate selle imporditava kauba eest makstavale hinnale ega ka Venemaalt ühendusse suunatud ekspordi mahule mõju avaldanud. Samal ajal ei ole ühenduse tootmisharule kahju tekkinud, vaatamata Venemaalt dumpinguhinnaga saabuva impordi jätkumisele. Seega ei mõjuta olemasolevate meetmete kehtetuks tunnistamine Venemaa ekspordihindu ega -mahtu ning ei mõjuta seega ka ühenduse tootmisharu olukorda.

| (112) | Peale selle ei pane eespool esitatud järeldust kahtluse alla ka taotluse esitaja väidetud muude väliste tegurite analüüs, kuna need isegi ei viita mingile põhjendatud võimalusele Venemaalt ühenduse turule tuleva impordi mahu suurenemiseks ja hindade vähenemiseks väliste tegurite tõttu. |
| --- | --- |

(112)

Peale selle ei pane eespool esitatud järeldust kahtluse alla ka taotluse esitaja väidetud muude väliste tegurite analüüs, kuna need isegi ei viita mingile põhjendatud võimalusele Venemaalt ühenduse turule tuleva impordi mahu suurenemiseks ja hindade vähenemiseks väliste tegurite tõttu.

| (113) | Eelnevast tulenevalt ei saa järeldada, et ühenduse tootmisharule tekitatud kahju kordumine on olemasolevate meetmete kehtetuks tunnistamise korral tõenäoline. |
| --- | --- |

(113)

Eelnevast tulenevalt ei saa järeldada, et ühenduse tootmisharule tekitatud kahju kordumine on olemasolevate meetmete kehtetuks tunnistamise korral tõenäoline.

G.   DUMPINGUVASTASED MEETMED

| (114) | Kõiki asjaomaseid isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatsetakse soovitada olemasolevate meetmete kehtetuks tunnistamist. Lisaks sellele anti neile pärast kõnealust teavitamist võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused. |
| --- | --- |

(114)

Kõiki asjaomaseid isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatsetakse soovitada olemasolevate meetmete kehtetuks tunnistamist. Lisaks sellele anti neile pärast kõnealust teavitamist võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused.

| (115) | Eelpool esitatu põhjal järeldatakse, et algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt tuleks Venemaa päritolu uurea impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed kehtetuks tunnistada ja menetlus lõpetada. |
| --- | --- |

(115)

Eelpool esitatu põhjal järeldatakse, et algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt tuleks Venemaa päritolu uurea impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed kehtetuks tunnistada ja menetlus lõpetada.

| (116) | Arvestades põhjenduses 109 kirjeldatud asjaolusid, st et Venemaa eksportijate kulustruktuur on Venemaa kasutatavate kahesuguste gaasihindade tõttu märkimisväärselt moonutatud, peetakse vajalikuks hoolikalt jälgida Venemaalt pärit uurea impordi arengut, et kui olukord nõuab, hõlbustada vajadusel kiiret asjakohast tegutsemist. |
| --- | --- |

(116)

Arvestades põhjenduses 109 kirjeldatud asjaolusid, st et Venemaa eksportijate kulustruktuur on Venemaa kasutatavate kahesuguste gaasihindade tõttu märkimisväärselt moonutatud, peetakse vajalikuks hoolikalt jälgida Venemaalt pärit uurea impordi arengut, et kui olukord nõuab, hõlbustada vajadusel kiiret asjakohast tegutsemist.

| (117) | Kuna vastavalt eelnevatele põhjendustele tuleks olemasolevad meetmed kehtetuks tunnistada ja menetlus lõpetada, tuleks ühtlasi lõpetada meetmete vormi asjakohasuse osaline vahepealne läbivaatamine ja EuroChemi dumpingu uurimisega piirduv osaline vahepealne läbivaatamine, |
| --- | --- |

(117)

Kuna vastavalt eelnevatele põhjendustele tuleks olemasolevad meetmed kehtetuks tunnistada ja menetlus lõpetada, tuleks ühtlasi lõpetada meetmete vormi asjakohasuse osaline vahepealne läbivaatamine ja EuroChemi dumpingu uurimisega piirduv osaline vahepealne läbivaatamine,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga tunnistatakse kehtetuks dumpinguvastane tollimaks CN-koodide 3102 10 10 ja 3102 10 90 alla kuuluva Venemaalt pärit uurea impordi suhtes ning lõpetatakse seda importi käsitlev menetlus.

Artikkel 2

Käesolevaga lõpetatakse CN-koodide 3102 10 10 ja 3102 10 90 alla kuuluva ja Venemaalt pärit uurea impordi suhtes kohaldatud dumpinguvastaste meetmete osalised vahepealsed läbivaatamised.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. juuli 2007

Nõukogu nimel

eesistuja

L. AMADO

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).

1

(2)  EÜT L 49, 4.3.1995, lk 1.

2

(3)  EÜT L 127, 9.5.2001, lk 11.

3

(4)  ELT L 339, 24.12.2003, lk 1.

4

(5)  ELT C 209, 26.8.2005, lk 2.

5

(6)  ELT C 105, 4.5.2006, lk 12; ELT C 23, 1.2.2007, lk 8.

6

(7)  Tuleb märkida, et võrreldes esialgse uurimise ja eelmise aegumise läbivaatamise uurimisega on „Hydro Agri” äriühingute uus ärinimi nüüd „Yara”.

7

(8)  EÜT L 17, 19.1.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 73/2006 (ELT L 12, 18.1.2006, lk 1).

8

(9)  Kohtuasi T-210/95 EFMA v nõukogu [1995] ECR II-3291, punkt 60.

9

v

(10)  Samas punkt 59.

10

---

| 31.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 198/20 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 198/20

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 908/2007,

30. juuli 2007,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 31. juulil 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. juuli 2007

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 756/2007 (ELT L 172, 30.6.2007, lk 41).

1

---

LISA

Komisjoni 30. juuli 2007. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MK | 60,9 |
| TR | 59,9 |
| XS | 52,4 |
| ZZ | 57,7 |
| 0707 00 05 | TR | 92,9 |
| ZZ | 92,9 |
| 0709 90 70 | TR | 87,1 |
| ZZ | 87,1 |
| 0805 50 10 | AR | 56,8 |
| UY | 57,7 |
| ZA | 60,2 |
| ZZ | 58,2 |
| 0806 10 10 | BR | 161,0 |
| EG | 152,5 |
| MA | 149,9 |
| TR | 179,5 |
| ZZ | 160,7 |
| 0808 10 80 | AR | 95,0 |
| AU | 160,4 |
| BR | 86,2 |
| CL | 84,5 |
| CN | 83,6 |
| NZ | 101,6 |
| US | 105,4 |
| ZA | 101,2 |
| ZZ | 102,2 |
| 0808 20 50 | AR | 59,6 |
| CL | 80,4 |
| NZ | 98,3 |
| TR | 140,4 |
| ZA | 109,5 |
| ZZ | 97,6 |
| 0809 10 00 | TR | 174,2 |
| ZZ | 174,2 |
| 0809 20 95 | CA | 324,1 |
| TR | 286,3 |
| US | 338,2 |
| ZZ | 316,2 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | TR | 162,2 |
| ZZ | 162,2 |
| 0809 40 05 | IL | 108,5 |
| ZZ | 108,5 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MK

