# Az Európai Unió L 243/2007

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 243 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 50. évfolyam2007. szeptember 18. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 243

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

50. évfolyam2007. szeptember 18.

---

| Tartalom | | I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | | A Bizottság 1063/2007/EK rendelete (2007. szeptember 17.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 1 |
| | * | A Bizottság 1064/2007/EK rendelete (2007. szeptember 17.) az állati eredetű élelmiszerekben található állatgyógyászati készítmények maximális maradékanyag-határértékeinek megállapítására szolgáló közösségi eljárás kialakításáról szóló 2377/90/EGK tanácsi rendelet I. mellékletének az avilamicin tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 3 |
| | * | A Bizottság 1065/2007/EK rendelete (2007. szeptember 17.) a 493/2006/EK rendeletnek a cukorágazat piacának közös szervezését érintő reform keretébe tartozó átmeneti intézkedések tekintetében történő módosításáról | 6 |
| | * | A Bizottság 1066/2007/EK rendelete (2007. szeptember 17.) egyes Dél-Afrikából származó mangán-dioxidok behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről | 7 |
| | * | A Bizottság 1067/2007/EK rendelete (2007. szeptember 17.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Staffordshire Cheese (OEM)) | 21 |
| | * | A Bizottság 1068/2007/EK rendelete (2007. szeptember 17.) az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásában szereplő egyik megnevezés termékleírásában történő nem jelentéktelen módosítás jóváhagyásáról (Queso Nata de Cantabria (OEM)) | 22 |
| | * | A Bizottság 1069/2007/EK rendelete (2007. szeptember 17.) a Kínai Népköztársaságból származó polivinil-alkohol behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám elrendeléséről | 23 |
| | | IRÁNYELVEK |
| | * | A Bizottság 2007/55/EK irányelve (2007. szeptember 17.) a 76/895/EGK, a 86/362/EGK, a 86/363/EGK és a 90/642/EGK tanácsi irányelv egyes mellékleteinek az azinfosz-metil legnagyobb megengedett szermaradék-határértéke tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 41 |
| | * | A Bizottság 2007/56/EK irányelve (2007. szeptember 17.) a 86/362/EGK, 86/363/EGK és 90/642/EGK tanácsi irányelv egyes mellékleteinek az azoxistrobin, a klórtalonil, a deltametrin, a hexaklór-benzol, az ioxinil, az oxamil és a quinoxifen maximális szermaradék-határértékei tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 50 |
| | * | A Bizottság 2007/57/EK irányelve (2007. szeptember 17.) a 76/895/EGK, a 86/362/EGK, a 86/363/EGK és a 90/642/EGK tanácsi irányelv egyes mellékleteinek a ditiokarbamátok legnagyobb megengedett szermaradék-koncentrációja (MRL) tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 61 |

Tartalom

I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

Oldal

RENDELETEK

A Bizottság 1063/2007/EK rendelete (2007. szeptember 17.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

1

*

A Bizottság 1064/2007/EK rendelete (2007. szeptember 17.) az állati eredetű élelmiszerekben található állatgyógyászati készítmények maximális maradékanyag-határértékeinek megállapítására szolgáló közösségi eljárás kialakításáról szóló 2377/90/EGK tanácsi rendelet I. mellékletének az avilamicin tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

3

*

A Bizottság 1065/2007/EK rendelete (2007. szeptember 17.) a 493/2006/EK rendeletnek a cukorágazat piacának közös szervezését érintő reform keretébe tartozó átmeneti intézkedések tekintetében történő módosításáról

6

*

A Bizottság 1066/2007/EK rendelete (2007. szeptember 17.) egyes Dél-Afrikából származó mangán-dioxidok behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről

7

*

A Bizottság 1067/2007/EK rendelete (2007. szeptember 17.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Staffordshire Cheese (OEM))

21

*

A Bizottság 1068/2007/EK rendelete (2007. szeptember 17.) az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásában szereplő egyik megnevezés termékleírásában történő nem jelentéktelen módosítás jóváhagyásáról (Queso Nata de Cantabria (OEM))

22

*

A Bizottság 1069/2007/EK rendelete (2007. szeptember 17.) a Kínai Népköztársaságból származó polivinil-alkohol behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám elrendeléséről

23

IRÁNYELVEK

*

A Bizottság 2007/55/EK irányelve (2007. szeptember 17.) a 76/895/EGK, a 86/362/EGK, a 86/363/EGK és a 90/642/EGK tanácsi irányelv egyes mellékleteinek az azinfosz-metil legnagyobb megengedett szermaradék-határértéke tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

41

*

A Bizottság 2007/56/EK irányelve (2007. szeptember 17.) a 86/362/EGK, 86/363/EGK és 90/642/EGK tanácsi irányelv egyes mellékleteinek az azoxistrobin, a klórtalonil, a deltametrin, a hexaklór-benzol, az ioxinil, az oxamil és a quinoxifen maximális szermaradék-határértékei tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

50

*

A Bizottság 2007/57/EK irányelve (2007. szeptember 17.) a 76/895/EGK, a 86/362/EGK, a 86/363/EGK és a 90/642/EGK tanácsi irányelv egyes mellékleteinek a ditiokarbamátok legnagyobb megengedett szermaradék-koncentrációja (MRL) tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

61

| | | II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező |
| --- | --- | --- |
| | | HATÁROZATOK |
| | | Bizottság |
| | | 2007/612/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2007. április 4.) a Belgium által az antwerpeni General Motors Belgium számára tervezett C 14/06 sz. állami támogatásról
  (az értesítés a C(2007) 435. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 71 |

II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Bizottság

2007/612/EK

*

A Bizottság határozata (2007. április 4.) a Belgium által az antwerpeni General Motors Belgium számára tervezett C 14/06 sz. állami támogatásról
  (az értesítés a C(2007) 435. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2007) 435. számú dokumentummal történt)

1

71

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

RENDELETEK

| 18.9.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 243/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 243/1

---

A BIZOTTSÁG 1063/2007/EK RENDELETE

(2007. szeptember 17.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gyümölcs és zöldség behozatalára vonatkozó intézkedések alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1994. december 21-i 3223/94/EK (1) bizottsági rendeletre és különösen annak 4. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni, |
| --- | --- |

(2)

A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 3223/94/EK rendelet 4. cikkében említett behozatali átalányértékeket a mellékletben található táblázat határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2007. szeptember 18-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2007. szeptember 17-én.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 337., 1994.12.24., 66. o. A legutóbb a 756/2007/EK rendelettel (HL L 172., 2007.6.30., 41. o.) módosított rendelet.

1

---

MELLÉKLET

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról szóló, 2007. szeptember 17-i bizottsági rendelethez

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | MK | 55,1 |
| XK | 55,1 |
| XS | 36,3 |
| ZZ | 48,8 |
| 0707 00 05 | JO | 175,0 |
| MK | 43,7 |
| TR | 129,4 |
| ZZ | 116,0 |
| 0709 90 70 | TR | 110,3 |
| ZZ | 110,3 |
| 0805 50 10 | AR | 88,1 |
| UY | 42,9 |
| ZA | 67,7 |
| ZZ | 66,2 |
| 0806 10 10 | EG | 177,6 |
| MK | 28,3 |
| TR | 111,9 |
| ZZ | 105,9 |
| 0808 10 80 | AR | 62,4 |
| AU | 215,7 |
| BR | 117,4 |
| CL | 88,6 |
| CN | 79,8 |
| NZ | 98,5 |
| US | 98,4 |
| ZA | 87,3 |
| ZZ | 106,0 |
| 0808 20 50 | CN | 62,9 |
| TR | 122,2 |
| ZA | 107,6 |
| ZZ | 97,6 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | TR | 151,3 |
| US | 189,2 |
| ZZ | 170,3 |
| 0809 40 05 | BA | 49,8 |
| IL | 124,7 |
| MK | 49,8 |
| TR | 103,2 |
| ZZ | 81,9 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

MK

55,1

XK

55,1

XS

36,3

ZZ

48,8

0707 00 05

JO

175,0

MK

43,7

TR

129,4

ZZ

116,0

0709 90 70

TR

110,3

ZZ

110,3

0805 50 10

AR

88,1

UY

42,9

ZA

67,7

ZZ

66,2

0806 10 10

EG

177,6

MK

28,3

TR

111,9

ZZ

105,9

0808 10 80

AR

62,4

AU

215,7

BR

117,4

CL

88,6

CN

79,8

NZ

98,5

US

98,4

ZA

87,3

ZZ

106,0

0808 20 50

CN

62,9

TR

122,2

ZA

107,6

ZZ

97,6

0809 30 10, 0809 30 90

TR

151,3

US

189,2

ZZ

170,3

0809 40 05

BA

49,8

IL

124,7

MK

49,8

TR

103,2

ZZ

81,9

---

(1)  Az országok nómenklatúráját az 1833/2006/EK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.). A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

| 18.9.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 243/3 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 243/3

---

A BIZOTTSÁG 1064/2007/EK RENDELETE

(2007. szeptember 17.)

az állati eredetű élelmiszerekben található állatgyógyászati készítmények maximális maradékanyag-határértékeinek megállapítására szolgáló közösségi eljárás kialakításáról szóló 2377/90/EGK tanácsi rendelet I. mellékletének az avilamicin tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az állati eredetű élelmiszerekben található állatgyógyászati készítmények maximális maradékanyag-határértékeinek megállapítására szolgáló közösségi eljárás kialakításáról szóló, 1990. június 26-i 2377/90/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 2. cikkére,

tekintettel az Európai Gyógyszerügynökségnek az állatgyógyászati készítmények értékelő bizottsága által megfogalmazott véleményére,

mivel:

| (1) | Minden olyan farmakológiai hatóanyagot, amelyet a Közösségen belül élelmiszer-előállítás céljából tartott állatokon történő alkalmazásra szánt állatgyógyászati készítményekben használnak fel, a 2377/90/EGK rendelettel összhangban értékelni kell. |
| --- | --- |

(1)

Minden olyan farmakológiai hatóanyagot, amelyet a Közösségen belül élelmiszer-előállítás céljából tartott állatokon történő alkalmazásra szánt állatgyógyászati készítményekben használnak fel, a 2377/90/EGK rendelettel összhangban értékelni kell.

| (2) | Az orthosomicinek csoportjába tartozó antibiotikumra, az avilamicinre vonatkozó maximális maradékanyag-határértékek megállapítására vonatkozó kérelem érkezett az Európai Gyógyszerügynökséghez. Az állatgyógyászati készítmények értékelő bizottságának ajánlása alapján a 2377/90/EGK rendelet I. mellékletét a sertésfélék (izom, bőr és zsír, máj, vese), a nyulak (izom, zsír, máj és vese) és a baromfi (izom, zsír és bőr, máj és vese) vonatkozásában az említett anyaggal ki kell egészíteni, feltéve, hogy a baromfi esetében az avilamicint nem alkalmazzák emberi fogyasztásra tojást adó állatok esetében. |
| --- | --- |

(2)

Az orthosomicinek csoportjába tartozó antibiotikumra, az avilamicinre vonatkozó maximális maradékanyag-határértékek megállapítására vonatkozó kérelem érkezett az Európai Gyógyszerügynökséghez. Az állatgyógyászati készítmények értékelő bizottságának ajánlása alapján a 2377/90/EGK rendelet I. mellékletét a sertésfélék (izom, bőr és zsír, máj, vese), a nyulak (izom, zsír, máj és vese) és a baromfi (izom, zsír és bőr, máj és vese) vonatkozásában az említett anyaggal ki kell egészíteni, feltéve, hogy a baromfi esetében az avilamicint nem alkalmazzák emberi fogyasztásra tojást adó állatok esetében.

| (3) | A 2377/90/EGK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(3)

A 2377/90/EGK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell.

| (4) | Megfelelő időtartamot kell engedélyezni e rendelet alkalmazhatósága előtt annak érdekében, hogy a tagállamok számára lehetővé váljék a rendeletre való tekintettel az esetleg szükséges kiigazítások elvégzése az állatgyógyászati készítmények közösségi kódexéről szóló, 2001. november 6-i 2001/82/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (2) megfelelően kiadott forgalmazási engedélyekben. |
| --- | --- |

(4)

Megfelelő időtartamot kell engedélyezni e rendelet alkalmazhatósága előtt annak érdekében, hogy a tagállamok számára lehetővé váljék a rendeletre való tekintettel az esetleg szükséges kiigazítások elvégzése az állatgyógyászati készítmények közösségi kódexéről szóló, 2001. november 6-i 2001/82/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (2) megfelelően kiadott forgalmazási engedélyekben.

| (5) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Állatgyógyászati Készítmények Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Állatgyógyászati Készítmények Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 2377/90/EGK rendelet I. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba. Ezt a rendeletet 2007. november 18-tól kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2007. szeptember 17-én.

a Bizottság részéről

Günter VERHEUGEN

alelnök

---

(1)  HL L 224., 1990.8.18., 1. o. A legutóbb a 703/2007/EK bizottsági rendelettel (HL L 161., 2007.6.22., 28. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 311., 2001.11.28., 1. o. A legutóbb a 2004/28/EK irányelvvel (HL L 136., 2004.4.30., 58. o.) módosított irányelv.

2

---

MELLÉKLET

A 2377/90/EGK rendelet I. melléklete a következő anyaggal egészül ki (Azoknak a farmakológiai hatóanyagoknak a listája, amelyek tekintetében maradékanyag-határértékek kerültek meghatározásra):

1.   Fertőzések elleni hatóanyagok

1.2.   Antibiotikumok

1.2.15.   Orthosomicinek

| Farmakológiai hatóanyag(ok) | Jelző maradékanyag | Állatfajok | Maximális maradékanyag-határértékek | Célszövet |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Avilamicin | Diklór-izoeverninsav | Sertések | 50 μg/kg | Izom |
| 100 μg/kg | Zsír (1) |
| 300 μg/kg | Máj |
| 200 μg/kg | Vese |
| Nyúl | 50 μg/kg | Izom |
| 100 μg/kg | Zsír |
| 300 μg/kg | Máj |
| 200 μg/kg | Vese |
| Baromfi (2) | 50 μg/kg | Izom |
| 100 μg/kg | Zsír (3) |
| 300 μg/kg | Máj |
| 200 μg/kg | Vese |

Farmakológiai hatóanyag(ok)

Jelző maradékanyag

Állatfajok

Maximális maradékanyag-határértékek

Célszövet

Avilamicin

Diklór-izoeverninsav

Sertések

50 μg/kg

Izom

100 μg/kg

Zsír (1)

300 μg/kg

Máj

200 μg/kg

Vese

Nyúl

50 μg/kg

Izom

100 μg/kg

Zsír

300 μg/kg

Máj

200 μg/kg

Vese

Baromfi (2)

50 μg/kg

Izom

100 μg/kg

Zsír (3)

300 μg/kg

Máj

200 μg/kg

Vese

---

(1)  Sertésfélék és baromfi esetében ez a maximális maradékanyag-határérték természetes arányban jelen levő bőrre és zsírra vonatkozik.

(2)  Nem alkalmazható az emberi fogyasztásra szánt tojást adó állatoknál.

(3)  Sertésfélék és baromfi esetében ez a maximális maradékanyag-határérték természetes arányban jelen levő bőrre és zsírra vonatkozik.

---

| 18.9.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 243/6 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 243/6

---

A BIZOTTSÁG 1065/2007/EK RENDELETE

(2007. szeptember 17.)

a 493/2006/EK rendeletnek a cukorágazat piacának közös szervezését érintő reform keretébe tartozó átmeneti intézkedések tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a cukorágazat piacának közös szervezéséről szóló, 2006. február 20-i 318/2006/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 44. cikkére,

mivel:

| (1) | A cukorágazat piacának közös szervezését érintő reform keretében átmeneti intézkedések megállapításáról, valamint az 1265/2001/EK és a 314/2002/EK rendelet módosításáról szóló, 2006. március 27-i 493/2006/EK bizottsági rendelet (2) 3. cikke megelőző kivonást ír elő. Ennek megfelelően egy bizonyos küszöbértéken felül minden vállalkozás kvóta szerinti termelése a 318/2006/EK rendelet 19. cikke értelmében kivontnak, vagy a vállalkozás 2007. január 31-ig benyújtott kérelmére a fenti rendelet 12. cikke értelmében kvótán felül termeltnek tekintendő. |
| --- | --- |

(1)

A cukorágazat piacának közös szervezését érintő reform keretében átmeneti intézkedések megállapításáról, valamint az 1265/2001/EK és a 314/2002/EK rendelet módosításáról szóló, 2006. március 27-i 493/2006/EK bizottsági rendelet (2) 3. cikke megelőző kivonást ír elő. Ennek megfelelően egy bizonyos küszöbértéken felül minden vállalkozás kvóta szerinti termelése a 318/2006/EK rendelet 19. cikke értelmében kivontnak, vagy a vállalkozás 2007. január 31-ig benyújtott kérelmére a fenti rendelet 12. cikke értelmében kvótán felül termeltnek tekintendő.

| (2) | Tekintettel az év teljes időtartama alatt végzett, folyamatos termelésre, az izoglükóz-termelőknek – szemben a cukortermelőkkel – nem állt módjukban a 2007. január 31-i határidőig ilyen kérelmet benyújtani. Az egyenlő bánásmód biztosítása érdekében indokolt az izoglükóz-termelők számára a fenti határidőt a 2006/2007. gazdasági év végéig meghosszabbítani annak érdekében, hogy a tények ismeretében tudjanak döntést hozni és kérelmet benyújtani. |
| --- | --- |

(2)

Tekintettel az év teljes időtartama alatt végzett, folyamatos termelésre, az izoglükóz-termelőknek – szemben a cukortermelőkkel – nem állt módjukban a 2007. január 31-i határidőig ilyen kérelmet benyújtani. Az egyenlő bánásmód biztosítása érdekében indokolt az izoglükóz-termelők számára a fenti határidőt a 2006/2007. gazdasági év végéig meghosszabbítani annak érdekében, hogy a tények ismeretében tudjanak döntést hozni és kérelmet benyújtani.

| (3) | A 493/2006/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(3)

A 493/2006/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell.

| (4) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Cukorpiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Cukorpiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 493/2006/EK rendelet 3. cikkének (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Minden vállalkozás esetében a 2006/2007-es gazdasági év keretében termelt cukor-, izoglükóz- és inulinszirup-termelés azon része, amelyet a IV. mellékletben meghatározott kvóták alapján kiosztott kvóta szerint termeltek, és amely meghaladja az e cikk (2) bekezdésének megfelelően megállapított küszöbértéket, a 318/2006/EK rendelet 19. cikkének értelmében kivontnak tekintendő, vagy a vállalkozás cukor esetében 2007. január 31-e előtt, izoglükóz esetében 2007. szeptember 30-a előtt benyújtott kérelmére részben vagy egészben a fent említett rendelet 12. cikke értelmében kvótán felüli mennyiségnek tekintendő.”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2007. szeptember 17-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 58., 2006.2.28., 1. o. A 247/2007/EK bizottsági rendelettel (HL L 69., 2007.3.9., 3. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 89., 2006.3.28., 11. o. A legutóbb a 739/2007/EK rendelettel (HL L 169., 2007.6.29., 22. o.) módosított rendelet.

2

---

| 18.9.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 243/7 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 243/7

---

A BIZOTTSÁG 1066/2007/EK RENDELETE

(2007. szeptember 17.)

egyes Dél-Afrikából származó mangán-dioxidok behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 7. cikkére,

a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,

mivel:

A.   AZ ELJÁRÁS

1.   Az eljárás megindítása

| (1) | Az alaprendelet 5. cikke értelmében 2006. november 10-én a Bizottsághoz panasz érkezett, amelyet az egyes mangán-dioxidok teljes közösségi termelésének jelentős részét – ebben az esetben több mint 50 %-át – képviselő Tosoh Hellas AIC (a továbbiakban: panaszos) nyújtott be. |
| --- | --- |

(1)

Az alaprendelet 5. cikke értelmében 2006. november 10-én a Bizottsághoz panasz érkezett, amelyet az egyes mangán-dioxidok teljes közösségi termelésének jelentős részét – ebben az esetben több mint 50 %-át – képviselő Tosoh Hellas AIC (a továbbiakban: panaszos) nyújtott be.

| (2) | A panasz a dömpingre és az ebből eredő jelentős kárra vonatkozó bizonyítékokat tartalmazott, amelyek alapján a Bizottság kellően indokoltnak ítélte az eljárás megindítását. |
| --- | --- |

(2)

A panasz a dömpingre és az ebből eredő jelentős kárra vonatkozó bizonyítékokat tartalmazott, amelyek alapján a Bizottság kellően indokoltnak ítélte az eljárás megindítását.

| (3) | Az eljárást a 2006. december 21-én, az eljárás megindításáról szóló értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételével (2) indították meg. |
| --- | --- |

(3)

Az eljárást a 2006. december 21-én, az eljárás megindításáról szóló értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételével (2) indították meg.

2.   Az eljárásban érintett felek

| (4) | A Bizottság az eljárás megindításáról hivatalosan tájékoztatta a panaszost, a másik közösségi gyártót, az exportáló gyártót, az importőrt és az általa ismert érintett felhasználókat, valamint Dél-Afrika képviselőit. Az érdekelt feleknek lehetőséget biztosítottak, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megadott határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat, és meghallgatást kérjenek. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság az eljárás megindításáról hivatalosan tájékoztatta a panaszost, a másik közösségi gyártót, az exportáló gyártót, az importőrt és az általa ismert érintett felhasználókat, valamint Dél-Afrika képviselőit. Az érdekelt feleknek lehetőséget biztosítottak, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megadott határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat, és meghallgatást kérjenek.

| (5) | A panaszos gyártó, az exportáló gyártó, az importőr és a felhasználók ismertették véleményüket. Meghallgatást biztosítottak minden olyan érdekelt félnek, aki ezt kérte, és bizonyította, hogy meghallgatása különösen indokolt. |
| --- | --- |

(5)

A panaszos gyártó, az exportáló gyártó, az importőr és a felhasználók ismertették véleményüket. Meghallgatást biztosítottak minden olyan érdekelt félnek, aki ezt kérte, és bizonyította, hogy meghallgatása különösen indokolt.

| (6) | A Bizottság kérdőíveket küldött valamennyi ismert érintett fél és az összes többi olyan vállalat számára, amely az eljárás megindításáról szóló értesítésben megadott határidőn belül jelentkezett. A kérdőíveket a dél-afrikai exportáló gyártó, a panaszos gyártó, a dél-afrikai érintett termék importőre és az érintett termék négy felhasználója töltötte ki. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság kérdőíveket küldött valamennyi ismert érintett fél és az összes többi olyan vállalat számára, amely az eljárás megindításáról szóló értesítésben megadott határidőn belül jelentkezett. A kérdőíveket a dél-afrikai exportáló gyártó, a panaszos gyártó, a dél-afrikai érintett termék importőre és az érintett termék négy felhasználója töltötte ki.

| (7) | A Bizottság felkutatott és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet a dömping, az ebből eredő kár és a közösségi érdek ideiglenes megállapítása szempontjából szükségesnek tartott, és ellenőrző látogatásokat tett a következő vállalatok telephelyén:






  a) | Közösségi gyártók







  — | Tosoh Hellas AIC, Thesszaloniki, Görögország és kapcsolt kereskedelmi közvetítője a Mitsubishi International GmbH, Düsseldorf, Németország |
| --- | --- | --- | --- |

(7)

A Bizottság felkutatott és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet a dömping, az ebből eredő kár és a közösségi érdek ideiglenes megállapítása szempontjából szükségesnek tartott, és ellenőrző látogatásokat tett a következő vállalatok telephelyén:

a)

Közösségi gyártók

—

Tosoh Hellas AIC, Thesszaloniki, Görögország és kapcsolt kereskedelmi közvetítője a Mitsubishi International GmbH, Düsseldorf, Németország

| b) | Dél-afrikai exportáló gyártó







  — | Delta E.M.D. (Pty) Ltd., Nelspruit, Dél-Afrika (a továbbiakban: Delta) |
| --- | --- | --- |

b)

Dél-afrikai exportáló gyártó

—

Delta E.M.D. (Pty) Ltd., Nelspruit, Dél-Afrika (a továbbiakban: Delta)

| c) | A dél-afrikai exportáló gyártó kapcsolt szállítója







  — | Manganese Metal Company (Pty) Ltd., Nelspruit, Dél-Afrika |
| --- | --- | --- |

c)

A dél-afrikai exportáló gyártó kapcsolt szállítója

—

Manganese Metal Company (Pty) Ltd., Nelspruit, Dél-Afrika

| d) | Független közösségi importőr







  — | Traxys France S.A.S., Courbevoie, Franciaország |
| --- | --- | --- |

d)

Független közösségi importőr

—

Traxys France S.A.S., Courbevoie, Franciaország

| e) | Közösségi felhasználók







  — | Panasonic Battery Belgium N.V., Tessenderlo, Belgium |
| --- | --- | --- |

e)

Közösségi felhasználók

—

Panasonic Battery Belgium N.V., Tessenderlo, Belgium

| — | VARTA Consumer Batteries GmbH & Co. KGaA, Sulzbach, Németország |
| --- | --- |

—

VARTA Consumer Batteries GmbH & Co. KGaA, Sulzbach, Németország

| — | Duracell Batteries BVBA, Aarschot, Belgium. |
| --- | --- |

—

Duracell Batteries BVBA, Aarschot, Belgium.

3.   Vizsgálati időszak

| (8) | A dömpingre és kárra vonatkozó vizsgálat a 2005. október 1-jétől2006. szeptember 30-ig terjedő időszakra vonatkozott (a továbbiakban: vizsgálati időszak vagy VI). A kár értékelése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2002. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra terjedt ki (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak). |
| --- | --- |

(8)

A dömpingre és kárra vonatkozó vizsgálat a 2005. október 1-jétől2006. szeptember 30-ig terjedő időszakra vonatkozott (a továbbiakban: vizsgálati időszak vagy VI). A kár értékelése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2002. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra terjedt ki (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak).

B.   AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

1.   Az érintett termék

| (9) | Az érintett termék a Dél-Afrikából származó, elektronikus úton előállított mangán-dioxid, amelyet az elektronikus folyamat után nem hőkezelnek (electrolytic manganese dioxides, a továbbiakban: EMD). A terméket rendszerint az ex 2820 10 00 KN-kóddal jelentik be. |
| --- | --- |

(9)

Az érintett termék a Dél-Afrikából származó, elektronikus úton előállított mangán-dioxid, amelyet az elektronikus folyamat után nem hőkezelnek (electrolytic manganese dioxides, a továbbiakban: EMD). A terméket rendszerint az ex 2820 10 00 KN-kóddal jelentik be.

| (10) | Az érintett terméknek két fő típusa van: a szén-cink minőségű EMD és az alkáli minőségű EMD. Mindkét típust elektronikus úton állítják elő, ami bizonyos paraméterek megváltoztatásával szén-cink minőségű EMD-t vagy alkáli minőségű EMD-t eredményez. Rendszerint mindkét mangán-dioxid magas tisztaságú, és általában köztes termékként használják a szárazelem előállításakor. |
| --- | --- |

(10)

Az érintett terméknek két fő típusa van: a szén-cink minőségű EMD és az alkáli minőségű EMD. Mindkét típust elektronikus úton állítják elő, ami bizonyos paraméterek megváltoztatásával szén-cink minőségű EMD-t vagy alkáli minőségű EMD-t eredményez. Rendszerint mindkét mangán-dioxid magas tisztaságú, és általában köztes termékként használják a szárazelem előállításakor.

| (11) | A vizsgálat megállapította, hogy – az egyes fizikai és kémiai jellegzetességbeli különbségek ellenére (sűrűség, átlagos szemcseméret, a Brunauer-Emmet-Teller (BET) fajlagos felület és az alkáli potenciál) – az érintett termék mindkét típusa ugyanazokkal az alapvető fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságokkal rendelkezik, és alapvetően ugyanazokra a célokra használatos. Ennélfogva azokat az eljárás céljából egyetlen terméknek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(11)

A vizsgálat megállapította, hogy – az egyes fizikai és kémiai jellegzetességbeli különbségek ellenére (sűrűség, átlagos szemcseméret, a Brunauer-Emmet-Teller (BET) fajlagos felület és az alkáli potenciál) – az érintett termék mindkét típusa ugyanazokkal az alapvető fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságokkal rendelkezik, és alapvetően ugyanazokra a célokra használatos. Ennélfogva azokat az eljárás céljából egyetlen terméknek kell tekinteni.

| (12) | Megjegyezendő, hogy léteznek más típusú mangán-dioxidok is, amelyek fizikai, kémiai és/vagy műszaki tulajdonságai nem egyeznek meg az elektronikus úton előállított mangán-dioxidokéval, és felhasználásuk is alapvetően különböző. Ezek tehát nem tartoznak az érintett termék körébe. E különálló termékek a következők: i. természetes mangán-dioxidok, amelyek jelentős szennyeződéseket tartalmaznak, és egy más KN-kód alá (pl. 2602 00 00) tartoznak; ii. kémiai mangán-dioxidok, amelyeket kémiai úton állítanak elő: ezek sűrűsége jelentősen kisebb és BET-fajlagos felülete jelentősen nagyobb, mint az EMD-é; iii. hőkezelt, elektronikus úton előállított mangán-dioxidok, amelyek – noha az EMD-vel megegyező úton állítják elő őket – számos jelentős tulajdonságukban különböznek az EMD-től (pl. nedvességtartalom, kristályszerkezet és alkáli érzékenység), aminek köszönhetően lítiumelemekben használhatók (a lítiumelemek nem vizes rendszeren alapulnak, és anódjuk lítiumfém, míg a szén-cink vagy alkálielemek vizes rendszeren alapulnak, és anódjuk cink, mint az EMD). |
| --- | --- |

(12)

Megjegyezendő, hogy léteznek más típusú mangán-dioxidok is, amelyek fizikai, kémiai és/vagy műszaki tulajdonságai nem egyeznek meg az elektronikus úton előállított mangán-dioxidokéval, és felhasználásuk is alapvetően különböző. Ezek tehát nem tartoznak az érintett termék körébe. E különálló termékek a következők: i. természetes mangán-dioxidok, amelyek jelentős szennyeződéseket tartalmaznak, és egy más KN-kód alá (pl. 2602 00 00) tartoznak; ii. kémiai mangán-dioxidok, amelyeket kémiai úton állítanak elő: ezek sűrűsége jelentősen kisebb és BET-fajlagos felülete jelentősen nagyobb, mint az EMD-é; iii. hőkezelt, elektronikus úton előállított mangán-dioxidok, amelyek – noha az EMD-vel megegyező úton állítják elő őket – számos jelentős tulajdonságukban különböznek az EMD-től (pl. nedvességtartalom, kristályszerkezet és alkáli érzékenység), aminek köszönhetően lítiumelemekben használhatók (a lítiumelemek nem vizes rendszeren alapulnak, és anódjuk lítiumfém, míg a szén-cink vagy alkálielemek vizes rendszeren alapulnak, és anódjuk cink, mint az EMD).

| (13) | Megjegyezendő, hogy egyik érdekelt fél sem vonta kétségbe a fenti meghatározást vagy az érintett termék két fő típusa közötti megkülönböztetést. |
| --- | --- |

(13)

Megjegyezendő, hogy egyik érdekelt fél sem vonta kétségbe a fenti meghatározást vagy az érintett termék két fő típusa közötti megkülönböztetést.

2.   A hasonló termék

| (14) | A vizsgálat megállapította, hogy a közösségi gazdasági ágazat által a Közösség területén előállított és értékesített EMD, valamint a dél-afrikai belföldi piacon előállított és értékesített és/vagy Dél-Afrikából a Közösségbe importált EMD ugyanazokkal az alapvető fizikai, kémiai és műszaki jellemzőkkel, valamint felhasználásokkal rendelkezik. |
| --- | --- |

(14)

A vizsgálat megállapította, hogy a közösségi gazdasági ágazat által a Közösség területén előállított és értékesített EMD, valamint a dél-afrikai belföldi piacon előállított és értékesített és/vagy Dél-Afrikából a Közösségbe importált EMD ugyanazokkal az alapvető fizikai, kémiai és műszaki jellemzőkkel, valamint felhasználásokkal rendelkezik.

| (15) | Így ideiglenesen azt a következtetést vonták le, hogy az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében ezeket a termékeket hasonló termékeknek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(15)

Így ideiglenesen azt a következtetést vonták le, hogy az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében ezeket a termékeket hasonló termékeknek kell tekinteni.

C.   DÖMPING

1.   Rendes érték

| (16) | A rendes érték meghatározását illetően a Bizottság először is megállapította, hogy a Delta belföldi EMD-összértékesítése a Közösségbe irányuló teljes exportértékesítéséhez viszonyítva reprezentatív volt-e. Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően a belföldi értékesítés reprezentatívnak minősült, mivel az exportáló gyártó belföldi összértékesítése meghaladja a Közösségbe exportált összértékesítése mennyiségének 5 %-át. |
| --- | --- |

(16)

A rendes érték meghatározását illetően a Bizottság először is megállapította, hogy a Delta belföldi EMD-összértékesítése a Közösségbe irányuló teljes exportértékesítéséhez viszonyítva reprezentatív volt-e. Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően a belföldi értékesítés reprezentatívnak minősült, mivel az exportáló gyártó belföldi összértékesítése meghaladja a Közösségbe exportált összértékesítése mennyiségének 5 %-át.

| (17) | Ezt követően a Bizottság azonosította a belföldi piacon értékesített, általános reprezentatív belföldi értékesítésekkel rendelkező azon terméktípusokat, amelyek megegyeztek vagy közvetlenül összehasonlíthatóak voltak a közösségi exportra értékesített típusokkal. |
| --- | --- |

(17)

Ezt követően a Bizottság azonosította a belföldi piacon értékesített, általános reprezentatív belföldi értékesítésekkel rendelkező azon terméktípusokat, amelyek megegyeztek vagy közvetlenül összehasonlíthatóak voltak a közösségi exportra értékesített típusokkal.

| (18) | Egy konkrét terméktípus belföldi értékesítéseit akkor tekintették kellően reprezentatívnak, ha a vizsgálati időszakban a belföldi piacon független vevők számára értékesített ezen terméktípus mennyisége legalább 5 %-a volt a közösségi exportra eladott hasonló terméktípus teljes mennyiségének. |
| --- | --- |

(18)

Egy konkrét terméktípus belföldi értékesítéseit akkor tekintették kellően reprezentatívnak, ha a vizsgálati időszakban a belföldi piacon független vevők számára értékesített ezen terméktípus mennyisége legalább 5 %-a volt a közösségi exportra eladott hasonló terméktípus teljes mennyiségének.

| (19) | A közösségi exportra értékesített terméktípusok közül egyik sem volt olyan hasonló vagy közvetlenül összehasonlítható termék, amelyet a belföldi piacon reprezentatív mennyiségben értékesítettek volna. A rendes értéket ezért valamennyi exportált terméktípus esetében az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdésével összhangban kellett képezni. |
| --- | --- |

(19)

A közösségi exportra értékesített terméktípusok közül egyik sem volt olyan hasonló vagy közvetlenül összehasonlítható termék, amelyet a belföldi piacon reprezentatív mennyiségben értékesítettek volna. A rendes értéket ezért valamennyi exportált terméktípus esetében az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdésével összhangban kellett képezni.

| (20) | A rendes értéket az értékesítési, általános és adminisztratív költségek ésszerű összegének, valamint egy ésszerű nyereségnek az egyes exportőrök exportált típusainak előállítási költségeihez történő hozzáadásával számították ki. Az értékesítési, általános és adminisztratív költségeket, valamint a nyereséget az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésében előírt módszerekkel állapították meg. E célból a Bizottság megvizsgálta, hogy a felmerülő értékesítési, általános és adminisztratív költségek és a Delta által a belföldi piacon realizált nyereség megbízható adatnak minősül-e. |
| --- | --- |

(20)

A rendes értéket az értékesítési, általános és adminisztratív költségek ésszerű összegének, valamint egy ésszerű nyereségnek az egyes exportőrök exportált típusainak előállítási költségeihez történő hozzáadásával számították ki. Az értékesítési, általános és adminisztratív költségeket, valamint a nyereséget az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésében előírt módszerekkel állapították meg. E célból a Bizottság megvizsgálta, hogy a felmerülő értékesítési, általános és adminisztratív költségek és a Delta által a belföldi piacon realizált nyereség megbízható adatnak minősül-e.

| (21) | A tényleges belföldi értékesítési, általános és adminisztratív költségeket megbízhatónak tekintették, mivel mint ahogyan az a fentiekből kiderült, az érintett vállalat belföldi összértékesítése a Közösségbe irányuló exportértékesítés mennyiségéhez viszonyítva reprezentatívnak bizonyult. |
| --- | --- |

(21)

A tényleges belföldi értékesítési, általános és adminisztratív költségeket megbízhatónak tekintették, mivel mint ahogyan az a fentiekből kiderült, az érintett vállalat belföldi összértékesítése a Közösségbe irányuló exportértékesítés mennyiségéhez viszonyítva reprezentatívnak bizonyult.