60,9

TR

59,9

XS

52,4

ZZ

57,7

0707 00 05

TR

92,9

ZZ

92,9

0709 90 70

TR

87,1

ZZ

87,1

0805 50 10

AR

56,8

UY

57,7

ZA

60,2

ZZ

58,2

0806 10 10

BR

161,0

EG

152,5

MA

149,9

TR

179,5

ZZ

160,7

0808 10 80

AR

95,0

AU

160,4

BR

86,2

CL

84,5

CN

83,6

NZ

101,6

US

105,4

ZA

101,2

ZZ

102,2

0808 20 50

AR

59,6

CL

80,4

NZ

98,3

TR

140,4

ZA

109,5

ZZ

97,6

0809 10 00

TR

174,2

ZZ

174,2

0809 20 95

CA

324,1

TR

286,3

US

338,2

ZZ

316,2

0809 30 10, 0809 30 90

TR

162,2

ZZ

162,2

0809 40 05

IL

108,5

ZZ

108,5

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 31.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 198/22 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 198/22

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 909/2007,

30. juuli 2007,

millega määratakse teravilja ning nisu- ja rukkijahu ning nisu- ja rukkitangude eksporditoetused

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. september 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikliga 13 nähakse ette, et nimetatud määruse artiklis 1 loetletud toodete maailmaturul kehtivate hindade või noteeringute ja ühenduses kehtivate hindade vahe võib katta eksporditoetuse abil. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikliga 13 nähakse ette, et nimetatud määruse artiklis 1 loetletud toodete maailmaturul kehtivate hindade või noteeringute ja ühenduses kehtivate hindade vahe võib katta eksporditoetuse abil.

| (2) | Toetused tuleb määrata, võttes arvesse komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95 (millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (2) eriti selle artikli 13 lõiget 2, |
| --- | --- |

(2)

Toetused tuleb määrata, võttes arvesse komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95 (millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (2) eriti selle artikli 13 lõiget 2,

| (3) | Nisu- ja rukkipüüli, -tangude ja -jahu puhul tuleb nendele toodetele kohaldatava toetuse arvutamisel võtta arvesse kõnealuste toodete valmistamiseks vajamineva teravilja kogust. Need kogused on kinnitatud määrusega (EÜ) nr 1501/95. |
| --- | --- |

(3)

Nisu- ja rukkipüüli, -tangude ja -jahu puhul tuleb nendele toodetele kohaldatava toetuse arvutamisel võtta arvesse kõnealuste toodete valmistamiseks vajamineva teravilja kogust. Need kogused on kinnitatud määrusega (EÜ) nr 1501/95.

| (4) | Maailmaturu olukord või konkreetsed nõuded teatavatel turgudel võivad tingida teatavate toodete toetuste diferentseerimise vastavalt sihtkohale. |
| --- | --- |

(4)

Maailmaturu olukord või konkreetsed nõuded teatavatel turgudel võivad tingida teatavate toodete toetuste diferentseerimise vastavalt sihtkohale.

| (5) | Toetus tuleb kinnitada üks kord kuus. Seda võib vahepeal muuta. |
| --- | --- |

(5)

Toetus tuleb kinnitada üks kord kuus. Seda võib vahepeal muuta.

| (6) | Üksikasjalike eeskirjade kohaldamisest teraviljaturu praeguses olukorras ja eriti nende toodete ühenduse ja maailmaturu noteeringute ja hindade suhtes tuleneb, et toetused peavad olema sellised, nagu on sätestatud käesoleva määruse lisas. |
| --- | --- |

(6)

Üksikasjalike eeskirjade kohaldamisest teraviljaturu praeguses olukorras ja eriti nende toodete ühenduse ja maailmaturu noteeringute ja hindade suhtes tuleneb, et toetused peavad olema sellised, nagu on sätestatud käesoleva määruse lisas.

| (7) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 1 punktides a, b ja c nimetatud töötlemata kujul eksporditavate toodete, välja arvatud linnaste, eksporditoetused on kindlaks määratud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. augustil 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. juuli 2007

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 735/2007 (ELT L 169, 29.6.2007, lk 6).

1

(2)  EÜT L 147, 30.6.1995, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1996/2006 (ELT L 398, 30.12.2006, lk 1).

2

---

LISA

Komisjoni 30. juuli 2007. aasta määrusele, millega määratakse teravilja ning nisu- ja rukkipüüli, -tangude ja -jahu eksporditoetused

| Tootekood | Sihtkoht | Mõõtühik | Toetuste summa |
| --- | --- | --- | --- |
| 1001 10 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1001 10 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1001 90 91 9000 | — | EUR/t | — |
| 1001 90 99 9000 | A00 | EUR/t | — |
| 1002 00 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1003 00 10 9000 | — | EUR/t | — |
| 1003 00 90 9000 | A00 | EUR/t | — |
| 1004 00 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1004 00 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1005 10 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1005 90 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1007 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1008 20 00 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 11 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 15 9100 | C01 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9130 | C01 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9150 | C01 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9170 | C01 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9180 | C01 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9190 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1102 10 00 9500 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9700 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 10 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 90 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 90 9800 | — | EUR/t | — |
| NB: Nii tootekoodid kui A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).







  C01 | : | Kõik kolmandad riigid, v.a Albaania, Horvaatia, Bosnia-Hertsegoviina, Montenegro, Serbia, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Lichtenstein ja Šveits. |

Tootekood

Sihtkoht

Mõõtühik

Toetuste summa

1001 10 00 9200

—

EUR/t

—

1001 10 00 9400

A00

EUR/t

0

1001 90 91 9000

—

EUR/t

—

1001 90 99 9000

A00

EUR/t

—

1002 00 00 9000

A00

EUR/t

0

1003 00 10 9000

—

EUR/t

—

1003 00 90 9000

A00

EUR/t

—

1004 00 00 9200

—

EUR/t

—

1004 00 00 9400

A00

EUR/t

0

1005 10 90 9000

—

EUR/t

—

1005 90 00 9000

A00

EUR/t

0

1007 00 90 9000

—

EUR/t

—

1008 20 00 9000

—

EUR/t

—

1101 00 11 9000

—

EUR/t

—

1101 00 15 9100

C01

EUR/t

0

1101 00 15 9130

C01

EUR/t

0

1101 00 15 9150

C01

EUR/t

0

1101 00 15 9170

C01

EUR/t

0

1101 00 15 9180

C01

EUR/t

0

1101 00 15 9190

—

EUR/t

—

1101 00 90 9000

—

EUR/t

—

1102 10 00 9500

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9700

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9900

—

EUR/t

—

1103 11 10 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9400

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9900

—

EUR/t

—

1103 11 90 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 90 9800

—

EUR/t

—

NB: Nii tootekoodid kui A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

C01

:

Kõik kolmandad riigid, v.a Albaania, Horvaatia, Bosnia-Hertsegoviina, Montenegro, Serbia, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Lichtenstein ja Šveits.