| (22) | Annak megállapítása érdekében, hogy a Delta által a belföldi piacon realizált nyereség megbízható adatnak minősül-e, a Bizottság először is azt vizsgálta meg, hogy az érintett termék valamennyi típusának reprezentatív mennyiségben történő belföldi értékesítése tekinthető-e úgy, mint ami az alaprendelet 2. cikke (4) bekezdése szerinti rendes kereskedelmi forgalomban történt. Ezt oly módon vizsgálták, hogy megállapították a kérdéses típusra a független vevőknek történő nyereséges belföldi értékesítés részarányát. |
| --- | --- |

(22)

Annak megállapítása érdekében, hogy a Delta által a belföldi piacon realizált nyereség megbízható adatnak minősül-e, a Bizottság először is azt vizsgálta meg, hogy az érintett termék valamennyi típusának reprezentatív mennyiségben történő belföldi értékesítése tekinthető-e úgy, mint ami az alaprendelet 2. cikke (4) bekezdése szerinti rendes kereskedelmi forgalomban történt. Ezt oly módon vizsgálták, hogy megállapították a kérdéses típusra a független vevőknek történő nyereséges belföldi értékesítés részarányát.

| (23) | Mivel egy olyan típusú termék sem volt, amelynek nyereséges értékesítési mennyisége meghaladta volna ezen típus belföldi piacon történő összértékesítési mennyiségének 10 %-át, úgy vélték, hogy a belföldi árak nem biztosítottak megfelelő alapot a rendes érték kiszámításához alkalmazandó haszonkulcs megállapításához. |
| --- | --- |

(23)

Mivel egy olyan típusú termék sem volt, amelynek nyereséges értékesítési mennyisége meghaladta volna ezen típus belföldi piacon történő összértékesítési mennyiségének 10 %-át, úgy vélték, hogy a belföldi árak nem biztosítottak megfelelő alapot a rendes érték kiszámításához alkalmazandó haszonkulcs megállapításához.

| (24) | Mivel a Delta az egyetlen ismert EMD-gyártó Dél-Afrikában, a rendes érték kiszámításához szükséges ésszerű nyereséget nem lehetett az olyan tényleges nyereségekre alapozni, amelyeket az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének a) pontjában előírtaknak megfelelően a hasonló termék belföldi piacon történő előállítása és értékesítése vonatkozásában történő vizsgálat alá eső egyéb exportőrökre vagy gyártókra állapítottak meg. |
| --- | --- |

(24)

Mivel a Delta az egyetlen ismert EMD-gyártó Dél-Afrikában, a rendes érték kiszámításához szükséges ésszerű nyereséget nem lehetett az olyan tényleges nyereségekre alapozni, amelyeket az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének a) pontjában előírtaknak megfelelően a hasonló termék belföldi piacon történő előállítása és értékesítése vonatkozásában történő vizsgálat alá eső egyéb exportőrökre vagy gyártókra állapítottak meg.

| (25) | Továbbá mivel a Delta kizárólag EMD-t állít elő és értékesít, a rendes érték kiszámításához szükséges nyereséget nem lehetett az olyan tényleges nyereségekre alapozni, amelyek az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének b) pontjában előírtaknak megfelelően a kérdéses exportáló gyártó azonos általános termékkategóriájának rendes kereskedelmi forgalomban történő előállításaira és értékesítéseire alkalmazandó. |
| --- | --- |

(25)

Továbbá mivel a Delta kizárólag EMD-t állít elő és értékesít, a rendes érték kiszámításához szükséges nyereséget nem lehetett az olyan tényleges nyereségekre alapozni, amelyek az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének b) pontjában előírtaknak megfelelően a kérdéses exportáló gyártó azonos általános termékkategóriájának rendes kereskedelmi forgalomban történő előállításaira és értékesítéseire alkalmazandó.

| (26) | A rendes érték kiszámításához szükséges ésszerű nyereséget ennélfogva az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdése c) pontjával összhangban határozták meg. |
| --- | --- |

(26)

A rendes érték kiszámításához szükséges ésszerű nyereséget ennélfogva az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdése c) pontjával összhangban határozták meg.

| (27) | Ebben az összefüggésben a Bizottság információt gyűjtött az egyéb országokban működő valamennyi egyéb ismert EMD-gyártó nyereségességére vonatkozóan. A nyilvánosság számára hozzáférhető források segítségével egy indiai, két japán és két egyesült államokbeli gyártóra vonatkozó információkat szereztek meg. Egy egyesült államokbeli gyártó és a két japán gyártó vonatkozásában azonban az EMD-előállítás vagy EMD-t előállító leányvállalat nyereségességére vonatkozóan nem állt rendelkezésre adat. |
| --- | --- |

(27)

Ebben az összefüggésben a Bizottság információt gyűjtött az egyéb országokban működő valamennyi egyéb ismert EMD-gyártó nyereségességére vonatkozóan. A nyilvánosság számára hozzáférhető források segítségével egy indiai, két japán és két egyesült államokbeli gyártóra vonatkozó információkat szereztek meg. Egy egyesült államokbeli gyártó és a két japán gyártó vonatkozásában azonban az EMD-előállítás vagy EMD-t előállító leányvállalat nyereségességére vonatkozóan nem állt rendelkezésre adat.

| (28) | Az egyetlen indiai gyártó és a fennmaradó egyesült államokbeli gyártó nyilvánosan hozzáférhető adatai, illetve a Delta által a kapcsolt vállalata (az Ausztráliában található Delta EMD Australia Proprietary Ltd.) belső piacán realizált nyereségességéről szolgáltatott információk alapján kiszámították a vizsgálati időszakra vonatkozó átlagos haszonkulcsot. Az így kiszámított átlagos haszonkulcs 9,2 %. A rendelkezésre álló információk alapján a számítási módszer az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének c) pontja értelmében ésszerűnek tekinthető, és az eredmény óvatosnak mondható. A nyilvánosság számára hozzáférhető információk vizsgálata alapján e haszonkulcs nem haladja meg a vizsgálati időszakban az azonos termékkategóriába tartozó termékek (pl. különleges felhasználásra szánt kémiai termékek) egyéb ismert gyártói által Dél-Afrikában realizált nyereséget. |
| --- | --- |

(28)

Az egyetlen indiai gyártó és a fennmaradó egyesült államokbeli gyártó nyilvánosan hozzáférhető adatai, illetve a Delta által a kapcsolt vállalata (az Ausztráliában található Delta EMD Australia Proprietary Ltd.) belső piacán realizált nyereségességéről szolgáltatott információk alapján kiszámították a vizsgálati időszakra vonatkozó átlagos haszonkulcsot. Az így kiszámított átlagos haszonkulcs 9,2 %. A rendelkezésre álló információk alapján a számítási módszer az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének c) pontja értelmében ésszerűnek tekinthető, és az eredmény óvatosnak mondható. A nyilvánosság számára hozzáférhető információk vizsgálata alapján e haszonkulcs nem haladja meg a vizsgálati időszakban az azonos termékkategóriába tartozó termékek (pl. különleges felhasználásra szánt kémiai termékek) egyéb ismert gyártói által Dél-Afrikában realizált nyereséget.

2.   Exportárak

| (29) | A Közösségbe történő exportértékesítéseit a Delta kizárólag egy független közvetítőn, a Traxys France SAS.-on keresztül bonyolította. |
| --- | --- |

(29)

A Közösségbe történő exportértékesítéseit a Delta kizárólag egy független közvetítőn, a Traxys France SAS.-on keresztül bonyolította.

| (30) | Az exportárat ezért a Dél-Afrikából a Közösségbe történő kivitelre értékesített érintett termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár alapján állapították meg, az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban. |
| --- | --- |

(30)

Az exportárat ezért a Dél-Afrikából a Közösségbe történő kivitelre értékesített érintett termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár alapján állapították meg, az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban.

3.   Összehasonlítás

| (31) | A rendes értéket és az exportárakat a gyártelepi ár alapján hasonlították össze. A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlításának biztosítása érdekében kiigazítások formájában kellő mértékben figyelembe vették az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket, az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően. A jutalékok, a szállítási és biztosítási, a kezelési és járulékos költségek, a csomagolás, a hitel- és banki költségek tekintetében minden olyan esetben elvégezték a megfelelő kiigazításokat, amikor azokat ésszerűnek, helyesnek és igazolt bizonyítékokkal alátámasztottnak ítélték meg. |
| --- | --- |

(31)

A rendes értéket és az exportárakat a gyártelepi ár alapján hasonlították össze. A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlításának biztosítása érdekében kiigazítások formájában kellő mértékben figyelembe vették az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket, az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően. A jutalékok, a szállítási és biztosítási, a kezelési és járulékos költségek, a csomagolás, a hitel- és banki költségek tekintetében minden olyan esetben elvégezték a megfelelő kiigazításokat, amikor azokat ésszerűnek, helyesnek és igazolt bizonyítékokkal alátámasztottnak ítélték meg.

4.   Dömpingkülönbözetek

| (32) | Az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésében előírtak szerint összehasonlították a Közösségbe exportált érintett termék rendes értékének súlyozott átlagát az érintett termék megfelelő típusa exportárának súlyozott átlagával. |
| --- | --- |

(32)

Az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésében előírtak szerint összehasonlították a Közösségbe exportált érintett termék rendes értékének súlyozott átlagát az érintett termék megfelelő típusa exportárának súlyozott átlagával.

| (33) | A fentiek alapján az ideiglenes dömpingkülönbözet súlyozott átlaga a vámfizetés előtti, közösségi határparitáson számított CIF-importár százalékában kifejezve a következő:






  Vállalat | Ideiglenes dömpingkülönbözet |
| --- | --- | --- |
| Delta E.M.D. (Pty) Ltd | 14,9 % |

(33)

A fentiek alapján az ideiglenes dömpingkülönbözet súlyozott átlaga a vámfizetés előtti, közösségi határparitáson számított CIF-importár százalékában kifejezve a következő:

Vállalat

Ideiglenes dömpingkülönbözet

Delta E.M.D. (Pty) Ltd

14,9 %

| (34) | A Dél-Afrika összes többi exportőrére alkalmazandó, az egész országra vonatkozó dömpingkülönbözet kiszámításához a Bizottság először megállapította az együttműködés mértékét. Összehasonlították az Eurostat adatait az együttműködő dél-afrikai exportáló gyártó kérdőívre adott válaszaival. Az összehasonlításból kitűnik, hogy a rendelkezésre álló információk szerint a Delta Közösségbe irányuló exportja az érintett termék Dél-Afrikából történő exportjának 100 %-át tette ki. Az együttműködés szintje ezért láthatóan nagyon magas volt, és az egész országra vonatkozó dömpingkülönbözetet a Delta számára kiszámított dömpingkülönbözet szintjén állapították meg. |
| --- | --- |

(34)

A Dél-Afrika összes többi exportőrére alkalmazandó, az egész országra vonatkozó dömpingkülönbözet kiszámításához a Bizottság először megállapította az együttműködés mértékét. Összehasonlították az Eurostat adatait az együttműködő dél-afrikai exportáló gyártó kérdőívre adott válaszaival. Az összehasonlításból kitűnik, hogy a rendelkezésre álló információk szerint a Delta Közösségbe irányuló exportja az érintett termék Dél-Afrikából történő exportjának 100 %-át tette ki. Az együttműködés szintje ezért láthatóan nagyon magas volt, és az egész országra vonatkozó dömpingkülönbözetet a Delta számára kiszámított dömpingkülönbözet szintjén állapították meg.

D.   A KÁR

1.   A közösségi termelés és a közösségi gazdasági ágazat

| (35) | A vizsgálat kimutatta, hogy a figyelembe vett időszak elején az érintett terméket három gyártó állította elő a Közösségben. E gyártók egyike azonban 2003-ban beszüntette a termelést; a vizsgálati időszakban ezért a Közösségben csupán két gyártó volt. |
| --- | --- |

(35)

A vizsgálat kimutatta, hogy a figyelembe vett időszak elején az érintett terméket három gyártó állította elő a Közösségben. E gyártók egyike azonban 2003-ban beszüntette a termelést; a vizsgálati időszakban ezért a Közösségben csupán két gyártó volt.

| (36) | A panaszt csak az egyik gyártó nyújtotta be, amely teljes mértékben együttműködött a vizsgálat során. Jóllehet a másik gyártó nem működött együtt, nem is ellenezte azonban a panaszt. Mivel a kérdőívet teljesen kitöltve csak egyetlen vállalat küldte vissza, a közösségi gazdasági ágazatra vonatkozó valamennyi adatot – bizalmas jellegük védelme érdekében – a Bizottság vagy indexált formában, vagy sávosan közli. |
| --- | --- |

(36)

A panaszt csak az egyik gyártó nyújtotta be, amely teljes mértékben együttműködött a vizsgálat során. Jóllehet a másik gyártó nem működött együtt, nem is ellenezte azonban a panaszt. Mivel a kérdőívet teljesen kitöltve csak egyetlen vállalat küldte vissza, a közösségi gazdasági ágazatra vonatkozó valamennyi adatot – bizalmas jellegük védelme érdekében – a Bizottság vagy indexált formában, vagy sávosan közli.

| (37) | Ennélfogva a közösségi termelés mennyiségét az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdése alkalmazásában ideiglenesen úgy számították ki, hogy az egyetlen együttműködő közösségi gyártó termeléséhez hozzáadták a másik gyártó termelésének (a panaszban megadott adatok alapján meghatározott) mennyiségét. A teljes közösségi termelés a vizsgálati időszakban 20–30 ezer tonna között volt. |
| --- | --- |

(37)

Ennélfogva a közösségi termelés mennyiségét az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdése alkalmazásában ideiglenesen úgy számították ki, hogy az egyetlen együttműködő közösségi gyártó termeléséhez hozzáadták a másik gyártó termelésének (a panaszban megadott adatok alapján meghatározott) mennyiségét. A teljes közösségi termelés a vizsgálati időszakban 20–30 ezer tonna között volt.

| (38) | Az együttműködő közösségi gyártó termelése a Közösségben előállított EMD több mint 50 %-át tette ki. Ezért úgy tekinthető, hogy az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének és 5. cikke (4) bekezdésének értelmében a közösségi gazdasági ágazatot ez a vállalat alkotja. |
| --- | --- |

(38)

Az együttműködő közösségi gyártó termelése a Közösségben előállított EMD több mint 50 %-át tette ki. Ezért úgy tekinthető, hogy az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének és 5. cikke (4) bekezdésének értelmében a közösségi gazdasági ágazatot ez a vállalat alkotja.

2.   Közösségi felhasználás

| (39) | A valószínűsíthető közösségi felhasználást a következők alapján állapították meg: a panaszos gyártó közösségi piacon realizált értékesítési mennyisége és az egyéb közösségi gyártók értékesítései, amelyeket a felhasználók által bejelentett beszerzések, valamint az érintett országból és egyéb harmadik országokból származó importok alapján határoztak meg (ez utóbbiakat a kérdőívekre adott ellenőrzött válaszokból, illetve az Eurostattól kapták). |
| --- | --- |

(39)

A valószínűsíthető közösségi felhasználást a következők alapján állapították meg: a panaszos gyártó közösségi piacon realizált értékesítési mennyisége és az egyéb közösségi gyártók értékesítései, amelyeket a felhasználók által bejelentett beszerzések, valamint az érintett országból és egyéb harmadik országokból származó importok alapján határoztak meg (ez utóbbiakat a kérdőívekre adott ellenőrzött válaszokból, illetve az Eurostattól kapták).

| (40) | Ennek alapján a közösségi felhasználás a figyelembe vett időszakban 7 %-kal csökkent. A közösségi felhasználás 2003-ban és 2004-ben különösen erőteljes növekedésnek indult, ami egybeesett a Dél-Afrikából importált, alacsony árú (– 35 %) EMD mennyiségének jelentős növekedésével és egy jelentős közösségi gyártó működésének beszüntetésével. A felhasználás 2005-ben visszaesett eredeti szintjére, és a vizsgálati időszakban is jelentős csökkenés történt. A felhasználási tendenciát láthatóan befolyásolta az a tény, hogy 2003-ban a közösségi termelés egyharmadát képviselő jelentős gyártó beszüntette működését. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Közösségi felhasználás
  (Index 2002 = 100) | 100 | 102 | 113 | 102 | 93 |

(40)

Ennek alapján a közösségi felhasználás a figyelembe vett időszakban 7 %-kal csökkent. A közösségi felhasználás 2003-ban és 2004-ben különösen erőteljes növekedésnek indult, ami egybeesett a Dél-Afrikából importált, alacsony árú (– 35 %) EMD mennyiségének jelentős növekedésével és egy jelentős közösségi gyártó működésének beszüntetésével. A felhasználás 2005-ben visszaesett eredeti szintjére, és a vizsgálati időszakban is jelentős csökkenés történt. A felhasználási tendenciát láthatóan befolyásolta az a tény, hogy 2003-ban a közösségi termelés egyharmadát képviselő jelentős gyártó beszüntette működését.

2002

2003

2004

2005

VI

Közösségi felhasználás

(Index 2002 = 100)

100

102

113

102

93

3.   Az érintett országból a Közösségbe irányuló behozatal

| (41) | A dél-afrikai behozatal mennyisége az egyetlen exportáló gyártó által rendelkezésre bocsátott ellenőrzött adatokon alapult. A bizalmas információk védelme érdekében, és mivel az elemzés csak egyetlen vállalatra vonatkozik, a Bizottság a legtöbb mutatót indexált formában vagy sávok megadásával közli. |
| --- | --- |

(41)

A dél-afrikai behozatal mennyisége az egyetlen exportáló gyártó által rendelkezésre bocsátott ellenőrzött adatokon alapult. A bizalmas információk védelme érdekében, és mivel az elemzés csak egyetlen vállalatra vonatkozik, a Bizottság a legtöbb mutatót indexált formában vagy sávok megadásával közli.

| (42) | A mennyiség és a piaci részesedés tekintetében a behozatal a következőképpen alakult: | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A dél-afrikai behozatal mennyisége tonnában (2002 = 100) | 100 | 129 | 156 | 185 | 169 |
| Piaci részesedés – Dél-Afrika | 30-40 % | 40-50 % | 44-54 % | 60-70 % | 60-70 % |
| Piaci részesedés – Dél-Afrika,
  (2002 = 100) | 100 | 126 | 139 | 181 | 181 |

(42)

A mennyiség és a piaci részesedés tekintetében a behozatal a következőképpen alakult:

2002

2003

2004

2005

VI

A dél-afrikai behozatal mennyisége tonnában (2002 = 100)

100

129

156

185

169

Piaci részesedés – Dél-Afrika

30-40 %

40-50 %

44-54 %

60-70 %

60-70 %

Piaci részesedés – Dél-Afrika,

(2002 = 100)

100

126

139

181

181

| (43) | Az EMD-felhasználás a figyelembe vett időszakban 7 %-kal csökkent, míg ugyanezen időszakban az érintett országból származó behozatal 69 %-kal emelkedett. Következésképpen a dél-afrikai piaci részesedés a figyelembe vett időszakban erőteljesen, 81 %-kal nőtt, mivel 30–40 %-ról 60–70 %-ra emelkedett. |
| --- | --- |

(43)

Az EMD-felhasználás a figyelembe vett időszakban 7 %-kal csökkent, míg ugyanezen időszakban az érintett országból származó behozatal 69 %-kal emelkedett. Következésképpen a dél-afrikai piaci részesedés a figyelembe vett időszakban erőteljesen, 81 %-kal nőtt, mivel 30–40 %-ról 60–70 %-ra emelkedett.

| (44) | Az átlagos importárak a figyelembe vett időszakban 31 %-kal csökkentek, noha a legfontosabb nyersanyag ára emelkedett. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A dél-afrikai importárak EUR/tonnában (2002 = 100) | 100 | 70 | 65 | 66 | 69 |

(44)

Az átlagos importárak a figyelembe vett időszakban 31 %-kal csökkentek, noha a legfontosabb nyersanyag ára emelkedett.

2002

2003

2004

2005

VI

A dél-afrikai importárak EUR/tonnában (2002 = 100)

100

70

65

66

69

| (45) | A vizsgálati időszakban történő áralákínálás mértékének megállapítása során a közösségi gazdasági ágazat megfelelő értékesítési árai a független vevők esetében alkalmazott árak voltak, szükség esetén a gyártelepi árszintre kiigazítva, azaz a Közösségen belüli szállítási költségeken kívül és az engedmények és kedvezmények levonását követően. Ezeket az árakat összehasonlították a dél-afrikai exportáló gyártó kedvezménymentes értékesítési áraival, amelyeket szükség szerint a közösségi határparitáson számított CIF-importár szintjéhez igazítottak, a vámkezelési és a behozatal utáni költségek figyelembevételével megfelelően kiigazítva. |
| --- | --- |

(45)

A vizsgálati időszakban történő áralákínálás mértékének megállapítása során a közösségi gazdasági ágazat megfelelő értékesítési árai a független vevők esetében alkalmazott árak voltak, szükség esetén a gyártelepi árszintre kiigazítva, azaz a Közösségen belüli szállítási költségeken kívül és az engedmények és kedvezmények levonását követően. Ezeket az árakat összehasonlították a dél-afrikai exportáló gyártó kedvezménymentes értékesítési áraival, amelyeket szükség szerint a közösségi határparitáson számított CIF-importár szintjéhez igazítottak, a vámkezelési és a behozatal utáni költségek figyelembevételével megfelelően kiigazítva.

| (46) | Az összehasonlításból kiderült, hogy a vizsgálati időszakban az alákínálási különbözetek súlyozott átlaga (a közösségi gazdasági ágazat értékesítési árainak százalékában kifejezve) 11–14 % között helyezkedett el. Ennél még magasabb alákínálás is történt, hiszen a közösségi gazdasági ágazat a vizsgálati időszakban jelentős veszteségeket könyvelt el. |
| --- | --- |

(46)

Az összehasonlításból kiderült, hogy a vizsgálati időszakban az alákínálási különbözetek súlyozott átlaga (a közösségi gazdasági ágazat értékesítési árainak százalékában kifejezve) 11–14 % között helyezkedett el. Ennél még magasabb alákínálás is történt, hiszen a közösségi gazdasági ágazat a vizsgálati időszakban jelentős veszteségeket könyvelt el.

4.   A közösségi gazdasági ágazat helyzete

| (47) | Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdésével összhangban a Dél-Afrikából származó dömpingelt behozatal közösségi gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata valamennyi olyan gazdasági tényező és mutató értékelésére kiterjedt, amelyek 2002 és a vizsgálati időszak között a gazdasági ágazat helyzetét befolyásolták. A bizalmas információk védelme érdekében, és mivel az elemzés csak egyetlen vállalatra vonatkozik, a Bizottság a legtöbb mutatót indexált formában vagy sávok megadásával közli. |
| --- | --- |

(47)

Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdésével összhangban a Dél-Afrikából származó dömpingelt behozatal közösségi gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata valamennyi olyan gazdasági tényező és mutató értékelésére kiterjedt, amelyek 2002 és a vizsgálati időszak között a gazdasági ágazat helyzetét befolyásolták. A bizalmas információk védelme érdekében, és mivel az elemzés csak egyetlen vállalatra vonatkozik, a Bizottság a legtöbb mutatót indexált formában vagy sávok megadásával közli.

| (48) | A közösségi gazdasági ágazat termelése, termelési kapacitása és kapacitáskihasználása a következőképpen alakult: | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelés (2002 = 100) | 100 | 87 | 128 | 135 | 130 |
| Kapacitás (2002 = 100) | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Kapacitáskihasználás
  (2002 = 100) | 100 | 87 | 128 | 135 | 130 |

(48)

A közösségi gazdasági ágazat termelése, termelési kapacitása és kapacitáskihasználása a következőképpen alakult:

2002

2003

2004

2005

VI

Termelés (2002 = 100)

100

87

128

135

130

Kapacitás (2002 = 100)

100

100

100

100

100

Kapacitáskihasználás

(2002 = 100)

100

87

128

135

130

| (49) | A figyelembe vett időszak alatt a közösségi gazdasági ágazat termelése 30 %-kal növekedett. A termelési kapacitás ugyanakkor a figyelembe vett időszakban végig változatlan volt. A termelés szintje 2005-ben csúcspontot ért el, miután 2004-ben a felhasználás az EK-piacon jelentősen megnőtt (ami egybeesett egy jelentős gyártó felszámolásával és a kereslet növekedésével a közösségi gazdasági ágazat exportpiacán). 2004-től a vizsgálati időszakig, amikor a nyersanyagárak megduplázódtak, a közösségi gazdasági ágazat törekedett a méretgazdaságosság elérésére és a gyártási egységköltségnek a vizsgálati időszakban történő csökkentésére. |
| --- | --- |

(49)

A figyelembe vett időszak alatt a közösségi gazdasági ágazat termelése 30 %-kal növekedett. A termelési kapacitás ugyanakkor a figyelembe vett időszakban végig változatlan volt. A termelés szintje 2005-ben csúcspontot ért el, miután 2004-ben a felhasználás az EK-piacon jelentősen megnőtt (ami egybeesett egy jelentős gyártó felszámolásával és a kereslet növekedésével a közösségi gazdasági ágazat exportpiacán). 2004-től a vizsgálati időszakig, amikor a nyersanyagárak megduplázódtak, a közösségi gazdasági ágazat törekedett a méretgazdaságosság elérésére és a gyártási egységköltségnek a vizsgálati időszakban történő csökkentésére.

| (50) | Az érintett időszakban a készletek 32 %-kal nőttek, ami arra mutat, hogy a közösségi gazdasági ágazat a dömpingelt behozatallal folyó verseny miatt egyre nehezebben tudta eladni termékeit a közösségi piacon. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Készletek (2002 = 100) | 100 | 71 | 48 | 113 | 132 |

(50)

Az érintett időszakban a készletek 32 %-kal nőttek, ami arra mutat, hogy a közösségi gazdasági ágazat a dömpingelt behozatallal folyó verseny miatt egyre nehezebben tudta eladni termékeit a közösségi piacon.

2002

2003

2004

2005

VI

Készletek (2002 = 100)

100

71

48

113

132

| (51) | Az alábbi adatok a közösségi gazdasági ágazat független közösségi vevőknek történő értékesítéseit szemléltetik. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Értékesítési mennyiség az EK piacán (2002 = 100) | 100 | 80 | 152 | 113 | 91 |
| Piaci részesedés (2002 = 100) | 100 | 78 | 135 | 110 | 97 |
| Átlagos értékesítési árak
  (2002 = 100) | 100 | 76 | 71 | 75 | 75 |

(51)

Az alábbi adatok a közösségi gazdasági ágazat független közösségi vevőknek történő értékesítéseit szemléltetik.

2002

2003

2004

2005

VI

Értékesítési mennyiség az EK piacán (2002 = 100)

100

80

152

113

91

Piaci részesedés (2002 = 100)

100

78

135

110

97

Átlagos értékesítési árak

(2002 = 100)

100

76

71

75

75

| (52) | Míg a közösségi felhasználás 7 %-kal csökkent, a közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése is csökkent (3 %-kal). Ráadásul a figyelembe vett időszakban az átlagos értékesítési mennyiség az EK piacán jelentősen, (abszolút értékben) 9 %-kal csökkent – a csökkenés a vizsgálati időszakban különösen erőteljes volt (22 százalékpont). |
| --- | --- |

(52)

Míg a közösségi felhasználás 7 %-kal csökkent, a közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése is csökkent (3 %-kal). Ráadásul a figyelembe vett időszakban az átlagos értékesítési mennyiség az EK piacán jelentősen, (abszolút értékben) 9 %-kal csökkent – a csökkenés a vizsgálati időszakban különösen erőteljes volt (22 százalékpont).

| (53) | Noha a közösségi gazdasági ágazat 2004-ben rövid időre kihasználhatta a felhasználásban bekövetkezett növekedést, azaz a 2002-es adatokhoz képest 52 %-kal növelte értékesítési mennyiségét és 35 %-kal piaci részesedését, a következő években piaci részvétele a dél-afrikai dömpingelt behozatal mennyiségének erőteljes növekedésével párhuzamosan csökkent. |
| --- | --- |

(53)

Noha a közösségi gazdasági ágazat 2004-ben rövid időre kihasználhatta a felhasználásban bekövetkezett növekedést, azaz a 2002-es adatokhoz képest 52 %-kal növelte értékesítési mennyiségét és 35 %-kal piaci részesedését, a következő években piaci részvétele a dél-afrikai dömpingelt behozatal mennyiségének erőteljes növekedésével párhuzamosan csökkent.

| (54) | A független vevőknek felszámolt átlagos értékesítési árak 2004-ig csökkenő tendenciát mutattak. Ez arra mutat, hogy a közösségi gazdasági ágazat versenyezni próbált a dömpingelt behozatallal, és a piacon kíván maradni. 2004-ben az árak ugyanakkor olyan alacsony szintet értek el, amely már tarthatatlan volt. Az árak 2005-ben 4 százalékponttal emelkedtek. A vizsgálati időszakra is jellemző 2005-ös kis mértékű növekedés ellenére ugyanakkor a közösségi gazdasági ágazat nem tudta úgy alakítani árait, hogy azok tükrözzék a mangánérc árának alakulását – e fő nyersanyag ára erőteljesen (2004 és 2005 között majdnem 100 %-kal) megnövekedett. |
| --- | --- |

(54)

A független vevőknek felszámolt átlagos értékesítési árak 2004-ig csökkenő tendenciát mutattak. Ez arra mutat, hogy a közösségi gazdasági ágazat versenyezni próbált a dömpingelt behozatallal, és a piacon kíván maradni. 2004-ben az árak ugyanakkor olyan alacsony szintet értek el, amely már tarthatatlan volt. Az árak 2005-ben 4 százalékponttal emelkedtek. A vizsgálati időszakra is jellemző 2005-ös kis mértékű növekedés ellenére ugyanakkor a közösségi gazdasági ágazat nem tudta úgy alakítani árait, hogy azok tükrözzék a mangánérc árának alakulását – e fő nyersanyag ára erőteljesen (2004 és 2005 között majdnem 100 %-kal) megnövekedett.

| (55) | A közösségi gazdasági ágazat EMD-értékesítéséből keletkező nyereség és pénzforgalom erősen negatív volt. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az érintett termék működési haszonkulcsa (sáv, %) | 0-20 % | 0- – 20 % | 0-5 % | 0-3 % | 0- – 20% |
| Az érintett termék haszonkulcsa (index 2002 = 100) | 100 | –85 | 20 | 13 | –72 |

(55)

A közösségi gazdasági ágazat EMD-értékesítéséből keletkező nyereség és pénzforgalom erősen negatív volt.

2002

2003

2004

2005

VI

Az érintett termék működési haszonkulcsa (sáv, %)

0-20 %

0- – 20 %

0-5 %

0-3 %

0- – 20%

Az érintett termék haszonkulcsa (index 2002 = 100)

100

–85

20

13

–72

| (56) | A figyelembe vett időszakban a nyereségesség jelentősen (172 %-kal) csökkent. 2003-ban, az importárak legerőteljesebb csökkenésekor (– 30 %) érte el legalacsonyabb szintjét. 2004-ben és 2005-ben az értékesített mennyiségek növekedésével a nyereségesség javult. A nyereségesség a vizsgálati időszakban – az árleszorító hatás és a nyersanyag árának növekedése miatt – legalacsonyabb szintjére esett vissza. |
| --- | --- |

(56)

A figyelembe vett időszakban a nyereségesség jelentősen (172 %-kal) csökkent. 2003-ban, az importárak legerőteljesebb csökkenésekor (– 30 %) érte el legalacsonyabb szintjét. 2004-ben és 2005-ben az értékesített mennyiségek növekedésével a nyereségesség javult. A nyereségesség a vizsgálati időszakban – az árleszorító hatás és a nyersanyag árának növekedése miatt – legalacsonyabb szintjére esett vissza.

| (57) | A figyelembe vett időszakban a nyereségesség csökkenésével párhuzamosan a pénzforgalom is romlott. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pénzforgalom
  (index 2002 = 100) | 100 | 22 | 46 | –35 | –8 |

(57)

A figyelembe vett időszakban a nyereségesség csökkenésével párhuzamosan a pénzforgalom is romlott.

2002

2003

2004

2005

VI

Pénzforgalom

(index 2002 = 100)

100

22

46

–35

–8

| (58) | A beruházások a figyelembe vett időszakban 7 %-kal emelkedtek. Ezen időszak közepén a közösségi gazdasági ágazat bizonyos összegű beruházást hajtott végre a termelési költség csökkentése és az új gépek fenntartása érdekében. A következő években a beruházások, noha alacsonyabb szinten, de folytatódtak. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Beruházások (2002 = 100) | 100 | 67 | 126 | 109 | 107 |

(58)

A beruházások a figyelembe vett időszakban 7 %-kal emelkedtek. Ezen időszak közepén a közösségi gazdasági ágazat bizonyos összegű beruházást hajtott végre a termelési költség csökkentése és az új gépek fenntartása érdekében. A következő években a beruházások, noha alacsonyabb szinten, de folytatódtak.

2002

2003

2004

2005

VI

Beruházások (2002 = 100)

100

67

126

109

107

| (59) | A beruházások megtérülése – a hasonló termék előállításának és értékesítéseinek köszönhetően – követte az értékesítési és nyereségességi tendenciát, és 2003-ban, valamint a figyelembe vett időszak végén negatív volt. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A beruházások megtérülése
  (2002 = 100) | 100 | –58 | 18 | 10 | –55 |

(59)

A beruházások megtérülése – a hasonló termék előállításának és értékesítéseinek köszönhetően – követte az értékesítési és nyereségességi tendenciát, és 2003-ban, valamint a figyelembe vett időszak végén negatív volt.

2002

2003

2004

2005

VI

A beruházások megtérülése

(2002 = 100)

100

–58

18

10

–55

| (60) | A közösségi gazdasági ágazat tőkebevonási képessége – a beruházások mértéke miatt, amelyek képesek voltak finanszírozni a szükséges tőkeberuházást – a figyelembe vett időszakban lényegesen nem változott. |
| --- | --- |

(60)

A közösségi gazdasági ágazat tőkebevonási képessége – a beruházások mértéke miatt, amelyek képesek voltak finanszírozni a szükséges tőkeberuházást – a figyelembe vett időszakban lényegesen nem változott.

| (61) | A foglalkoztatás, a termelékenység és bérköltség a közösségi gazdasági ágazatban a következőképpen alakult: | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkalmazottak száma
  (2002 = 100) | 100 | 68 | 69 | 70 | 67 |
| Termelékenység (t/alkalmazott)
  (2002 = 100) | 100 | 129 | 184 | 192 | 195 |
| Teljes bérköltség (2002 = 100) | 100 | 77 | 79 | 84 | 82 |
| Munkaerőköltség alkalmazottanként (2002 = 100) | 100 | 115 | 114 | 119 | 123 |

(61)

A foglalkoztatás, a termelékenység és bérköltség a közösségi gazdasági ágazatban a következőképpen alakult:

2002

2003

2004

2005

VI

Alkalmazottak száma

(2002 = 100)

100

68

69

70

67

Termelékenység (t/alkalmazott)

(2002 = 100)

100

129

184

192

195

Teljes bérköltség (2002 = 100)

100

77

79

84

82

Munkaerőköltség alkalmazottanként (2002 = 100)

100

115

114

119

123

| (62) | Az alkalmazottak száma 2002 és a vizsgálati időszak között 33 %-kal csökkent. Ez azért történhetett, mert az értékesítések csökkentek, és mert a közösségi gazdasági ágazat javítani kívánta a termelékenységet. A közösségi gazdasági ágazat racionalizálási folyamatának eredménye megmutatkozott a termelékenységi arányszámban is, amely a figyelembe vett időszak alatt jelentős fellendülést mutatott. |
| --- | --- |

(62)

Az alkalmazottak száma 2002 és a vizsgálati időszak között 33 %-kal csökkent. Ez azért történhetett, mert az értékesítések csökkentek, és mert a közösségi gazdasági ágazat javítani kívánta a termelékenységet. A közösségi gazdasági ágazat racionalizálási folyamatának eredménye megmutatkozott a termelékenységi arányszámban is, amely a figyelembe vett időszak alatt jelentős fellendülést mutatott.

| (63) | A teljes bérköltség jelentősen, 18 %-kal csökkent. Az alkalmazottankénti átlagos költség arányaiban növekedett, figyelembe véve az infláció alakulását. A bérköltségek ugyanakkor az előállítási költségek teljes összegéhez viszonyítva jelentősen csökkentek, ami a hatékonyság egyértelmű javulását jelzi. |
| --- | --- |

(63)

A teljes bérköltség jelentősen, 18 %-kal csökkent. Az alkalmazottankénti átlagos költség arányaiban növekedett, figyelembe véve az infláció alakulását. A bérköltségek ugyanakkor az előállítási költségek teljes összegéhez viszonyítva jelentősen csökkentek, ami a hatékonyság egyértelmű javulását jelzi.

| (64) | A dömpingkülönbözetet a dömpingről szóló szakaszban határoztuk meg. Ez a különbözet egyértelműen meghaladja a legalacsonyabb küszöbértéket. Továbbá a dömpingelt behozatal mennyiségének és árának figyelembevételével a tényleges dömpingkülönbözet hatásai nem tekinthetők elhanyagolhatónak. |
| --- | --- |

(64)

A dömpingkülönbözetet a dömpingről szóló szakaszban határoztuk meg. Ez a különbözet egyértelműen meghaladja a legalacsonyabb küszöbértéket. Továbbá a dömpingelt behozatal mennyiségének és árának figyelembevételével a tényleges dömpingkülönbözet hatásai nem tekinthetők elhanyagolhatónak.

| (65) | Nem állnak rendelkezésre arra vonatkozóan adatok, hogy a Közösség talpra tudott állni a korábbi dömping vagy támogatás által okozott hatásokból. |
| --- | --- |

(65)

Nem állnak rendelkezésre arra vonatkozóan adatok, hogy a Közösség talpra tudott állni a korábbi dömping vagy támogatás által okozott hatásokból.