---

| 31.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 198/24 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 198/24

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 910/2007,

30. juuli 2007,

millega kehtestatakse teraviljatoetuse korrigeeriv summa

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 15 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 14 lõikega 2 nähakse ette, et eksporditoetust, mis on kohaldatav teravilja suhtes kuupäeval, mil tehakse ekspordilitsentsi taotlus, tuleb taotluse alusel kohaldada sellise ekspordi suhtes, mis toimub ekspordilitsentsi kehtivuse ajal. Sellisel juhul võib toetust korrigeerida. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 14 lõikega 2 nähakse ette, et eksporditoetust, mis on kohaldatav teravilja suhtes kuupäeval, mil tehakse ekspordilitsentsi taotlus, tuleb taotluse alusel kohaldada sellise ekspordi suhtes, mis toimub ekspordilitsentsi kehtivuse ajal. Sellisel juhul võib toetust korrigeerida.

| (2) | Komisjoni 29. juuni 1995. aasta määrusega (EÜ) nr 1501/95, millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (2) lubatakse kehtestada määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 1 punktides a, b ja c nimetatud toodete toetuse korrigeeriv summa. See korrigeeriv summa tuleb välja arvestada määruses (EÜ) nr 1501/95 sätestatud tegureid arvesse võttes. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 29. juuni 1995. aasta määrusega (EÜ) nr 1501/95, millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (2) lubatakse kehtestada määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 1 punktides a, b ja c nimetatud toodete toetuse korrigeeriv summa. See korrigeeriv summa tuleb välja arvestada määruses (EÜ) nr 1501/95 sätestatud tegureid arvesse võttes.

| (3) | Maailmaturu olukorra või teatavate turgude erinõuete tõttu võib osutuda vajalikuks korrigeerivat summat vastavalt sihtkohale muuta. |
| --- | --- |

(3)

Maailmaturu olukorra või teatavate turgude erinõuete tõttu võib osutuda vajalikuks korrigeerivat summat vastavalt sihtkohale muuta.

| (4) | Korrigeeriv summa tuleb kinnitada samas korras kui toetus. Korrigeerivat summat võib vahepeal muuta. |
| --- | --- |

(4)

Korrigeeriv summa tuleb kinnitada samas korras kui toetus. Korrigeerivat summat võib vahepeal muuta.

| (5) | Eespool nimetatud sätete kohaldamine nõuab, et korrigeeriv summa kehtestatakse kooskõlas käesoleva määruse lisaga. |
| --- | --- |

(5)

Eespool nimetatud sätete kohaldamine nõuab, et korrigeeriv summa kehtestatakse kooskõlas käesoleva määruse lisaga.

| (6) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 1 punktides a, b ja c osutatud ekspordiartiklite (välja arvatud linnaste), eksporditoetuste suhtes kohaldatav korrigeeriv summa on esitatud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. augustil 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. juuli 2007

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 735/2007 (ELT L 169, 29.6.2007, lk 6).

1

(2)  EÜT L 147, 30.6.1995, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1996/2006 (ELT L 398, 30.12.2006, lk 1).

2

---

LISA

Komisjoni 30. juuli 2007. aasta määrusele, millega kehtestatakse teraviljatoetuse korrigeeriv summa

| (EUR/t) |
| --- |
| Tootekood | Sihtkoht | Käesolev
  8 | 1. ajavahemik
  9 | 2. ajavahemik
  10 | 3. ajavahemik
  11 | 4. ajavahemik
  12 | 5. ajavahemik
  1 | 6. ajavahemik
  2 |
| 1001 10 00 9200 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1001 10 00 9400 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1001 90 91 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1001 90 99 9000 | C01 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1002 00 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1003 00 10 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1003 00 90 9000 | C02 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1004 00 00 9200 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1004 00 00 9400 | C03 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1005 10 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1005 90 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1007 00 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1008 20 00 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 11 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 15 9100 | C01 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1101 00 15 9130 | C01 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1101 00 15 9150 | C01 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1101 00 15 9170 | C01 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1101 00 15 9180 | C01 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1101 00 15 9190 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1102 10 00 9500 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1102 10 00 9700 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1102 10 00 9900 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1103 11 10 9200 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1103 11 10 9400 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1103 11 10 9900 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1103 11 90 9200 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1103 11 90 9800 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| NB: Nii tootekoodid kui A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).
  Numbrilised sihtkohakoodid on kindlaks määratud määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11).







  C01 | : | Kõik kolmandad riigid, v.a Albaania, Horvaatia, Bosnia-Hertsegoviina, Montenegro, Serbia, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Lichtenstein ja Šveits. |
| C02 | : | Alžeeria, Saudi Araabia, Bahrein, Egiptus, Araabia Ühendemiraadid, Iraan, Iraak, Iisrael, Jordaania, Kuveit, Liibanon, Liibüa, Maroko, Mauritaania, Omaan, Katar, Süüria, Tuneesia, Jeemen. |
| C03 | : | Kõik riigid, v.a Norra, Šveits ja Lichtenstein. |

(EUR/t)

Tootekood

Sihtkoht

Käesolev

8

1. ajavahemik

9

2. ajavahemik

10

3. ajavahemik

11

4. ajavahemik

12

5. ajavahemik

1

6. ajavahemik

2

1001 10 00 9200

—

—

—

—

—

—

—

—

1001 10 00 9400

A00

0

0

0

0

0

—

—

1001 90 91 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1001 90 99 9000

C01

0

0

0

0

0

—

—

1002 00 00 9000

A00

0

0

0

0

0

—

—

1003 00 10 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1003 00 90 9000

C02

0

0

0

0

0

—

—

1004 00 00 9200

—

—

—

—

—

—

—

—

1004 00 00 9400

C03

0

0

0

0

0

—

—

1005 10 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1005 90 00 9000

A00

0

0

0

0

0

—

—

1007 00 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1008 20 00 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 11 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 15 9100

C01

0

0

0

0

0

—

—

1101 00 15 9130

C01

0

0

0

0

0

—

—

1101 00 15 9150

C01

0

0

0

0

0

—

—

1101 00 15 9170

C01

0

0

0

0

0

—

—

1101 00 15 9180

C01

0

0

0

0

0

—

—

1101 00 15 9190

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1102 10 00 9500

A00

0

0

0

0

0

—

—

1102 10 00 9700

A00

0

0

0

0

0

—

—

1102 10 00 9900

—

—

—

—

—

—

—

—

1103 11 10 9200

A00

0

0

0

0

0

—

—

1103 11 10 9400

A00

0

0

0

0

0

—

—

1103 11 10 9900

—

—

—

—

—

—

—

—

1103 11 90 9200

A00

0

0

0

0

0

—

—

1103 11 90 9800

—

—

—

—

—

—

—

—

NB: Nii tootekoodid kui A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

Numbrilised sihtkohakoodid on kindlaks määratud määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11).