5.   A kárra vonatkozó következtetés

| (66) | Emlékeztetni kell arra, hogy a dél-afrikai behozatal abszolút értékben és piaci részesedés tekintetében egyaránt jelentősen növekedett. A behozatal a figyelembe vett időszakban abszolút értékben 69 %-kal, a közösségi felhasználás viszonylatában pedig körülbelül 81 %-kal növekedett, így elérte a piaci részesedés 60–70 %-át. |
| --- | --- |

(66)

Emlékeztetni kell arra, hogy a dél-afrikai behozatal abszolút értékben és piaci részesedés tekintetében egyaránt jelentősen növekedett. A behozatal a figyelembe vett időszakban abszolút értékben 69 %-kal, a közösségi felhasználás viszonylatában pedig körülbelül 81 %-kal növekedett, így elérte a piaci részesedés 60–70 %-át.

| (67) | A vizsgálati időszakban továbbá a közösségi gazdasági ágazat értékesítési árainak az érintett termék dömpingelt behozatala jelentősen alákínált. A figyelembe vett időszakban az áralákínálás súlyozott átlaga 11–14 % között mozgott. |
| --- | --- |

(67)

A vizsgálati időszakban továbbá a közösségi gazdasági ágazat értékesítési árainak az érintett termék dömpingelt behozatala jelentősen alákínált. A figyelembe vett időszakban az áralákínálás súlyozott átlaga 11–14 % között mozgott.

| (68) | Míg a közösségi felhasználás a figyelembe vett időszakban 7 %-kal csökkent, a közösségi gazdasági ágazat értékesítési mennyisége 9 %-kal és piaci részesedése 3 %-kal csökkent. A vizsgálati időszakban e mutatók drámai mértékben romlottak: az értékesítések 22 százalékponttal, a piaci részesedés 13 százalékponttal csökkent a 2005-ös adatokhoz képest. |
| --- | --- |

(68)

Míg a közösségi felhasználás a figyelembe vett időszakban 7 %-kal csökkent, a közösségi gazdasági ágazat értékesítési mennyisége 9 %-kal és piaci részesedése 3 %-kal csökkent. A vizsgálati időszakban e mutatók drámai mértékben romlottak: az értékesítések 22 százalékponttal, a piaci részesedés 13 százalékponttal csökkent a 2005-ös adatokhoz képest.

| (69) | Az értékesítési mennyiségek, a piaci részesedés és az árak csökkenő tendenciája mellett a közösségi gazdasági ágazat nem tudta a nyersanyagárak általános növekedését vevőire áthárítani. Ez kedvezőtlen nyereségességet (veszteséget) vont maga után. |
| --- | --- |

(69)

Az értékesítési mennyiségek, a piaci részesedés és az árak csökkenő tendenciája mellett a közösségi gazdasági ágazat nem tudta a nyersanyagárak általános növekedését vevőire áthárítani. Ez kedvezőtlen nyereségességet (veszteséget) vont maga után.

| (70) | Annak ellenére, hogy a figyelembe vett időszakban a közösségi gazdasági ágazat jelentős beruházásokat eszközölt és folyamatos erőfeszítéseket tett a termelékenység és a versenyképesség növelésére, nyereségessége, pénzforgalma és beruházásainak megtérülése szintén nagymértékben csökkent, és erősen negatívra fordult. |
| --- | --- |

(70)

Annak ellenére, hogy a figyelembe vett időszakban a közösségi gazdasági ágazat jelentős beruházásokat eszközölt és folyamatos erőfeszítéseket tett a termelékenység és a versenyképesség növelésére, nyereségessége, pénzforgalma és beruházásainak megtérülése szintén nagymértékben csökkent, és erősen negatívra fordult.

| (71) | A közösségi gazdasági ágazat romló helyzetét a figyelembe vett időszakban a foglalkoztatás kedvezőtlen alakulása is alátámasztja. |
| --- | --- |

(71)

A közösségi gazdasági ágazat romló helyzetét a figyelembe vett időszakban a foglalkoztatás kedvezőtlen alakulása is alátámasztja.

| (72) | A fentiek figyelembevételével ideiglenesen megállapítható, hogy a közösségi gazdasági ágazat az alaprendelet 3. cikke szerint jelentős kárt szenvedett. |
| --- | --- |

(72)

A fentiek figyelembevételével ideiglenesen megállapítható, hogy a közösségi gazdasági ágazat az alaprendelet 3. cikke szerint jelentős kárt szenvedett.

E.   OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

1.   Előzetes megjegyzés

| (73) | Az alaprendelet 3. cikke (6) és (7) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy volt-e ok-okozati összefüggés a Dél-Afrikából származó dömpingelt behozatal és a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kár között. Ezen felül a dömpingelt behozatalon kívül megvizsgáltak más ismert tényezőket is, amelyek egyidejűleg károsíthatták a közösségi gazdasági ágazatot, annak érdekében, hogy az e tényezők által okozott károkat ne tulajdonítsák a dömpingelt behozatalnak. |
| --- | --- |

(73)

Az alaprendelet 3. cikke (6) és (7) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy volt-e ok-okozati összefüggés a Dél-Afrikából származó dömpingelt behozatal és a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kár között. Ezen felül a dömpingelt behozatalon kívül megvizsgáltak más ismert tényezőket is, amelyek egyidejűleg károsíthatták a közösségi gazdasági ágazatot, annak érdekében, hogy az e tényezők által okozott károkat ne tulajdonítsák a dömpingelt behozatalnak.

2.   A Dél-Afrikából származó behozatal hatása

| (74) | Amint azt a (43) és a (44) preambulumbekezdésben ismertettük, a behozatal a figyelembe vett időszakban egyenletesen és erőteljesen növekedett: a behozatal mennyisége 69 %-kal, piaci részesedése 81 %-kal emelkedett. A dél-afrikai behozatal értékesítési egységára a figyelembe vett időszakban 31 %-kal csökkent. A Dél-Afrikából származó behozatal árai a vizsgálati időszakban 11–14 %-kal alákínáltak a közösségi gazdasági ágazat árainak. |
| --- | --- |

(74)

Amint azt a (43) és a (44) preambulumbekezdésben ismertettük, a behozatal a figyelembe vett időszakban egyenletesen és erőteljesen növekedett: a behozatal mennyisége 69 %-kal, piaci részesedése 81 %-kal emelkedett. A dél-afrikai behozatal értékesítési egységára a figyelembe vett időszakban 31 %-kal csökkent. A Dél-Afrikából származó behozatal árai a vizsgálati időszakban 11–14 %-kal alákínáltak a közösségi gazdasági ágazat árainak.

| (75) | A dömpingelt behozatal hatásait jól mutatja a teljes felhasználás több mint 60 %-át képviselő több fontos felhasználó azon döntése, hogy a közösségi gazdasági ágazat termékeit dél-afrikai termékekre cseréli fel. Míg a felhasználók a figyelembe vett időszak elején kizárólag elhanyagolható mennyiségben vásároltak Dél-Afrikából, ezen időszak végére és a vizsgálati időszakban szükségleteiknek 70–100 %-át ebből az országból szerezték be. |
| --- | --- |

(75)

A dömpingelt behozatal hatásait jól mutatja a teljes felhasználás több mint 60 %-át képviselő több fontos felhasználó azon döntése, hogy a közösségi gazdasági ágazat termékeit dél-afrikai termékekre cseréli fel. Míg a felhasználók a figyelembe vett időszak elején kizárólag elhanyagolható mennyiségben vásároltak Dél-Afrikából, ezen időszak végére és a vizsgálati időszakban szükségleteiknek 70–100 %-át ebből az országból szerezték be.

| (76) | A közösségi gazdasági ágazatnak ugyanakkor erőteljesen csökkentenie kellett árait, hogy megtarthassa a többi felhasználóval aláírt értékesítési szerződéseit. |
| --- | --- |

(76)

A közösségi gazdasági ágazatnak ugyanakkor erőteljesen csökkentenie kellett árait, hogy megtarthassa a többi felhasználóval aláírt értékesítési szerződéseit.

| (77) | A közösségi gazdasági ágazatnak a figyelembe vett időszak folyamán csökkenő piaci részesedését a dél-afrikai behozatal növekvő mennyiségének és piaci részesedésének összefüggésében kell vizsgálni. Emellett 2005-ben és a vizsgálati időszakban – amikor is a közösségi felhasználás a 2004-es hirtelen emelkedéséhez képest 18 %-kal esett vissza – a Dél-Afrikából származó behozatal abszolút értékben 8 %-kal és a piaci részesedést tekintve körülbelül 31 %-kal emelkedett. Ugyanekkor a közösségi gazdasági ágazat piaci részesedésének 28 %-át elveszítette, értékesítései pedig 40 %-kal csökkentek. |
| --- | --- |

(77)

A közösségi gazdasági ágazatnak a figyelembe vett időszak folyamán csökkenő piaci részesedését a dél-afrikai behozatal növekvő mennyiségének és piaci részesedésének összefüggésében kell vizsgálni. Emellett 2005-ben és a vizsgálati időszakban – amikor is a közösségi felhasználás a 2004-es hirtelen emelkedéséhez képest 18 %-kal esett vissza – a Dél-Afrikából származó behozatal abszolút értékben 8 %-kal és a piaci részesedést tekintve körülbelül 31 %-kal emelkedett. Ugyanekkor a közösségi gazdasági ágazat piaci részesedésének 28 %-át elveszítette, értékesítései pedig 40 %-kal csökkentek.

| (78) | A fentiek figyelembevételével ideiglenesen megállapítható, hogy a mennyiségeit és piaci részesedését 2002-től folyamatosan erőteljesen megemelő, jelentős mértékben alákínáló dömpingelt árú dömpingelt behozatal árleszorító hatása meghatározó szerepet játszott a közösségi gazdasági ágazat értékesítéseinek csökkenésében, valamint ennek következtében nyereségességének és pénzforgalmának romlásában, beruházásai megtérülésének és foglalkoztatásának kedvezőtlen helyzetében, illetve készletei megnövekedett mennyiségében. |
| --- | --- |

(78)

A fentiek figyelembevételével ideiglenesen megállapítható, hogy a mennyiségeit és piaci részesedését 2002-től folyamatosan erőteljesen megemelő, jelentős mértékben alákínáló dömpingelt árú dömpingelt behozatal árleszorító hatása meghatározó szerepet játszott a közösségi gazdasági ágazat értékesítéseinek csökkenésében, valamint ennek következtében nyereségességének és pénzforgalmának romlásában, beruházásai megtérülésének és foglalkoztatásának kedvezőtlen helyzetében, illetve készletei megnövekedett mennyiségében.

3.   Egyéb tényezők hatása

| (79) | A más harmadik országokból származó behozatal az Eurostat adatai alapján a következőképpen alakult: | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Más harmadik országokból származó behozatal | 5 541 | 4 677 | 5 992 | 2 876 | 2 878 |
| Index, 2002 = 100 | 100 | 84 | 108 | 52 | 52 |
| Piaci részesedés | 15 % | 12 % | 14 % | 7 % | 8 % |
| Index, 2002 = 100 | 100 | 82 | 96 | 51 | 56 |
| A behozatali átlagár | 1 527 | 1 204 | 1 226 | 1 550 | 1 537 |
| Index, 2002 = 100 | 100 | 79 | 80 | 101 | 101 |

(79)

A más harmadik országokból származó behozatal az Eurostat adatai alapján a következőképpen alakult:

2002

2003

2004

2005

VI

Más harmadik országokból származó behozatal

5 541

4 677

5 992

2 876

2 878

Index, 2002 = 100

100

84

108

52

52

Piaci részesedés

15 %

12 %

14 %

7 %

8 %

Index, 2002 = 100

100

82

96

51

56

A behozatali átlagár

1 527

1 204

1 226

1 550

1 537

Index, 2002 = 100

100

79

80

101

101

| (80) | A más harmadik országokból származó EMD-behozatal a figyelembe vett időszak elején a piaci részesedés 15 %-át tette ki. A következő években e behozatal jelentős mértéken csökkent, és a vizsgálati időszak végére a piaci részesedés csupán 8 %-át jelentette. Ezen importok árai a dél-afrikai árakat jelentősen meghaladták, sőt 1 %-kal növekedtek is. |
| --- | --- |

(80)

A más harmadik országokból származó EMD-behozatal a figyelembe vett időszak elején a piaci részesedés 15 %-át tette ki. A következő években e behozatal jelentős mértéken csökkent, és a vizsgálati időszak végére a piaci részesedés csupán 8 %-át jelentette. Ezen importok árai a dél-afrikai árakat jelentősen meghaladták, sőt 1 %-kal növekedtek is.

| (81) | Több beadvány is azt állította, hogy a Kínából származó EMD-behozatal (Kína ebben a vizsgálatban nem szerepel érintett országként) jelentős mértékben hozzájárult a közösségi gyártók által elszenvedett kárhoz. Ugyanakkor a kínai behozatal a vizsgálati időszakban – jóllehet a dél-afrikai terméknél alacsonyabb áron történt – az összes harmadik országból származó behozatal csupán 0,6 %-át tette ki, ezért nem szüntethette meg a dömpingelt behozatal és a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kár közötti okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(81)

Több beadvány is azt állította, hogy a Kínából származó EMD-behozatal (Kína ebben a vizsgálatban nem szerepel érintett országként) jelentős mértékben hozzájárult a közösségi gyártók által elszenvedett kárhoz. Ugyanakkor a kínai behozatal a vizsgálati időszakban – jóllehet a dél-afrikai terméknél alacsonyabb áron történt – az összes harmadik országból származó behozatal csupán 0,6 %-át tette ki, ezért nem szüntethette meg a dömpingelt behozatal és a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kár közötti okozati összefüggést.

| (82) | A Bizottság azt is megvizsgálta, hogy a nem uniós országokba irányuló export hozzájárult-e a figyelembe vett időszak alatt elszenvedett kárhoz. |
| --- | --- |

(82)

A Bizottság azt is megvizsgálta, hogy a nem uniós országokba irányuló export hozzájárult-e a figyelembe vett időszak alatt elszenvedett kárhoz.

| (83) | Megállapították, hogy a közösségi gazdasági ágazat exportmennyisége a figyelembe vett időszakban 9 %-kal nőtt, és noha az exportárak 14 %-kal csökkentek, mégis jelentősen meghaladták az előállítási egységköltséget. Ezért a közösségi gazdasági ágazat exportteljesítménye nem járulhatott hozzá a kárhoz ebben az időszakban. |
| --- | --- |

(83)

Megállapították, hogy a közösségi gazdasági ágazat exportmennyisége a figyelembe vett időszakban 9 %-kal nőtt, és noha az exportárak 14 %-kal csökkentek, mégis jelentősen meghaladták az előállítási egységköltséget. Ezért a közösségi gazdasági ágazat exportteljesítménye nem járulhatott hozzá a kárhoz ebben az időszakban.

| (84) | Ahogyan ezt már feljebb említettük, a figyelembe vett időszakban két másik gyártó is működött a Közösségben. |
| --- | --- |

(84)

Ahogyan ezt már feljebb említettük, a figyelembe vett időszakban két másik gyártó is működött a Közösségben.

| (85) | Az egyik gyártó, amelynek székhelye Írországban volt, 2003-ban beszüntette a termelést, mivel a dömpingelt behozatal erős árleszorító hatása következtében értékesítései jelentősen csökkentek, és ezáltal nehéz pénzügyi helyzetbe került. A másik – spanyolországi székhelyű – gyártó nem működött együtt az eljárásban. Az együttműködés e hiánya miatt az egyéb gyártók közösségi piacon történő értékesítéseinek adatait a Bizottság a felhasználók által kitöltött kérdőívekből szerezte meg. A vizsgálat megállapításai szerint ez utóbbi vállalat érdekelt volt az elem- és EMD-előállításban. Az e vállalat által előállított EMD nagy részét elvileg saját elemgyártásához használta fel. A vállalat ugyanakkor egyre fontosabb szerepet játszott a közösségi EMD-piacon is. |
| --- | --- |

(85)

Az egyik gyártó, amelynek székhelye Írországban volt, 2003-ban beszüntette a termelést, mivel a dömpingelt behozatal erős árleszorító hatása következtében értékesítései jelentősen csökkentek, és ezáltal nehéz pénzügyi helyzetbe került. A másik – spanyolországi székhelyű – gyártó nem működött együtt az eljárásban. Az együttműködés e hiánya miatt az egyéb gyártók közösségi piacon történő értékesítéseinek adatait a Bizottság a felhasználók által kitöltött kérdőívekből szerezte meg. A vizsgálat megállapításai szerint ez utóbbi vállalat érdekelt volt az elem- és EMD-előállításban. Az e vállalat által előállított EMD nagy részét elvileg saját elemgyártásához használta fel. A vállalat ugyanakkor egyre fontosabb szerepet játszott a közösségi EMD-piacon is.

| (86) | Nyilvánvaló, hogy az egyéb közösségi gyártókra vonatkozó általános adatokat befolyásolja az a tény, hogy egyikük 2003-ban beszüntette működését, és hogy a másik a figyelembe vett időszakban nem értékesített lényeges mennyiségű terméket a közösségi piacon. A vizsgálatból származó adatok alapján ugyanakkor az a következtetés vonható le, hogy a dél-afrikai behozatal árleszorító hatása és a piac változása e közösségi gyártókat is érintette, hiszen piaci részesedésük 10–25 %-ról 4–10 %-ra csökkent. Következésképpen az egyéb közösségi gyártók értékesítései nem lehettek felelősek a közösségi gazdasági ágazatot ért kárért. |
| --- | --- |

(86)

Nyilvánvaló, hogy az egyéb közösségi gyártókra vonatkozó általános adatokat befolyásolja az a tény, hogy egyikük 2003-ban beszüntette működését, és hogy a másik a figyelembe vett időszakban nem értékesített lényeges mennyiségű terméket a közösségi piacon. A vizsgálatból származó adatok alapján ugyanakkor az a következtetés vonható le, hogy a dél-afrikai behozatal árleszorító hatása és a piac változása e közösségi gyártókat is érintette, hiszen piaci részesedésük 10–25 %-ról 4–10 %-ra csökkent. Következésképpen az egyéb közösségi gyártók értékesítései nem lehettek felelősek a közösségi gazdasági ágazatot ért kárért.

| (87) | A Bizottság azt is megvizsgálta, hogy a kereslet csökkenése hozzájárult-e a figyelembe vett időszak alatt elszenvedett kárhoz. Úgy ítélték meg, hogy nem ez történt. Amint azt az (52) és a (77) preambulumbekezdés megállapítotja, a közösségi gazdasági ágazat értékesítései jelentősebb mértékben csökkentek, mint a teljes közösségi felhasználás, míg a dél-afrikai behozatal megfelelő piaci részesedése erőteljesen nőtt. |
| --- | --- |

(87)

A Bizottság azt is megvizsgálta, hogy a kereslet csökkenése hozzájárult-e a figyelembe vett időszak alatt elszenvedett kárhoz. Úgy ítélték meg, hogy nem ez történt. Amint azt az (52) és a (77) preambulumbekezdés megállapítotja, a közösségi gazdasági ágazat értékesítései jelentősebb mértékben csökkentek, mint a teljes közösségi felhasználás, míg a dél-afrikai behozatal megfelelő piaci részesedése erőteljesen nőtt.

| (88) | Egyes állítások szerint a kár fő oka az alapvető nyersanyag, a mangánérc árának világméretű növekedése volt. A mangánércárak, amelyek 2004-ig változatlanok voltak, 2005-ben hirtelen megkétszereződtek, és a vizsgálati időszakban kis mértékben csökkentek. Ez 19 %-kal megnövelte a közösségi gazdasági ágazat előállítási egységköltségét. |
| --- | --- |

(88)

Egyes állítások szerint a kár fő oka az alapvető nyersanyag, a mangánérc árának világméretű növekedése volt. A mangánércárak, amelyek 2004-ig változatlanok voltak, 2005-ben hirtelen megkétszereződtek, és a vizsgálati időszakban kis mértékben csökkentek. Ez 19 %-kal megnövelte a közösségi gazdasági ágazat előállítási egységköltségét.

| (89) | Mivel azonban a dél-afrikai behozatal árai csupán 1 százalékponttal növekedtek ugyanebben az időszakban (2004–2005), a közösségi gazdasági ágazat – hiába próbált versenyezni a dömpingelt behozatallal és piacon maradni – nem tudta az általános költségnövekedést a felhasználókra hárítani. A közösségi gazdasági ágazat csak 4 százalékponttal tudta emelni árait, amelyek így továbbra is az előállítási költség alatt voltak. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Teljes előállítási költség
  (2002 = 100) | 100 | 89 | 103 | 110 | 119 |
| Termékegység teljes tonnánkénti önköltsége
  (2002 = 100) | 100 | 98 | 80 | 85 | 95 |
| Értékesítési egységár
  (2002 = 100) | 100 | 76 | 71 | 75 | 75 |

(89)

Mivel azonban a dél-afrikai behozatal árai csupán 1 százalékponttal növekedtek ugyanebben az időszakban (2004–2005), a közösségi gazdasági ágazat – hiába próbált versenyezni a dömpingelt behozatallal és piacon maradni – nem tudta az általános költségnövekedést a felhasználókra hárítani. A közösségi gazdasági ágazat csak 4 százalékponttal tudta emelni árait, amelyek így továbbra is az előállítási költség alatt voltak.

2002

2003

2004

2005

VI

Teljes előállítási költség

(2002 = 100)

100

89

103

110

119

Termékegység teljes tonnánkénti önköltsége

(2002 = 100)

100

98

80

85

95

Értékesítési egységár

(2002 = 100)

100

76

71

75

75

| (90) | E körülmények között a Bizottság úgy vélte, hogy a költségnövekedés önmagában nem okozott kárt; a kárt az okozta, hogy a közösségi gazdasági ágazat a nyersanyagárak növekedését nem tükröző dél-afrikai dömpingelt behozatal árleszorító hatása miatt nem volt képes vevőire hárítani a költségnövekedést. Ezért ezt a kérelmet el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(90)

E körülmények között a Bizottság úgy vélte, hogy a költségnövekedés önmagában nem okozott kárt; a kárt az okozta, hogy a közösségi gazdasági ágazat a nyersanyagárak növekedését nem tükröző dél-afrikai dömpingelt behozatal árleszorító hatása miatt nem volt képes vevőire hárítani a költségnövekedést. Ezért ezt a kérelmet el kellett utasítani.

| (91) | Néhány fél úgy vélekedett, hogy a kínai termelési kapacitás növekedése miatt kialakult általános EMD-túlkínálat nyomta le az EMD-árakat, így ez az oka a közösségi gazdasági ágazatot ért kárnak. |
| --- | --- |

(91)

Néhány fél úgy vélekedett, hogy a kínai termelési kapacitás növekedése miatt kialakult általános EMD-túlkínálat nyomta le az EMD-árakat, így ez az oka a közösségi gazdasági ágazatot ért kárnak.

| (92) | A kínai behozatal alacsony mennyiségét tekintetbe véve azonban – annak a figyelembe vett időszakban alkalmazott alacsony ára ellenére – ezt az állítást el kellett vetni. |
| --- | --- |

(92)

A kínai behozatal alacsony mennyiségét tekintetbe véve azonban – annak a figyelembe vett időszakban alkalmazott alacsony ára ellenére – ezt az állítást el kellett vetni.

| (93) | Néhány fél továbbá úgy vélekedett, hogy a közösségi gazdasági ágazat EMD-értékesítési árainak csökkenése az elemgyártók közötti megnövekedett verseny, illetve az emiatt kialakult árleszorító hatás eredménye, nem pedig a dél-afrikai dömpingelt behozatalé. |
| --- | --- |

(93)

Néhány fél továbbá úgy vélekedett, hogy a közösségi gazdasági ágazat EMD-értékesítési árainak csökkenése az elemgyártók közötti megnövekedett verseny, illetve az emiatt kialakult árleszorító hatás eredménye, nem pedig a dél-afrikai dömpingelt behozatalé.

| (94) | A vizsgálat megállapította, hogy a közösségi elemgyártókra ténylegesen hatással volt a nyersanyagárak általános emelkedéséből fakadó árleszorító hatás és a megnövekedett verseny. Megállapították ugyanakkor, hogy tekintetbe véve a közösségi piacon működő EMD-gyártók kis számát, jó tárgyalási pozícióban voltak az érintett termék árainak az elemgyártókkal történő megállapításakor. Azt a következtetést lehet tehát levonni, hogy az EMD közösségi értékesítési árainak a figyelembe vett időszak elejétől tapasztalható csökkenése közvetlenül a dömpingelt behozatal és a dél-afrikai exportáló gyártó alákínálásának, és nem az elemgyártók állítólagos árleszorító törekvésének a következménye. Figyelembe véve a fent leírtakat, a Bizottság ideiglenesen azt a következtetést vonja le, hogy az elemgyártók közötti megnövekedett verseny nem szüntette meg a dél-afrikai dömpingelt behozatal és a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett kár közötti okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(94)

A vizsgálat megállapította, hogy a közösségi elemgyártókra ténylegesen hatással volt a nyersanyagárak általános emelkedéséből fakadó árleszorító hatás és a megnövekedett verseny. Megállapították ugyanakkor, hogy tekintetbe véve a közösségi piacon működő EMD-gyártók kis számát, jó tárgyalási pozícióban voltak az érintett termék árainak az elemgyártókkal történő megállapításakor. Azt a következtetést lehet tehát levonni, hogy az EMD közösségi értékesítési árainak a figyelembe vett időszak elejétől tapasztalható csökkenése közvetlenül a dömpingelt behozatal és a dél-afrikai exportáló gyártó alákínálásának, és nem az elemgyártók állítólagos árleszorító törekvésének a következménye. Figyelembe véve a fent leírtakat, a Bizottság ideiglenesen azt a következtetést vonja le, hogy az elemgyártók közötti megnövekedett verseny nem szüntette meg a dél-afrikai dömpingelt behozatal és a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett kár közötti okozati összefüggést.

4.   Következtetés az okozati összefüggésről

| (95) | A fenti elemzésből kiderül, hogy a Dél-Afrikából származó behozatal mennyisége és piaci részesedése a figyelembe vett időszakban számottevően megemelkedett, amit az árak erőteljes csökkenése és a vizsgálati időszakban történő jelentős alákínálás kísért. A dömpingelt behozatal piaci részesedésének e növekedése egybeesett a közösségi gazdasági ágazat értékesítési mennyiségének és piaci részesedésének jelentős csökkenésével. Ez, illetve az árakra gyakorolt leszorító hatás többek között jelentős veszteségeket okozott a közösségi gazdasági ágazatnak a vizsgálati időszakban. |
| --- | --- |

(95)

A fenti elemzésből kiderül, hogy a Dél-Afrikából származó behozatal mennyisége és piaci részesedése a figyelembe vett időszakban számottevően megemelkedett, amit az árak erőteljes csökkenése és a vizsgálati időszakban történő jelentős alákínálás kísért. A dömpingelt behozatal piaci részesedésének e növekedése egybeesett a közösségi gazdasági ágazat értékesítési mennyiségének és piaci részesedésének jelentős csökkenésével. Ez, illetve az árakra gyakorolt leszorító hatás többek között jelentős veszteségeket okozott a közösségi gazdasági ágazatnak a vizsgálati időszakban.

| (96) | A közösségi gazdasági ágazatot feltételezhetően károsító egyéb tényezők vizsgálata továbbá megállapította, hogy ezek egyikének sem lehetett a dél-afrikai dömpingelt behozatalhoz hasonló mértékű kedvezőtlen hatása a gazdasági ágazatra. |
| --- | --- |

(96)

A közösségi gazdasági ágazatot feltételezhetően károsító egyéb tényezők vizsgálata továbbá megállapította, hogy ezek egyikének sem lehetett a dél-afrikai dömpingelt behozatalhoz hasonló mértékű kedvezőtlen hatása a gazdasági ágazatra.

| (97) | Figyelembe véve a fent leírtakat, a Bizottság ideiglenesen azt a következtetést vonja le, hogy a dömpingelt behozatal az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése értelmében jelentős kárt okozott a közösségi gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(97)

Figyelembe véve a fent leírtakat, a Bizottság ideiglenesen azt a következtetést vonja le, hogy a dömpingelt behozatal az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése értelmében jelentős kárt okozott a közösségi gazdasági ágazatnak.

F.   KÖZÖSSÉGI ÉRDEK

1.   Általános szempontok

| (98) | Az alaprendelet 21. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a dömpingre, a kárra és az okozati összefüggésre vonatkozó következtetések ellenére vannak-e olyan kényszerítő okok, amelyek arra engednének következtetni, hogy az érintett országból származó behozatallal szembeni dömpingellenes intézkedések alkalmazása nem szolgálja a Közösség érdekeit. |
| --- | --- |

(98)

Az alaprendelet 21. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a dömpingre, a kárra és az okozati összefüggésre vonatkozó következtetések ellenére vannak-e olyan kényszerítő okok, amelyek arra engednének következtetni, hogy az érintett országból származó behozatallal szembeni dömpingellenes intézkedések alkalmazása nem szolgálja a Közösség érdekeit.

| (99) | A Bizottság kérdőívet küldött az egyetlen dél-afrikai EMD-importőrnek és valamennyi ismert vagy az intézkedések által valószínűleg érintett ipari felhasználónak. A kérdőívekre az importőrtől és az érintett termék négy legfontosabb közösségi felhasználójától érkezett válasz. |
| --- | --- |

(99)

A Bizottság kérdőívet küldött az egyetlen dél-afrikai EMD-importőrnek és valamennyi ismert vagy az intézkedések által valószínűleg érintett ipari felhasználónak. A kérdőívekre az importőrtől és az érintett termék négy legfontosabb közösségi felhasználójától érkezett válasz.

2.   A közösségi gazdasági ágazat érdeke

| (100) | Emlékeztetni kell arra, hogy a közösségi gazdasági ágazat egyetlen gyártóból áll, amelynek üzeme Görögországban található; értékesítései és nyereségessége a figyelembe vett időszakban jelentősen csökkent, ami kedvezőtlen hatást gyakorolt a piaci részesedésére, a foglalkoztatásra, a beruházások megtérülésére és a pénzforgalomra. |
| --- | --- |

(100)

Emlékeztetni kell arra, hogy a közösségi gazdasági ágazat egyetlen gyártóból áll, amelynek üzeme Görögországban található; értékesítései és nyereségessége a figyelembe vett időszakban jelentősen csökkent, ami kedvezőtlen hatást gyakorolt a piaci részesedésére, a foglalkoztatásra, a beruházások megtérülésére és a pénzforgalomra.

| (101) | Amennyiben nem kerül sor intézkedések meghozatalára, a közösségi gazdasági ágazat a dömpingelt behozatal árleszorító hatása következményeképpen valószínűleg kénytelen lesz EMD-előállítását a Közösségben beszüntetni. Emlékeztetni kell arra, hogy az egyik közösségi gyártó a figyelembe vett időszakban beszüntette a termelést. Ez egybeesett a dél-afrikai behozatalnak a közösségi piacon jelentkező árleszorító hatásával. A panaszos közösségi gyártó emellett 2003-ban egy hónapra kénytelen volt ideiglenesen beszüntetni működését, és a Bizottságot arról értesítette, hogy 2007-ben egy hosszabb időszak során ugyanez történt. |
| --- | --- |

(101)

Amennyiben nem kerül sor intézkedések meghozatalára, a közösségi gazdasági ágazat a dömpingelt behozatal árleszorító hatása következményeképpen valószínűleg kénytelen lesz EMD-előállítását a Közösségben beszüntetni. Emlékeztetni kell arra, hogy az egyik közösségi gyártó a figyelembe vett időszakban beszüntette a termelést. Ez egybeesett a dél-afrikai behozatalnak a közösségi piacon jelentkező árleszorító hatásával. A panaszos közösségi gyártó emellett 2003-ban egy hónapra kénytelen volt ideiglenesen beszüntetni működését, és a Bizottságot arról értesítette, hogy 2007-ben egy hosszabb időszak során ugyanez történt.

| (102) | Megjegyzendő, hogy a dél-afrikai exportáló gyártóhoz hasonlóan a közösségi gazdasági ágazat is csupán EMD-t állít elő, és hogy a gyártósor nem alkalmazható egyéb termékek előállítására. |
| --- | --- |

(102)

Megjegyzendő, hogy a dél-afrikai exportáló gyártóhoz hasonlóan a közösségi gazdasági ágazat is csupán EMD-t állít elő, és hogy a gyártósor nem alkalmazható egyéb termékek előállítására.

| (103) | A dömpingellenes intézkedések kivetése után azonban a közösségi gazdasági ágazat értékesítési mennyiségei és árai a közösségi piacon várhatóan növekedni fognak, ezáltal javítva a közösségi gazdasági ágazat nyereségességét és megakadályozva a bezárást. |
| --- | --- |

(103)

A dömpingellenes intézkedések kivetése után azonban a közösségi gazdasági ágazat értékesítési mennyiségei és árai a közösségi piacon várhatóan növekedni fognak, ezáltal javítva a közösségi gazdasági ágazat nyereségességét és megakadályozva a bezárást.

| (104) | Egyértelmű tehát, hogy a dömpingellenes intézkedések a közösségi gazdasági ágazat érdekében állnának. |
| --- | --- |

(104)

Egyértelmű tehát, hogy a dömpingellenes intézkedések a közösségi gazdasági ágazat érdekében állnának.