C01

:

Kõik kolmandad riigid, v.a Albaania, Horvaatia, Bosnia-Hertsegoviina, Montenegro, Serbia, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Lichtenstein ja Šveits.

C02

:

Alžeeria, Saudi Araabia, Bahrein, Egiptus, Araabia Ühendemiraadid, Iraan, Iraak, Iisrael, Jordaania, Kuveit, Liibanon, Liibüa, Maroko, Mauritaania, Omaan, Katar, Süüria, Tuneesia, Jeemen.

C03

:

Kõik riigid, v.a Norra, Šveits ja Lichtenstein.

---

| 31.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 198/26 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 198/26

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 911/2007,

30. juuli 2007,

millega määratakse kindlaks linnaste eksporditoetused

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikliga 13 nähakse ette, et nimetatud määruse artiklis 1 loetletud toodete puhul võib noteeringute või maailmaturuhindade ja ühenduse hindade vahe katta eksporditoetusega. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikliga 13 nähakse ette, et nimetatud määruse artiklis 1 loetletud toodete puhul võib noteeringute või maailmaturuhindade ja ühenduse hindade vahe katta eksporditoetusega.

| (2) | Eksporditoetused määratakse kindlaks, arvestades komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95 (millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad), (2) artiklis 1 osutatud tegureid. |
| --- | --- |

(2)

Eksporditoetused määratakse kindlaks, arvestades komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95 (millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad), (2) artiklis 1 osutatud tegureid.

| (3) | Linnaste puhul kohaldatav eksporditoetus tuleb arvutada arvestades teraviljakogust, mis on vajalik asjaomaste toodete tootmiseks. Need kogused on kindlaks määratud määrusega (EÜ) nr 1501/95. |
| --- | --- |

(3)

Linnaste puhul kohaldatav eksporditoetus tuleb arvutada arvestades teraviljakogust, mis on vajalik asjaomaste toodete tootmiseks. Need kogused on kindlaks määratud määrusega (EÜ) nr 1501/95.

| (4) | Maailmaturu olukord või teatavate turgude erinõudmised võivad tekitada vajaduse teatavate toodete eksporditoetusi muuta olenevalt nende sihtkohast. |
| --- | --- |

(4)

Maailmaturu olukord või teatavate turgude erinõudmised võivad tekitada vajaduse teatavate toodete eksporditoetusi muuta olenevalt nende sihtkohast.

| (5) | Toetus määratakse kindlaks üks kord kuus. Kindlaksmääramiste vahelisel ajal võib seda muuta. |
| --- | --- |

(5)

Toetus määratakse kindlaks üks kord kuus. Kindlaksmääramiste vahelisel ajal võib seda muuta.

| (6) | Kui neid eeskirju kohaldatakse teraviljaturu tegeliku olukorra suhtes ja eriti nende toodete noteeringute ja hindade suhtes ühenduses ja maailmaturul, tuleks eksporditoetus määrata lisas esitatud kujul. |
| --- | --- |

(6)

Kui neid eeskirju kohaldatakse teraviljaturu tegeliku olukorra suhtes ja eriti nende toodete noteeringute ja hindade suhtes ühenduses ja maailmaturul, tuleks eksporditoetus määrata lisas esitatud kujul.

| (7) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 1 punktis c osutatud eksporditoetused on kindlaks määratud lisas esitatud summade ulatuses.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. augustil 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. juuli 2007

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 735/2007 (ELT L 169, 29.6.2007, lk 6).

1

(2)  EÜT L 147, 30.6.1995, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1996/2006 (ELT L 398, 30.12.2006, lk 1).

2

---

LISA

Komisjoni 30. juuli 2007. aasta määrusele, millega määratakse kindlaks linnaste eksporditoetused

| Tootekood | Sihtkoht | Mõõtühik | Toetuse summa |
| --- | --- | --- | --- |
| 1107 10 19 9000 | A00 | EUR/t | 0,00 |
| 1107 10 99 9000 | A00 | EUR/t | 0,00 |
| 1107 20 00 9000 | A00 | EUR/t | 0,00 |
| NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).
  Numbrilised sihtkohakoodid on kindlaks määratud määrusega (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11). |

Tootekood

Sihtkoht

Mõõtühik

Toetuse summa

1107 10 19 9000

A00

EUR/t

0,00

1107 10 99 9000

A00

EUR/t

0,00

1107 20 00 9000

A00

EUR/t

0,00

NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

Numbrilised sihtkohakoodid on kindlaks määratud määrusega (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11).

---

| 31.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 198/28 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 198/28

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 912/2007,

30. juuli 2007,

millega määratakse kindlaks linnaste eksporditoetuse suhtes kohaldatav korrigeeriv summa

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 15 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 14 lõikes 2 on sätestatud, et ekspordilitsentsi taotluse esitamise kuupäeval jõus olnud teravilja eksporditoetust tuleb taotluse korral kohaldada ekspordilitsentsi kehtivusajal toimuva ekspordi suhtes. Sel juhul kohaldatakse toetuse suhtes korrigeerivat summat. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 14 lõikes 2 on sätestatud, et ekspordilitsentsi taotluse esitamise kuupäeval jõus olnud teravilja eksporditoetust tuleb taotluse korral kohaldada ekspordilitsentsi kehtivusajal toimuva ekspordi suhtes. Sel juhul kohaldatakse toetuse suhtes korrigeerivat summat.

| (2) | Komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95 alusel, millega on sätestatud eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (2) võib kindlaks määrata määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 1 lõike 1 punktis c osutatud linnaste korrigeeriva summa. Korrigeeriv summa tuleb arvutada võttes arvesse määruse (EÜ) nr 1501/95 artiklis 1 osutatud tegureid. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95 alusel, millega on sätestatud eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (2) võib kindlaks määrata määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 1 lõike 1 punktis c osutatud linnaste korrigeeriva summa. Korrigeeriv summa tuleb arvutada võttes arvesse määruse (EÜ) nr 1501/95 artiklis 1 osutatud tegureid.

| (3) | Eespool esitatud sätete kohaldamisest tuleneb, et korrigeeriv summa tuleb kindlaks määrata vastavalt käesoleva määruse lisale. |
| --- | --- |

(3)

Eespool esitatud sätete kohaldamisest tuleneb, et korrigeeriv summa tuleb kindlaks määrata vastavalt käesoleva määruse lisale.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 15 lõikes 3 osutatud korrigeeriv summa, mida kohaldatakse linnaste puhul eelnevalt kindlaksmääratud eksporditoetuste suhtes, on esitatud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. augustil 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. juuli 2007

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Μäärust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 735/2007 (ELT L 169, 29.6.2007, lk 6).