3.   A felhasználók érdeke

| (105) | Kizárólag az elsődleges cellából álló alkáli- és szén-cink elem gyártói alkalmazzák az EMD-t. |
| --- | --- |

(105)

Kizárólag az elsődleges cellából álló alkáli- és szén-cink elem gyártói alkalmazzák az EMD-t.

| (106) | Amint ezt már fentebb említettük, a Bizottság kérdőíveket küldött valamennyi ismert közösségi elemgyártónak. A kérdőívekre négy vállalattól érkezett válasz, amelyek a közösségi felhasználás 93 %-át teszik ki; ezek közül három vállalatot a helyszínen ellenőriztek. |
| --- | --- |

(106)

Amint ezt már fentebb említettük, a Bizottság kérdőíveket küldött valamennyi ismert közösségi elemgyártónak. A kérdőívekre négy vállalattól érkezett válasz, amelyek a közösségi felhasználás 93 %-át teszik ki; ezek közül három vállalatot a helyszínen ellenőriztek.

| (107) | Amint a fentiekből kiderül, a közösségi elemgyártók jelentős nyomásnak vannak kitéve, ami a nyersanyagárak (cink, nikkel, réz, acél) általános növekedésének és az elempiacon megnövekedett általános versenynek tulajdonítható. Azt állították, hogy a dél-afrikai behozatalra kivetett dömpingellenes intézkedések növelnék a létező árnyomást, és veszteségeket okoznának, mivel a gyártók nem tudnák az áremelkedést vevőikre áthárítani. Kiderült azonban, hogy a gyártók pénzügyi helyzete továbbra is jó, a vizsgálati időszakban az adózás előtti nyereségük jelentős volt, és értékesítési mennyiségüket a figyelembe vett időszakban márkájuk sikeres reklámjainak köszönhetően növelték. A rendelkezésre álló információk alapján a Bizottság megállapíthatta, hogy az elemgyártáshoz szükséges EMD költsége az összköltség 10–15 %-át teszi ki (az elem méretétől függően), és fel lehetett becsülni, hogy a dömpingellenes vámnak a javasolt szinten történő kivetése nem fogja a becsült elemárszintet 0,01–0,02 EUR-val többel emelni. A dömpingellenes vám kivetéséből eredő esetleges elemár-növekedés kiszámításához a vám javasolt szintjét hozzáadták a különböző méretű elemek előállítási költségéhez. |
| --- | --- |

(107)

Amint a fentiekből kiderül, a közösségi elemgyártók jelentős nyomásnak vannak kitéve, ami a nyersanyagárak (cink, nikkel, réz, acél) általános növekedésének és az elempiacon megnövekedett általános versenynek tulajdonítható. Azt állították, hogy a dél-afrikai behozatalra kivetett dömpingellenes intézkedések növelnék a létező árnyomást, és veszteségeket okoznának, mivel a gyártók nem tudnák az áremelkedést vevőikre áthárítani. Kiderült azonban, hogy a gyártók pénzügyi helyzete továbbra is jó, a vizsgálati időszakban az adózás előtti nyereségük jelentős volt, és értékesítési mennyiségüket a figyelembe vett időszakban márkájuk sikeres reklámjainak köszönhetően növelték. A rendelkezésre álló információk alapján a Bizottság megállapíthatta, hogy az elemgyártáshoz szükséges EMD költsége az összköltség 10–15 %-át teszi ki (az elem méretétől függően), és fel lehetett becsülni, hogy a dömpingellenes vámnak a javasolt szinten történő kivetése nem fogja a becsült elemárszintet 0,01–0,02 EUR-val többel emelni. A dömpingellenes vám kivetéséből eredő esetleges elemár-növekedés kiszámításához a vám javasolt szintjét hozzáadták a különböző méretű elemek előállítási költségéhez.

| (108) | Noha a felhasználók általában ellenzik az intézkedések kivetését, több felhasználó is elismerte, hogy a közösségi gazdasági ágazat eltűnése valószínűleg kedvezőtlen hatással lenne helyzetükre és a közösségi piacon jelen lévő versenyre, mivel a közösségi gazdasági ágazat jó minőségű EMD-t állít elő, amely jó minőségű elem gyártásához használatos. A közösségi gazdasági ágazat eltűnése esetén tehát a felhasználók ki lennének téve annak a veszélynek, hogy teljes mértékben a dél-afrikai EMD-től függnének. |
| --- | --- |

(108)

Noha a felhasználók általában ellenzik az intézkedések kivetését, több felhasználó is elismerte, hogy a közösségi gazdasági ágazat eltűnése valószínűleg kedvezőtlen hatással lenne helyzetükre és a közösségi piacon jelen lévő versenyre, mivel a közösségi gazdasági ágazat jó minőségű EMD-t állít elő, amely jó minőségű elem gyártásához használatos. A közösségi gazdasági ágazat eltűnése esetén tehát a felhasználók ki lennének téve annak a veszélynek, hogy teljes mértékben a dél-afrikai EMD-től függnének.

| (109) | A fentiek figyelembevételével ideiglenesen megállapítható, hogy a felhasználóipar helyzetét a dömpingellenes intézkedések komolyabb mértékben valószínűleg nem befolyásolnák. |
| --- | --- |

(109)

A fentiek figyelembevételével ideiglenesen megállapítható, hogy a felhasználóipar helyzetét a dömpingellenes intézkedések komolyabb mértékben valószínűleg nem befolyásolnák.

4.   A nem kapcsolt közösségi importőrök és kereskedők érdekei

| (110) | A dél-afrikai EMD egyetlen közösségi importőre együttműködött a vizsgálatban. A benyújtott információk alapján a Bizottság megállapította, hogy ez az importőr a Delta kizárólagos és független közvetítője. A dél-afrikai EMD valamennyi behozatalát e vállalaton keresztül értékesítették a Közösségben. Kereskedelmi tevékenységei a forgalmának kevesebb mint 20 %-át teszik ki. Az importőr aggodalmát fejezte ki az intézkedések esetleges meghozatalával kapcsolatban. Ha az intézkedések meghozatala után az értékesítések és a közvetítő jutalékai csökkennének is, pénzügyi helyzete azonban várhatóan továbbra is egészséges lesz, és nem valószínű, hogy az importőrt jelentős mértékben érintenék az intézkedések. Egyértelmű tehát, hogy a dömpingellenes vám a felhasználókat terhelné. |
| --- | --- |

(110)

A dél-afrikai EMD egyetlen közösségi importőre együttműködött a vizsgálatban. A benyújtott információk alapján a Bizottság megállapította, hogy ez az importőr a Delta kizárólagos és független közvetítője. A dél-afrikai EMD valamennyi behozatalát e vállalaton keresztül értékesítették a Közösségben. Kereskedelmi tevékenységei a forgalmának kevesebb mint 20 %-át teszik ki. Az importőr aggodalmát fejezte ki az intézkedések esetleges meghozatalával kapcsolatban. Ha az intézkedések meghozatala után az értékesítések és a közvetítő jutalékai csökkennének is, pénzügyi helyzete azonban várhatóan továbbra is egészséges lesz, és nem valószínű, hogy az importőrt jelentős mértékben érintenék az intézkedések. Egyértelmű tehát, hogy a dömpingellenes vám a felhasználókat terhelné.

| (111) | Mindezek alapján a Bizottság ideiglenesen megállapítja, hogy a dömpingellenes intézkedések bevezetése valószínűleg nem gyakorol majd jelentős kedvezőtlen hatást a közösségi importőrök helyzetére. |
| --- | --- |

(111)

Mindezek alapján a Bizottság ideiglenesen megállapítja, hogy a dömpingellenes intézkedések bevezetése valószínűleg nem gyakorol majd jelentős kedvezőtlen hatást a közösségi importőrök helyzetére.

5.   A közösségi érdekre vonatkozó következtetés

| (112) | Az intézkedések bevezetésének hatására a közösségi gazdasági ágazatnak várhatóan lehetősége lesz arra, hogy visszanyerje elvesztett forgalmát és piaci részesedését, és javítsa nyereségességét. Tekintettel a közösségi gazdasági ágazat romló helyzetére, jelentős annak a veszélye, hogy intézkedések hiányában a közösségi gazdasági ágazat bezárja üzemeit és elbocsátja munkavállalóit. |
| --- | --- |

(112)

Az intézkedések bevezetésének hatására a közösségi gazdasági ágazatnak várhatóan lehetősége lesz arra, hogy visszanyerje elvesztett forgalmát és piaci részesedését, és javítsa nyereségességét. Tekintettel a közösségi gazdasági ágazat romló helyzetére, jelentős annak a veszélye, hogy intézkedések hiányában a közösségi gazdasági ágazat bezárja üzemeit és elbocsátja munkavállalóit.

| (113) | Az érintett terméknek az elemgyártásban történő alkalmazására való tekintettel (az elemgyártásban az EMD költsége a végtermék értékéhez képes nem jelentős összeg) a felhasználókra gyakorolt hatás valószínűleg nem lesz számottevő, amint azt a (107) preambulumbekezdésben említettük. |
| --- | --- |

(113)

Az érintett terméknek az elemgyártásban történő alkalmazására való tekintettel (az elemgyártásban az EMD költsége a végtermék értékéhez képes nem jelentős összeg) a felhasználókra gyakorolt hatás valószínűleg nem lesz számottevő, amint azt a (107) preambulumbekezdésben említettük.

| (114) | A fenti megállapításokat figyelembe véve a Bizottság ideiglenesen azt a következtetést vonja le, hogy nincs olyan kényszerítő ok, amely a Dél-Afrikából származó egyes magnézium-dioxidok behozatalára vonatkozó dömpingellenes vámok kivetése ellen szólna. |
| --- | --- |

(114)

A fenti megállapításokat figyelembe véve a Bizottság ideiglenesen azt a következtetést vonja le, hogy nincs olyan kényszerítő ok, amely a Dél-Afrikából származó egyes magnézium-dioxidok behozatalára vonatkozó dömpingellenes vámok kivetése ellen szólna.

G.   IDEIGLENES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

1.   A kár megszüntetéséhez szükséges mérték

| (115) | A dömpinggel, az ebből származó kárral, az okozati összefüggéssel és a közösségi érdekkel kapcsolatban levont következtetéseket figyelembe véve ideiglenes intézkedéseket kell bevezetni annak megakadályozása érdekében, hogy a dömpingelt behozatal további kárt okozzon a közösségi gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(115)

A dömpinggel, az ebből származó kárral, az okozati összefüggéssel és a közösségi érdekkel kapcsolatban levont következtetéseket figyelembe véve ideiglenes intézkedéseket kell bevezetni annak megakadályozása érdekében, hogy a dömpingelt behozatal további kárt okozzon a közösségi gazdasági ágazatnak.

| (116) | Az intézkedéseket olyan szinten kell bevezetni, amely a megállapított dömpingkülönbözet meghaladása nélkül elégséges az ilyen behozatalok által a közösségi gazdasági ágazatnak okozott károk megszüntetéséhez. A káros dömping hatásainak megszüntetéséhez szükséges vám összegének kiszámításához figyelembe vették, hogy bármely intézkedésnek lehetővé kell tennie, hogy a közösségi gazdasági ágazat fedezze előállítási költségeit, és hogy olyan adózás előtti nyereséget érjen el, amelyet az ágazat ilyen iparága hasonló terméknek a Közösségben történő értékesítése során rendes versenyfeltételek mellett ésszerűen elérhet. Az ehhez a számításhoz használt adózás előtti haszonkulcs megegyezett a közösségi gazdasági ágazat által a figyelembe vett időszak elején megszerzett nyereséggel, amikor is a dél-afrikai EMD árai megegyeztek a közösségi gazdasági ágazat által értékesített hasonló termékek áraival. |
| --- | --- |

(116)

Az intézkedéseket olyan szinten kell bevezetni, amely a megállapított dömpingkülönbözet meghaladása nélkül elégséges az ilyen behozatalok által a közösségi gazdasági ágazatnak okozott károk megszüntetéséhez. A káros dömping hatásainak megszüntetéséhez szükséges vám összegének kiszámításához figyelembe vették, hogy bármely intézkedésnek lehetővé kell tennie, hogy a közösségi gazdasági ágazat fedezze előállítási költségeit, és hogy olyan adózás előtti nyereséget érjen el, amelyet az ágazat ilyen iparága hasonló terméknek a Közösségben történő értékesítése során rendes versenyfeltételek mellett ésszerűen elérhet. Az ehhez a számításhoz használt adózás előtti haszonkulcs megegyezett a közösségi gazdasági ágazat által a figyelembe vett időszak elején megszerzett nyereséggel, amikor is a dél-afrikai EMD árai megegyeztek a közösségi gazdasági ágazat által értékesített hasonló termékek áraival.

| (117) | A szükséges áremelést ezután az importárakra képzett – az alákínálásra (lásd a fenti (45) preambulumbekezdést) vonatkozó számításokban meghatározott – súlyozott átlagnak a közösségi gazdasági ágazat által a közösségi piacon értékesített hasonló termékek kárt nem okozó átlagárával történő összehasonlítással állapították meg. A kárt nem okozó árat úgy kapták meg, hogy a közösségi gazdasági ágazat értékesítési árát kiigazították a vizsgálati időszakban keletkezett tényleges vesztességgel/nyereséggel, és hozzáadták a fent említett haszonkulcsot. Az összehasonlításból származó bármely különbség később a teljes CIF-importérték százalékos arányában került kifejezésre. |
| --- | --- |

(117)

A szükséges áremelést ezután az importárakra képzett – az alákínálásra (lásd a fenti (45) preambulumbekezdést) vonatkozó számításokban meghatározott – súlyozott átlagnak a közösségi gazdasági ágazat által a közösségi piacon értékesített hasonló termékek kárt nem okozó átlagárával történő összehasonlítással állapították meg. A kárt nem okozó árat úgy kapták meg, hogy a közösségi gazdasági ágazat értékesítési árát kiigazították a vizsgálati időszakban keletkezett tényleges vesztességgel/nyereséggel, és hozzáadták a fent említett haszonkulcsot. Az összehasonlításból származó bármely különbség később a teljes CIF-importérték százalékos arányában került kifejezésre.

| (118) | A kárkülönbözet sokkal magasabb volt, mint a megállapított dömpingkülönbözet. |
| --- | --- |

(118)

A kárkülönbözet sokkal magasabb volt, mint a megállapított dömpingkülönbözet.

2.   Ideiglenes intézkedések

| (119) | A fentiek figyelembevételével a Bizottság úgy véli, hogy az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban ideiglenes dömpingellenes vámot kell kivetni a dömpingkülönbözet szintjén, mivel ez alacsonyabb, mint a fent kiszámított kárkülönbözet. |
| --- | --- |

(119)

A fentiek figyelembevételével a Bizottság úgy véli, hogy az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban ideiglenes dömpingellenes vámot kell kivetni a dömpingkülönbözet szintjén, mivel ez alacsonyabb, mint a fent kiszámított kárkülönbözet.

| (120) | A fentiek alapján a javasolt ideiglenes vámtételek a következők:






  Delta E.M.D. (Pty) Ltd | 14,9 % |
| --- | --- | --- |
| Összes többi vállalat | 14,9 % |

(120)

A fentiek alapján a javasolt ideiglenes vámtételek a következők:

Delta E.M.D. (Pty) Ltd

14,9 %

Összes többi vállalat

14,9 %

H.   ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

| (121) | A megfelelő ügyvitel érdekében rögzíteni kell azt az időszakot, amelyen belül az érdekelt felek, akik az eljárás megindításáról szóló értesítésben kitűzött határidőn belül jelentkeztek, írásban kifejthetik álláspontjukat, és meghallgatást kérhetnek. Ezenkívül fel kell hívni a figyelmet arra, hogy az e rendelet alkalmazásában a dömpingellenes vámok kivetésével kapcsolatban tett megállapítások ideiglenes jellegűek, és adott esetben a végleges intézkedések meghatározása céljából újra kell értékelni azokat, |
| --- | --- |

(121)

A megfelelő ügyvitel érdekében rögzíteni kell azt az időszakot, amelyen belül az érdekelt felek, akik az eljárás megindításáról szóló értesítésben kitűzött határidőn belül jelentkeztek, írásban kifejthetik álláspontjukat, és meghallgatást kérhetnek. Ezenkívül fel kell hívni a figyelmet arra, hogy az e rendelet alkalmazásában a dömpingellenes vámok kivetésével kapcsolatban tett megállapítások ideiglenes jellegűek, és adott esetben a végleges intézkedések meghatározása céljából újra kell értékelni azokat,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   Ideiglenes dömpingellenes vámot kell bevezetni az ex 2820 10 00 KN-kód (TARIC-kód: 2820100010) alá tartozó, Dél-Afrikából származó elektronikus (azaz elektronikus úton előállított), és az elektronikus folyamat után nem hőkezelt mangán-dioxidok behozatalára.

(2)   Az alábbi vállalatok által előállított termékek vámkezelés előtti, közösségi határparitáson számított nettó árára alkalmazandó ideiglenes dömpingellenes vám a következő:

| Vállalat | Dömpingellenes vám | Kiegészítő TARIC-kód |
| --- | --- | --- |
| Delta E.M.D. (Pty) Ltd | 14,9 % | A828 |
| Összes többi vállalat | 14,9 % | A999 |

Vállalat

Dömpingellenes vám

Kiegészítő TARIC-kód

Delta E.M.D. (Pty) Ltd

14,9 %

A828

Összes többi vállalat

14,9 %

A999

(3)   Az (1) bekezdésben említett termék közösségi szabad forgalomba bocsátásának feltétele az ideiglenes vám összegével egyenértékű biztosíték nyújtása.

(4)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.

2. cikk

A 384/96/EK rendelet 20. cikkének sérelme nélkül az érdekelt felek az e rendelet hatálybalépésétől számított egy hónapon belül kérhetik azoknak a lényeges tényeknek és szempontoknak a közlését, amelyek alapján ezt a rendeletet elfogadták, írásban ismertethetik álláspontjukat, és kérhetik a Bizottság általi szóbeli meghallgatásukat.

A 384/96/EK rendelet 21. cikke (4) bekezdése alapján az érintett felek e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított egy hónapon belül észrevételeket tehetnek e rendelet alkalmazására vonatkozóan.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

E rendelet 1. cikkét egy hat hónapos időszakra kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2007. szeptember 17-én.

a Bizottság részéről

Peter MANDELSON

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb a 2117/2005/EK rendelettel (HL L 340., 2005.12.23., 17. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL C 314., 2006.12.21., 78. o.

2

---

| 18.9.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 243/21 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 243/21

---

A BIZOTTSÁG 1067/2007/EK RENDELETE

(2007. szeptember 17.)

egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Staffordshire Cheese (OEM))

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló, 2006. március 20-i 510/2006/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 510/2006/EK rendelet 6. cikke (2) bekezdésének első albekezdésével összhangban és ugyanazon rendelet 17. cikkének (2) bekezdése alapján az Egyesült Királyságnak a „Staffordshire Cheese” elnevezés bejegyzésére irányuló kérelmét közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2). |
| --- | --- |

(1)

Az 510/2006/EK rendelet 6. cikke (2) bekezdésének első albekezdésével összhangban és ugyanazon rendelet 17. cikkének (2) bekezdése alapján az Egyesült Királyságnak a „Staffordshire Cheese” elnevezés bejegyzésére irányuló kérelmét közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2).

| (2) | A Bizottsághoz az 510/2006/EK rendelet 7. cikke szerinti, kifogást tartalmazó nyilatkozat érkezett. A kifogást tartalmazó nyilatkozatot később visszavonták, következésképp az említett elnevezést be kell jegyezni, |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz az 510/2006/EK rendelet 7. cikke szerinti, kifogást tartalmazó nyilatkozat érkezett. A kifogást tartalmazó nyilatkozatot később visszavonták, következésképp az említett elnevezést be kell jegyezni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az e rendelet mellékletében szereplő elnevezést be kell jegyezni.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2007. szeptember 17-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 93., 2006.3.31., 12. o. A legutóbb a 952/2007/EK bizottsági rendelettel (HL L 210., 2007.8.10., 26. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL C 148., 2006.6.24., 12. o.