1

(2)  EÜT L 147, 30.6.1995, lk 7. Μäärust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1996/2006 (ELT L 398, 30.12.2006, lk 1).

2

---

LISA

Komisjoni 30. juuli 2007. aasta määrusele, millega määratakse kindlaks linnaste eksporditoetuse korrigeeriv summa

NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

Numbrilised sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni määrusega (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11).

| (EUR/t) |
| --- |
| Tootekood | Sihtkoht | Käibiv
  8 | 1. ajavahemik
  9 | 2. ajavahemik
  10 | 3. ajavahemik
  11 | 4. ajavahemik
  12 | 5. ajavahemik
  1 |
| 1107 10 11 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 19 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 91 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 99 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 20 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

(EUR/t)

Tootekood

Sihtkoht

Käibiv

8

1. ajavahemik

9

2. ajavahemik

10

3. ajavahemik

11

4. ajavahemik

12

5. ajavahemik

1

1107 10 11 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 19 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 91 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 99 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 20 00 9000

A00

0

0

0

0

0

0

| (EUR/t) |
| --- |
| Tootekood | Sihtkoht | 6. ajavahemik
  2 | 7. ajavahemik
  3 | 8. ajavahemik
  4 | 9. ajavahemik
  5 | 10. ajavahemik
  6 | 11. ajavahemik
  7 |
| 1107 10 11 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 19 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 91 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 99 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 20 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

(EUR/t)

Tootekood

Sihtkoht

6. ajavahemik

2

7. ajavahemik

3

8. ajavahemik

4

9. ajavahemik

5

10. ajavahemik

6

11. ajavahemik

7

1107 10 11 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 19 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 91 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 99 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 20 00 9000

A00

0

0

0

0

0

0

---

| 31.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 198/30 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 198/30

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 913/2007,

30. juuli 2007,

millega kehtestatakse toetused teravilja- ja riisisektori toodetele, mida tarnitakse ühenduse ja riiklike toiduabiprogrammide raames

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõike 3 kolmandat lõiku,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1785/2003 riisituru ühise korralduse kohta, (2) eriti selle artikli 14 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 21. oktoobri 1974. aasta määruse (EMÜ) nr 2681/74 (toiduabiks ette nähtud põllumajandussaaduste ja -toodete tarnimisega seotud kulutuste ühendusepoolse rahastamise kohta) (3) artiklis 2 on sätestatud, et kulutuste osa, mis vastab ühenduse eeskirjade kohaselt kindlaksmääratud eksporditoetustele, kaetakse Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi tagatisrahastust. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 21. oktoobri 1974. aasta määruse (EMÜ) nr 2681/74 (toiduabiks ette nähtud põllumajandussaaduste ja -toodete tarnimisega seotud kulutuste ühendusepoolse rahastamise kohta) (3) artiklis 2 on sätestatud, et kulutuste osa, mis vastab ühenduse eeskirjade kohaselt kindlaksmääratud eksporditoetustele, kaetakse Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi tagatisrahastust.

| (2) | Ühenduse toiduabiprogrammide eelarve koostamise ja haldamise lihtsustamiseks ning selleks et võimaldada liikmesriikidel teada saada ühenduse osalemise ulatust riiklike toiduabiprogrammide finantseerimisel, tuleb kindlaks määrata nende tegevuste jaoks antavate toetuste määr. |
| --- | --- |

(2)

Ühenduse toiduabiprogrammide eelarve koostamise ja haldamise lihtsustamiseks ning selleks et võimaldada liikmesriikidel teada saada ühenduse osalemise ulatust riiklike toiduabiprogrammide finantseerimisel, tuleb kindlaks määrata nende tegevuste jaoks antavate toetuste määr.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikliga 13 ja määruse (EÜ) nr 1785/2003 artikliga 13 ette nähtud eksporditoetuste üldsätteid ja rakenduseeskirju kohaldatakse mutatis mutandis eespool nimetatud toimingute suhtes. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikliga 13 ja määruse (EÜ) nr 1785/2003 artikliga 13 ette nähtud eksporditoetuste üldsätteid ja rakenduseeskirju kohaldatakse mutatis mutandis eespool nimetatud toimingute suhtes.

| (4) | Erikriteeriumid, mida tuleb arvesse võtta riisi eksporditoetuse arvutamisel, on määratletud määruse (EÜ) nr 1785/2003 artiklis 14. |
| --- | --- |

(4)

Erikriteeriumid, mida tuleb arvesse võtta riisi eksporditoetuse arvutamisel, on määratletud määruse (EÜ) nr 1785/2003 artiklis 14.

| (5) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rahvusvaheliste konventsioonide või teiste abiprogrammide raames ettenähtud ühenduse ja siseriikliku toiduabialase tegevuse ja ühenduse teiste mittetulunduslike varustamistegevuste puhul kohaldatakse teravilja- ja riisisektori toodete suhtes toetusi, mis on kindlaks määratud vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. augustil 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. juuli 2007

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 735/2007 (ELT L 169, 29.6.2007, lk 6).

1

(2)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 96. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 797/2006 (ELT L 144, 31.5.2006, lk 1).

2

(3)  EÜT L 288, 25.10.1974, lk 1.

3

---

LISA

Komisjoni 30. juuli 2007. aasta määrusele, millega kehtestatakse toetused teravilja- ja riisisektori toodetele, mida tarnitakse ühenduse ja riiklike toiduabiprogrammide raames

| (EUR/t) |
| --- |
| Tootekood | Toetuse summa |
| 1001 10 00 9400 | 0,00 |
| 1001 90 99 9000 | 0,00 |
| 1002 00 00 9000 | 0,00 |
| 1003 00 90 9000 | 0,00 |
| 1005 90 00 9000 | 0,00 |
| 1006 30 92 9100 | 0,00 |
| 1006 30 92 9900 | 0,00 |
| 1006 30 94 9100 | 0,00 |
| 1006 30 94 9900 | 0,00 |
| 1006 30 96 9100 | 0,00 |
| 1006 30 96 9900 | 0,00 |
| 1006 30 98 9100 | 0,00 |
| 1006 30 98 9900 | 0,00 |
| 1006 30 65 9900 | 0,00 |
| 1007 00 90 9000 | 0,00 |
| 1101 00 15 9100 | 0,00 |
| 1101 00 15 9130 | 0,00 |
| 1102 10 00 9500 | 0,00 |
| 1102 20 10 9200 | 29,83 |
| 1102 20 10 9400 | 25,57 |
| 1103 11 10 9200 | 0,00 |
| 1103 13 10 9100 | 38,36 |
| 1104 12 90 9100 | 0,00 |
| NB: Tootekoodid on sätestatud muudetud komisjoni määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1). |

(EUR/t)

Tootekood

Toetuse summa

1001 10 00 9400

0,00

1001 90 99 9000

0,00

1002 00 00 9000

0,00

1003 00 90 9000

0,00

1005 90 00 9000

0,00

1006 30 92 9100

0,00

1006 30 92 9900

0,00

1006 30 94 9100

0,00

1006 30 94 9900

0,00

1006 30 96 9100

0,00

1006 30 96 9900

0,00

1006 30 98 9100

0,00

1006 30 98 9900

0,00

1006 30 65 9900

0,00

1007 00 90 9000

0,00

1101 00 15 9100

0,00

1101 00 15 9130

0,00

1102 10 00 9500

0,00

1102 20 10 9200

29,83

1102 20 10 9400

25,57

1103 11 10 9200

0,00

1103 13 10 9100

38,36

1104 12 90 9100

0,00

NB: Tootekoodid on sätestatud muudetud komisjoni määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

| 31.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 198/32 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 198/32

---

KOMISJONI OTSUS,

4. juuli 2007,

millega lõpetatakse teatavate Jaapanist pärit kaamerasüsteemide importi käsitlev dumpinguvastane menetlus

(2007/539/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 9,

olles konsulteerinud nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   KÄESOLEV UURIMINE

| (1) | 4. aprillil 2006. aastal sai komisjon kaebuse teatavate Jaapanist pärit kaamerasüsteemide impordi väidetava kahjustava dumpingu kohta. |
| --- | --- |

(1)

4. aprillil 2006. aastal sai komisjon kaebuse teatavate Jaapanist pärit kaamerasüsteemide impordi väidetava kahjustava dumpingu kohta.

| (2) | Kaebuse esitas Grass Valley Nederland BV ühenduse tootjate nimel, kelle toodang moodustab algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 kohaselt põhiosa teatavate kaamerasüsteemide ühenduse kogutoodangust. |
| --- | --- |

(2)

Kaebuse esitas Grass Valley Nederland BV ühenduse tootjate nimel, kelle toodang moodustab algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 kohaselt põhiosa teatavate kaamerasüsteemide ühenduse kogutoodangust.

| (3) | Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid dumpingu ning sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida käsitati piisava põhjusena dumpinguvastase menetluse algatamiseks. |
| --- | --- |

(3)

Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid dumpingu ning sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida käsitati piisava põhjusena dumpinguvastase menetluse algatamiseks.

| (4) | Sellest johtuvalt algatas komisjon Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teadaandega (2) (edaspidi „algatamisteade”) dumpinguvastase menetluse nende Jaapanist pärit teatavate kaamerasüsteemide impordi suhtes ühendusse, mis kuuluvad praegu CN-koodide ex 8525 80 19, ex 8528 49 35, ex 8528 49 91, ex 8528 59 90, ex 8529 90 92, ex 8529 90 97, ex 8537 10 91, ex 8537 10 99 ja 8543 70 90 alla (CN-koodid alates 1. jaanuarist 2007). |
| --- | --- |

(4)

Sellest johtuvalt algatas komisjon Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teadaandega (2) (edaspidi „algatamisteade”) dumpinguvastase menetluse nende Jaapanist pärit teatavate kaamerasüsteemide impordi suhtes ühendusse, mis kuuluvad praegu CN-koodide ex 8525 80 19, ex 8528 49 35, ex 8528 49 91, ex 8528 59 90, ex 8529 90 92, ex 8529 90 97, ex 8537 10 91, ex 8537 10 99 ja 8543 70 90 alla (CN-koodid alates 1. jaanuarist 2007).

| (5) | Algatamisteate tootemääratluse kohaselt koosnevad Jaapanist pärit teatavad kaamerasüsteemid järgmistest osadest:






  a) | kaamerakere:






  i) | sisseehitatud pildinäidikuga, selle ühenduse või ühendusvõimalusega; |
| --- | --- | --- | --- |

(5)

Algatamisteate tootemääratluse kohaselt koosnevad Jaapanist pärit teatavad kaamerasüsteemid järgmistest osadest:

a)

kaamerakere:

i)

sisseehitatud pildinäidikuga, selle ühenduse või ühendusvõimalusega;

| ii) | sisseehitatud optiline seade, etteulatuva või samalaadse seade (vaata allpool esitatud kirjeldust), selle ühenduse või ühendamisvõimalusega; |
| --- | --- |

ii)

sisseehitatud optiline seade, etteulatuva või samalaadse seade (vaata allpool esitatud kirjeldust), selle ühenduse või ühendamisvõimalusega;

| iii) | kaamerakere on kas adapteriga samas korpuses või eraldi; |
| --- | --- |

iii)

kaamerakere on kas adapteriga samas korpuses või eraldi;

| b) | kaamera adapter. See võib olla paigaldatud kaamerakere sisse või eraldi; |
| --- | --- |

b)

kaamera adapter. See võib olla paigaldatud kaamerakere sisse või eraldi;

| c) | optiline seade (etteulatuv või samalaadne ühe või mitme kujutise sensoriga seade), mille valgustundliku skaneerimisala diagonaali pikkus on 6 mm või rohkem. See võib olla paigaldatud kaamerakere sisse või eraldi; |
| --- | --- |

c)

optiline seade (etteulatuv või samalaadne ühe või mitme kujutise sensoriga seade), mille valgustundliku skaneerimisala diagonaali pikkus on 6 mm või rohkem. See võib olla paigaldatud kaamerakere sisse või eraldi;

| d) | kaamera pildinäidik. See võib olla paigaldatud kaamerakere sisse või eraldi; |
| --- | --- |

d)

kaamera pildinäidik. See võib olla paigaldatud kaamerakere sisse või eraldi;

| e) | keskjaam või kaamera juhtpult (CCU), mis on kaamera külge ühendatud kaabliga või muul viisil näiteks traadita ühenduse kaudu; |
| --- | --- |

e)

keskjaam või kaamera juhtpult (CCU), mis on kaamera külge ühendatud kaabliga või muul viisil näiteks traadita ühenduse kaudu;

| f) | juhtpaneel (OCP) või mõni samalaadne seade kaamera käsitsemiseks (st objektiivi värvustundlikkuse või teravuse reguleerimiseks) ühele kaamerale; |
| --- | --- |

f)

juhtpaneel (OCP) või mõni samalaadne seade kaamera käsitsemiseks (st objektiivi värvustundlikkuse või teravuse reguleerimiseks) ühele kaamerale;

| g) | keskjuhtpaneel (MCP) või keskhäälestusseade (MSU) ülevaate saamiseks ja mitme erineva kaamera reguleerimiseks; |
| --- | --- |

g)

keskjuhtpaneel (MCP) või keskhäälestusseade (MSU) ülevaate saamiseks ja mitme erineva kaamera reguleerimiseks;

| h) | lisaobjektiivide kinnitamise komplekt nagu nt lainurkobjektiivi adapter või SuperXpander, mis võimaldavad kaasaskantavale kaamerasüsteemile lisada paigaldatavaid objektiive, |
| --- | --- |

h)

lisaobjektiivide kinnitamise komplekt nagu nt lainurkobjektiivi adapter või SuperXpander, mis võimaldavad kaasaskantavale kaamerasüsteemile lisada paigaldatavaid objektiive,

ning mida imporditakse kas koos või eraldi ja mis on pärit Jaapanist.

Alati ei pea kaamerasüsteem koosnema kõikidest eelnimetatud osadest.

Eelnimetatud kaamerasüsteemi osi (välja arvatud kaamerakere) ei saa kasutada eraldi ega mujal kui konkreetse tootja kaamerasüsteemis.

Kaamerakerega mitte ühes tükis olevad objektiivid ja salvestusseadmed ei kuulu vaatlusaluse toote juurde.

Vaatlusalune toode sobib kasutamiseks ringhäälingus, uudiste edastamisel, digitaalkinematograafias või erialases tegevuses. Erialane tegevus on (kuid mitte ainult) nende süsteemide kasutamine haridusalase, meelelahutusliku, tutvustava ja dokumentaalse videomaterjali tootmiseks nii oma tarbeks kui ka müügiks.

| (6) | Nõukogu määrusega (EÜ) nr 2042/2000 (3) hõlmatud toode, st Jaapanist pärit telekaamerasüsteemid, mis kuuluvad praegu CN-koodide ex 8525 80 19, ex 8528 49 35, ex 8528 49 91, ex 8528 59 90, ex 8529 90 92, ex 8529 90 97, ex 8537 10 91, ex 8537 10 99 ja 8543 70 90 alla (CN-koodid alates 1. jaanuarist 2007), kuulub täielikult eespool esitatud tootemääratluse alla. 2006. aasta detsembris kinnitas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1910/2006. (4) pärast algmääruse artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist kõnealused meetmed (edaspidi „esialgsed meetmed”). Esialgseid meetmeid käsitletakse paralleelselt nõukogu määruses (EÜ) nr 906/2007. (5) |
| --- | --- |

(6)

Nõukogu määrusega (EÜ) nr 2042/2000 (3) hõlmatud toode, st Jaapanist pärit telekaamerasüsteemid, mis kuuluvad praegu CN-koodide ex 8525 80 19, ex 8528 49 35, ex 8528 49 91, ex 8528 59 90, ex 8529 90 92, ex 8529 90 97, ex 8537 10 91, ex 8537 10 99 ja 8543 70 90 alla (CN-koodid alates 1. jaanuarist 2007), kuulub täielikult eespool esitatud tootemääratluse alla. 2006. aasta detsembris kinnitas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1910/2006. (4) pärast algmääruse artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist kõnealused meetmed (edaspidi „esialgsed meetmed”). Esialgseid meetmeid käsitletakse paralleelselt nõukogu määruses (EÜ) nr 906/2007. (5)

| (7) | Komisjon tegi uurimise algatamise ametlikult teatavaks eksportivatele tootjatele, importijatele ja teadaolevalt asjaga seotud importijate või eksportijate ühendustele, asjaomase ekspordiriigi esindajatele, kasutajatele, tarbijaorganisatsioonidele ja kaebuse esitanud ühenduse tootjatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda asja arutamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul ning kõikidele asjaomastele isikutele saadeti küsimustikud. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon tegi uurimise algatamise ametlikult teatavaks eksportivatele tootjatele, importijatele ja teadaolevalt asjaga seotud importijate või eksportijate ühendustele, asjaomase ekspordiriigi esindajatele, kasutajatele, tarbijaorganisatsioonidele ja kaebuse esitanud ühenduse tootjatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda asja arutamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul ning kõikidele asjaomastele isikutele saadeti küsimustikud.

B.   KAEBUSE TAGASIVÕTMINE JA MENETLUSE LÕPETAMINE

| (8) | Komisjonile adresseeritud 12. aprilli 2007. aasta kirjaga võttis Grass Valley Nederland B.V. oma kaebuse ametlikult tagasi. |
| --- | --- |

(8)

Komisjonile adresseeritud 12. aprilli 2007. aasta kirjaga võttis Grass Valley Nederland B.V. oma kaebuse ametlikult tagasi.

| (9) | Algmääruse artikli 9 lõike 1 kohaselt võib kaebuse tagasivõtmise korral menetluse lõpetada, kui selline lõpetamine ei ole vastuolus ühenduse huvidega. |
| --- | --- |

(9)

Algmääruse artikli 9 lõike 1 kohaselt võib kaebuse tagasivõtmise korral menetluse lõpetada, kui selline lõpetamine ei ole vastuolus ühenduse huvidega.

| (10) | Komisjon otsustas käesoleva menetluse lõpetada, sest uurimise käigus ei ilmnenud ühtegi asjaolu, mis oleks näidanud, et lõpetamine oleks vastuolus ühenduse huvidega. Huvitatud isikuid teavitati nõuetekohaselt ja neile anti võimalus esitada märkusi. Komisjonile ei saabunud ühtegi märkust selle kohta, et lõpetamine oleks vastuolus ühenduse huvidega. |
| --- | --- |

(10)

Komisjon otsustas käesoleva menetluse lõpetada, sest uurimise käigus ei ilmnenud ühtegi asjaolu, mis oleks näidanud, et lõpetamine oleks vastuolus ühenduse huvidega. Huvitatud isikuid teavitati nõuetekohaselt ja neile anti võimalus esitada märkusi. Komisjonile ei saabunud ühtegi märkust selle kohta, et lõpetamine oleks vastuolus ühenduse huvidega.

| (11) | Seepärast leidis komisjon, et dumpinguvastane menetlus Jaapanist pärit teatavate kaamerasüsteemide ühendusse suunduva impordi suhtes tuleks lõpetada dumpinguvastaseid meetmeid kehtestamata. |
| --- | --- |

(11)

Seepärast leidis komisjon, et dumpinguvastane menetlus Jaapanist pärit teatavate kaamerasüsteemide ühendusse suunduva impordi suhtes tuleks lõpetada dumpinguvastaseid meetmeid kehtestamata.

| (12) | Käesoleva otsusega sätestatud meetmed on kooskõlas nõuandekomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva otsusega sätestatud meetmed on kooskõlas nõuandekomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Ainus artikkel

Käesolevaga lõpetatakse teatavate Jaapanist pärit kaamerasüsteemide importi käsitlev dumpinguvastane menetlus.

Brüssel, 4. juuli 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Peter MANDELSON

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).

1

(2)  ELT C 117, 18.5.2006, lk 8.

2

(3)  EÜT L 244, 29.9.2000, lk 38. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1909/2006 (ELT L 365, 21.12.2006, lk 1).

3

(4)  ELT L 365, 21.12.2006, lk 7.

4

(5)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 1.

5

Euroopa Liidu Teataja

---

| 31.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 198/35 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 198/35

---

KOMISJONI OTSUS,

30. juuli 2007,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 2037/2000 seoses haloon-2402 kasutamisega Bulgaarias

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 3594 all)

(2007/540/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 2037/2000 osoonikihti kahandavate ainete kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõike 4 punkti iv,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjon on seoses määruse (EÜ) nr 2037/2000 artikli 4 lõike 4 punktis iv sätestatud läbivaatamisega ning pärast liikmesriikidega konsulteerimist teinud haloon-2402 kasutamise kohta järgmised tähelepanekud. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon on seoses määruse (EÜ) nr 2037/2000 artikli 4 lõike 4 punktis iv sätestatud läbivaatamisega ning pärast liikmesriikidega konsulteerimist teinud haloon-2402 kasutamise kohta järgmised tähelepanekud.

| (2) | Osoonikihti kahandavate ainete Montreali protokolli kohustuste kohaselt lõpetati haloon-2402 tootmine arenenud riikides 1. jaanuaril 1994. Pärast seda on vajalikku haloon-2402 tulnud hankida spetsiaalsetest ladustusrajatistest, kus hoitakse halooni, mille asemel on kasutuses asendusained. |
| --- | --- |

(2)

Osoonikihti kahandavate ainete Montreali protokolli kohustuste kohaselt lõpetati haloon-2402 tootmine arenenud riikides 1. jaanuaril 1994. Pärast seda on vajalikku haloon-2402 tulnud hankida spetsiaalsetest ladustusrajatistest, kus hoitakse halooni, mille asemel on kasutuses asendusained.

| (3) | Bulgaarias kasutatakse haloon-2402 endiselt sõjaväe maismaasõidukite, sõjalaevastiku aluste ja sõjaväe õhusõidukite mõnedes tulekahjude kustutamise ja plahvatuste summutamise vahendites. Rumeenia teatas, et ei kasuta haloon-2402. |
| --- | --- |

(3)

Bulgaarias kasutatakse haloon-2402 endiselt sõjaväe maismaasõidukite, sõjalaevastiku aluste ja sõjaväe õhusõidukite mõnedes tulekahjude kustutamise ja plahvatuste summutamise vahendites. Rumeenia teatas, et ei kasuta haloon-2402.

| (4) | Halooni asendamisel asendusainetega tuletõrjevahendites tuleb arvestada tehniliselt ja majanduslikult teostatavate ning keskkonnakaitse ja terviseohutuse seisukohalt sobivate asendusainete või tehnoloogia kättesaadavusega. Halooni asendamine sõjaväesektoris kasutatavates tulekustutuseks ja plahvatuste summutamiseks ettenähtud vahendites tuleb läbi viia sellise graafiku kohaselt, et liikmesriikide kaitsevõime oluliselt ei nõrgeneks. Selleks, et alternatiivsed tuletõrjevahendid toimiksid ohutult ja tõhusalt, on tihti vaja arvestada konkreetsete eelarveliste kaalutlustega ning asendusainete kasutuselevõtmiseks vajaliku üleminekuperioodiga. Tehniliselt ja majanduslikult otstarbekad asendusained niisuguste vahendite jaoks praegu puuduvad. |
| --- | --- |

(4)

Halooni asendamisel asendusainetega tuletõrjevahendites tuleb arvestada tehniliselt ja majanduslikult teostatavate ning keskkonnakaitse ja terviseohutuse seisukohalt sobivate asendusainete või tehnoloogia kättesaadavusega. Halooni asendamine sõjaväesektoris kasutatavates tulekustutuseks ja plahvatuste summutamiseks ettenähtud vahendites tuleb läbi viia sellise graafiku kohaselt, et liikmesriikide kaitsevõime oluliselt ei nõrgeneks. Selleks, et alternatiivsed tuletõrjevahendid toimiksid ohutult ja tõhusalt, on tihti vaja arvestada konkreetsete eelarveliste kaalutlustega ning asendusainete kasutuselevõtmiseks vajaliku üleminekuperioodiga. Tehniliselt ja majanduslikult otstarbekad asendusained niisuguste vahendite jaoks praegu puuduvad.

| (5) | Määruse (EÜ) nr 2037/2000 artikli 4 lõike 4 punktis v on sätestatud, et kustutusvahendid, mis sisaldavad muid kui VII lisas loetletud kriitiliseks kasutuseks ettenähtud haloone, kõrvaldatakse kasutuselt hiljemalt 31. detsembriks 2003 ning haloonid võetakse taaskasutusele vastavalt artiklile 16. Selleks, et Euroopa Liiduga 1. jaanuaril 2007 ühinenud Bulgaaria võiks kriitilise kasutuse erandi raames jätkata haloon-2402 kasutamist, tuleks muuta määruse (EÜ) nr 2037/2000 VII lisa, et võimaldada kõnealuse tulekustutusaine kasutamist teataval konkreetsel otstarbel. |
| --- | --- |

(5)

Määruse (EÜ) nr 2037/2000 artikli 4 lõike 4 punktis v on sätestatud, et kustutusvahendid, mis sisaldavad muid kui VII lisas loetletud kriitiliseks kasutuseks ettenähtud haloone, kõrvaldatakse kasutuselt hiljemalt 31. detsembriks 2003 ning haloonid võetakse taaskasutusele vastavalt artiklile 16. Selleks, et Euroopa Liiduga 1. jaanuaril 2007 ühinenud Bulgaaria võiks kriitilise kasutuse erandi raames jätkata haloon-2402 kasutamist, tuleks muuta määruse (EÜ) nr 2037/2000 VII lisa, et võimaldada kõnealuse tulekustutusaine kasutamist teataval konkreetsel otstarbel.

| (6) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 2037/2000 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 2037/2000 vastavalt muuta.

| (7) | Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 2037/2000 artikli 18 lõike 1 kohaselt asutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 2037/2000 artikli 18 lõike 1 kohaselt asutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 2037/2000 VII lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 30. juuli 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Stavros DIMAS

---

(1)  EÜT L 244, 29.9.2000, lk 1. Määrust on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1791/2006 (ELT L 363, 20.12.2006, lk 1).

1

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 2037/2000 VII lisale lisatakse järgmine tekst:

„Haloon-2402 kasutamine üksnes Bulgaarias:

| — | lennukis meeskonnaruumide, mootorigondlite, pagasiruumide ja kuivruumide ning kütusepaakide kaitseks, |
| --- | --- |

—

lennukis meeskonnaruumide, mootorigondlite, pagasiruumide ja kuivruumide ning kütusepaakide kaitseks,

| — | sõjaväe maismaasõidukites ja sõjalaevastiku alustes meeskonna- ja mootoriruumide kaitseks.” |
| --- | --- |

—

sõjaväe maismaasõidukites ja sõjalaevastiku alustes meeskonna- ja mootoriruumide kaitseks.”

---