2

---

MELLÉKLET

A Szerződés I. mellékletében felsorolt, emberi fogyasztásra szánt mezőgazdasági termékek:

| 1.3. osztály | Sajtok |
| --- | --- |

1.3. osztály

Sajtok

EGYESÜLT KIRÁLYSÁG

Staffordshire Cheese (OEM)

---

| 18.9.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 243/22 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 243/22

---

A BIZOTTSÁG 1068/2007/EK RENDELETE

(2007. szeptember 17.)

az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásában szereplő egyik megnevezés termékleírásában történő nem jelentéktelen módosítás jóváhagyásáról (Queso Nata de Cantabria (OEM))

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló, 2006. március 20-i 510/2006/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 510/2006/EK rendelet 9. cikke (1) bekezdésének első albekezdésével összhangban és ugyanezen rendelet 17. cikkének (2) bekezdése értelmében a Bizottság megvizsgálta az 1107/96/EK bizottsági rendelet (2) alapján bejegyzett „Queso de Cantabria” oltalom alatt álló eredetmegjelölés termékleírásában történő módosítás jóváhagyására irányuló, Spanyolország által benyújtott kérelmet. |
| --- | --- |

(1)

Az 510/2006/EK rendelet 9. cikke (1) bekezdésének első albekezdésével összhangban és ugyanezen rendelet 17. cikkének (2) bekezdése értelmében a Bizottság megvizsgálta az 1107/96/EK bizottsági rendelet (2) alapján bejegyzett „Queso de Cantabria” oltalom alatt álló eredetmegjelölés termékleírásában történő módosítás jóváhagyására irányuló, Spanyolország által benyújtott kérelmet.

| (2) | A szóban forgó módosítás nem minősül kisebb jelentőségűnek az 510/2006/EK rendelet 9. cikke értelmében, ezért ugyanezen rendelet 6. cikkének megfelelően a Bizottság a módosítási kérelmet közzétette (3) az Európai Unió Hivatalos Lapjában. A Bizottsághoz egyáltalán nem érkezett az 510/2006/EK rendelet 7. cikke szerinti, kifogást tartalmazó nyilatkozat, ezért a módosítást jóvá kell hagyni, |
| --- | --- |

(2)

A szóban forgó módosítás nem minősül kisebb jelentőségűnek az 510/2006/EK rendelet 9. cikke értelmében, ezért ugyanezen rendelet 6. cikkének megfelelően a Bizottság a módosítási kérelmet közzétette (3) az Európai Unió Hivatalos Lapjában. A Bizottsághoz egyáltalán nem érkezett az 510/2006/EK rendelet 7. cikke szerinti, kifogást tartalmazó nyilatkozat, ezért a módosítást jóvá kell hagyni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A Bizottság jóváhagyja az e mellékletben szereplő megnevezésre vonatkozó termékleírásnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett módosítását.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2007. szeptember 17-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 93., 2006.3.31., 12. o. A legutóbb a 952/2007/EK bizottsági rendelettel (HL L 210., 2007.8.10., 26. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 148., 1996.6.21., 1. o. A legutóbb a 2156/2005/EK rendelettel (HL L 342., 2005.12.24., 54. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL C 288., 2006.11.25., 8. o.

3

---

MELLÉKLET

A Szerződés I. mellékletében felsorolt, emberi fogyasztásra szánt mezőgazdasági termékek:

| 1.3. osztály | Sajtok |
| --- | --- |

1.3. osztály

Sajtok

SPANYOLORSZÁG

Queso Nata de Cantabria (OEM)

---

| 18.9.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 243/23 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 243/23

---

A BIZOTTSÁG 1069/2007/EK RENDELETE

(2007. szeptember 17.)

a Kínai Népköztársaságból származó polivinil-alkohol behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám elrendeléséről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 7. cikkére,

a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,

mivel:

1.   AZ ELJÁRÁS

1.1.   Az eljárás megindítása

| (1) | Az alaprendelet 5. cikke alapján 2006. december 19-án a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítésében (2) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) és Tajvanról (a továbbiakban: érintett országok) származó polivinil-alkohol Közösségbe történő behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindítását. |
| --- | --- |

(1)

Az alaprendelet 5. cikke alapján 2006. december 19-án a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítésében (2) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) és Tajvanról (a továbbiakban: érintett országok) származó polivinil-alkohol Közösségbe történő behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindítását.

| (2) | Az eljárást azt követően indították, hogy 2006. november 6-án a Kuraray Specialties Europe GmbH – 2007 januárja óta: Kuraray Europe GmbH – (a továbbiakban: panaszos), amelynek termelése a polivinil-alkohol teljes közösségi gyártásának jelentős részét, ebben az esetben több mint 25 %-át teszi ki, panaszt nyújtott be. A panasz meggyőző bizonyítékot tartalmazott az érintett országokból származó polivinil-alkohol dömpingelt behozatalára és az ebből eredő jelentős kárra vonatkozóan, amit elégséges bizonyítéknak tekintettek az eljárás megindításához. |
| --- | --- |

(2)

Az eljárást azt követően indították, hogy 2006. november 6-án a Kuraray Specialties Europe GmbH – 2007 januárja óta: Kuraray Europe GmbH – (a továbbiakban: panaszos), amelynek termelése a polivinil-alkohol teljes közösségi gyártásának jelentős részét, ebben az esetben több mint 25 %-át teszi ki, panaszt nyújtott be. A panasz meggyőző bizonyítékot tartalmazott az érintett országokból származó polivinil-alkohol dömpingelt behozatalára és az ebből eredő jelentős kárra vonatkozóan, amit elégséges bizonyítéknak tekintettek az eljárás megindításához.

1.2.   Az eljárásban érintett felek

| (3) | A Bizottság hivatalosan tájékoztatta az eljárás megindításáról a panaszos gyártót és más ismert közösségi gyártókat, az érintett országok exportáló gyártóit, a tudomása szerint érintett importőröket/kereskedőket és felhasználókat, valamint az érintett exportáló országok képviselőit. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, és az értesítésben megállapított határidőn belül meghallgatást kérjenek. Minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tették a meghallgatást, aki azt kérelmezte, illetve aki ismertette azokat a különleges okokat, amelyek meghallgatását indokolják. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság hivatalosan tájékoztatta az eljárás megindításáról a panaszos gyártót és más ismert közösségi gyártókat, az érintett országok exportáló gyártóit, a tudomása szerint érintett importőröket/kereskedőket és felhasználókat, valamint az érintett exportáló országok képviselőit. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, és az értesítésben megállapított határidőn belül meghallgatást kérjenek. Minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tették a meghallgatást, aki azt kérelmezte, illetve aki ismertette azokat a különleges okokat, amelyek meghallgatását indokolják.

| (4) | Annak érdekében, hogy a kínai exportáló gyártók számára lehetővé tegyék a piacgazdasági elbánás vagy egyéni elbánás iránti kérelmet, a Bizottság formanyomtatványokat küldött a tudomása szerint érintett exportáló gyártóknak és Kína hatóságainak. Egy kínai exportáló gyártó kért az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja alapján piacgazdasági elbánást, illetve, amennyiben a vizsgálat megállapítaná, hogy nem felel meg a piacgazdasági elbánás követelményeinek, egyéni elbánást. |
| --- | --- |

(4)

Annak érdekében, hogy a kínai exportáló gyártók számára lehetővé tegyék a piacgazdasági elbánás vagy egyéni elbánás iránti kérelmet, a Bizottság formanyomtatványokat küldött a tudomása szerint érintett exportáló gyártóknak és Kína hatóságainak. Egy kínai exportáló gyártó kért az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja alapján piacgazdasági elbánást, illetve, amennyiben a vizsgálat megállapítaná, hogy nem felel meg a piacgazdasági elbánás követelményeinek, egyéni elbánást.

| (5) | Tekintettel a kínai exportáló gyártók és a Közösségbe importáló importőrök nyilvánvalóan nagy számára, az alaprendelet 17. cikkével összhangban az eljárás megindításáról szóló értesítésben mintavételt irányoztak elő a dömping meghatározására. |
| --- | --- |

(5)

Tekintettel a kínai exportáló gyártók és a Közösségbe importáló importőrök nyilvánvalóan nagy számára, az alaprendelet 17. cikkével összhangban az eljárás megindításáról szóló értesítésben mintavételt irányoztak elő a dömping meghatározására.

| (6) | A kínai exportáló gyártók tekintetében azonban – mivel mindössze három exportáló gyártó tanúsított együttműködést – végül úgy döntöttek, hogy nem szükséges mintavétel. |
| --- | --- |

(6)

A kínai exportáló gyártók tekintetében azonban – mivel mindössze három exportáló gyártó tanúsított együttműködést – végül úgy döntöttek, hogy nem szükséges mintavétel.

| (7) | A polivinil-alkohol importőrei vonatkozásában a Bizottság felkérte az ismert importőröket, hogy szolgáltassanak információt az érintett termék behozatala és értékesítése tekintetében. A 14 együttműködő importőrtől kapott információk alapján a Bizottság öt importőrt választott be a mintába, amelyek közül kettőnek Németországban, egynek Olaszországban, egynek Hollandiában és egynek az Amerikai Egyesült Államokban található a székhelye. Ezek az importőrök képviselték a Közösségben az ismert importőrök azon legnagyobb reprezentatív értékesítési mennyiségét (mintegy 80 %), amely a rendelkezésre álló idő alatt ésszerűen megvizsgálható volt. |
| --- | --- |

(7)

A polivinil-alkohol importőrei vonatkozásában a Bizottság felkérte az ismert importőröket, hogy szolgáltassanak információt az érintett termék behozatala és értékesítése tekintetében. A 14 együttműködő importőrtől kapott információk alapján a Bizottság öt importőrt választott be a mintába, amelyek közül kettőnek Németországban, egynek Olaszországban, egynek Hollandiában és egynek az Amerikai Egyesült Államokban található a székhelye. Ezek az importőrök képviselték a Közösségben az ismert importőrök azon legnagyobb reprezentatív értékesítési mennyiségét (mintegy 80 %), amely a rendelkezésre álló idő alatt ésszerűen megvizsgálható volt.

| (8) | A Bizottság kérdőíveket küldött minden ismert érintett félnek, és minden más vállalatnak, amely az eljárás megindításáról szóló értesítésekben meghatározott határidőn belül jelentkezett. Két közösségi gyártó, három kínai exportáló gyártó, egy tajvani exportáló gyártó, a mintában szereplő öt importőr és hét közösségi felhasználó küldte vissza a kitöltött kérdőívet. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság kérdőíveket küldött minden ismert érintett félnek, és minden más vállalatnak, amely az eljárás megindításáról szóló értesítésekben meghatározott határidőn belül jelentkezett. Két közösségi gyártó, három kínai exportáló gyártó, egy tajvani exportáló gyártó, a mintában szereplő öt importőr és hét közösségi felhasználó küldte vissza a kitöltött kérdőívet.

| (9) | A felhasználóktól visszaérkezett kérdőívek közül kettő hiányosan volt kitöltve, ezért figyelmen kívül kellett hagyni. Emellett számos felhasználó juttatta el észrevételeit a Bizottsághoz, a kérdőívet azonban nem töltötte ki. |
| --- | --- |

(9)

A felhasználóktól visszaérkezett kérdőívek közül kettő hiányosan volt kitöltve, ezért figyelmen kívül kellett hagyni. Emellett számos felhasználó juttatta el észrevételeit a Bizottsághoz, a kérdőívet azonban nem töltötte ki.

| (10) | A mintában szereplő egyik importőr a vizsgálat végső szakaszában kétszer is elhalasztott egy jóváhagyott ellenőrző látogatást. Ennek következtében az e vállalat által szolgáltatott adatokat nem ellenőrizhették, ezért azokat ideiglenesen figyelmen kívül kellett hagyni. |
| --- | --- |

(10)

A mintában szereplő egyik importőr a vizsgálat végső szakaszában kétszer is elhalasztott egy jóváhagyott ellenőrző látogatást. Ennek következtében az e vállalat által szolgáltatott adatokat nem ellenőrizhették, ezért azokat ideiglenesen figyelmen kívül kellett hagyni.

| (11) | A Bizottság felkutatott és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet a piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás, valamint a dömping, az abból eredő kár és a közösségi érdek előzetes meghatározásához mindkét ország esetében szükségesnek ítélt. Ellenőrző látogatásokat tettek a következő vállalatok telephelyein:






  a) | Közösségi gyártók:






  — | Kuraray Europe GmbH, Frankfurt, Németország |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

A Bizottság felkutatott és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet a piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás, valamint a dömping, az abból eredő kár és a közösségi érdek előzetes meghatározásához mindkét ország esetében szükségesnek ítélt. Ellenőrző látogatásokat tettek a következő vállalatok telephelyein:

a)

Közösségi gyártók:

—

Kuraray Europe GmbH, Frankfurt, Németország

| — | Celanese Chemicals Ibérica S.L., Tarragona, Spanyolország |
| --- | --- |

—

Celanese Chemicals Ibérica S.L., Tarragona, Spanyolország

| b) | Tajvani exportáló gyártó:






  — | Chang Chun Petrochemical Co. Ltd., Tajpej |
| --- | --- | --- |

b)

Tajvani exportáló gyártó:

—

Chang Chun Petrochemical Co. Ltd., Tajpej

| c) | Kínai exportáló gyártó:






  — | Shanxi Sanwei Group Co., Ltd., Hongdong |
| --- | --- | --- |

c)

Kínai exportáló gyártó:

—

Shanxi Sanwei Group Co., Ltd., Hongdong

| d) | Független közösségi importőrök:






  — | Cordial Beheer en Registergoederen BV, Winschoten, Hollandia |
| --- | --- | --- |

d)

Független közösségi importőrök:

—

Cordial Beheer en Registergoederen BV, Winschoten, Hollandia

| — | Menssing Chemiehandel & Consultants Gmbh, Hamburg, Németország |
| --- | --- |

—

Menssing Chemiehandel & Consultants Gmbh, Hamburg, Németország

| — | Omya Peralta GmbH, Hamburg, Németország |
| --- | --- |

—

Omya Peralta GmbH, Hamburg, Németország

| e) | Közösségi felhasználók:






  — | Cordial Beheer en Registergoederen BV, Winschoten, Hollandia |
| --- | --- | --- |

e)

Közösségi felhasználók:

—

Cordial Beheer en Registergoederen BV, Winschoten, Hollandia

| — | Wacker Chemie AG, Burghausen, Németország. |
| --- | --- |

—

Wacker Chemie AG, Burghausen, Németország.

| (12) | Mivel olyan kínai exportáló gyártók tekintetében is meg kellett állapítani a rendes értéket, amelyek nem igényeltek piacgazdasági elbánást, illetve amelyek esetleg nem részesülhetnek abban, azzal a céllal, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben kijelölt analóg országból – Japánból – származó adatok alapján állapítsák meg a rendes értéket, ellenőrző látogatást tettek a következő gyártó üzemében:






  — | Kuraray Japan, Tokió. |
| --- | --- | --- |

(12)

Mivel olyan kínai exportáló gyártók tekintetében is meg kellett állapítani a rendes értéket, amelyek nem igényeltek piacgazdasági elbánást, illetve amelyek esetleg nem részesülhetnek abban, azzal a céllal, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben kijelölt analóg országból – Japánból – származó adatok alapján állapítsák meg a rendes értéket, ellenőrző látogatást tettek a következő gyártó üzemében:

—

Kuraray Japan, Tokió.

1.3.   Vizsgálati időszak

| (13) | A dömping és a kár kivizsgálása a 2005. október 1. és 2006. szeptember 30. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak vagy VI) terjedt ki. Az okozott kár értékelése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2003. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra terjedt ki (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak). |
| --- | --- |

(13)

A dömping és a kár kivizsgálása a 2005. október 1. és 2006. szeptember 30. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak vagy VI) terjedt ki. Az okozott kár értékelése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2003. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra terjedt ki (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak).

2.   ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

2.1.   Érintett termék

| (14) | Az állítások szerint dömpingelt terméket a rendszerint ex 3905 30 00 KN-kóddal bejelentett, a Kínai Népköztársaságból és Tajvanról származó, legalább 3 mPas, de legfeljebb 61 mPas viszkozitású (4 %-os oldatban mérve), illetve legalább 84,0 mol %, de legfeljebb 99,9 mol % hidrolízisfokú polivinil-alkohol homopolimer gyanta (a továbbiakban: érintett termék) alkotja. |
| --- | --- |

(14)

Az állítások szerint dömpingelt terméket a rendszerint ex 3905 30 00 KN-kóddal bejelentett, a Kínai Népköztársaságból és Tajvanról származó, legalább 3 mPas, de legfeljebb 61 mPas viszkozitású (4 %-os oldatban mérve), illetve legalább 84,0 mol %, de legfeljebb 99,9 mol % hidrolízisfokú polivinil-alkohol homopolimer gyanta (a továbbiakban: érintett termék) alkotja.

| (15) | A polivinil-alkoholt a polivinil-acetát hidrolízisével állítják elő, amelyet a vinilacetát-monomer polimerizációjával gyártanak (az utóbbit elsősorban etilénből és ecetsavból állítják elő). A polivinil-alkohol felhasználási köre sokrétű. A Közösségben elsősorban polivinil-butirál (a felhasználás 25–29 %-a), polimerizációs segédanyag (21–25 %), papírbevonat (17–21 %), ragasztóanyagok (13–17 %) előállítására, valamint textilírezésre (8–12 %) használják. |
| --- | --- |

(15)

A polivinil-alkoholt a polivinil-acetát hidrolízisével állítják elő, amelyet a vinilacetát-monomer polimerizációjával gyártanak (az utóbbit elsősorban etilénből és ecetsavból állítják elő). A polivinil-alkohol felhasználási köre sokrétű. A Közösségben elsősorban polivinil-butirál (a felhasználás 25–29 %-a), polimerizációs segédanyag (21–25 %), papírbevonat (17–21 %), ragasztóanyagok (13–17 %) előállítására, valamint textilírezésre (8–12 %) használják.

| (16) | Az egyik közösségi felhasználó azt állította, hogy az általa a Kínai Népköztársaságban vett specifikus termék nem tekinthető az érintett terméknek, mivel az i. nem szabványos polivinilalkohol-modell, és eltérő, rendkívül sajátos kémiai és fizikai jellemzőkkel rendelkezik; emellett pedig ii. a nyersanyagként forgalmazott polivinil-alkohol felhasználásától különbözik felhasználása. |
| --- | --- |

(16)

Az egyik közösségi felhasználó azt állította, hogy az általa a Kínai Népköztársaságban vett specifikus termék nem tekinthető az érintett terméknek, mivel az i. nem szabványos polivinilalkohol-modell, és eltérő, rendkívül sajátos kémiai és fizikai jellemzőkkel rendelkezik; emellett pedig ii. a nyersanyagként forgalmazott polivinil-alkohol felhasználásától különbözik felhasználása.

| (17) | Az első érvelés vonatkozásában megállapították, hogy ez a modell megfelel a (2) preambulumbekezdés 1. pontjában ismertetett termékleírásnak, és alapvető fizikai és műszaki jellemzői megegyeznek a termékleírásnak megfelelő más modellekével. A második érvelést tekintve ezt a polivinil-alkohol modellt polivinil-butirát előállítására használták, ami nem csupán a legfontosabb felhasználási mód – amint azt a fenti (14) preambulumbekezdés is jelzi –, hanem a Közösségben a polivinil-alkohol leggyorsabban növekedő piaca is. Nem lenne reális ezt a piacot a szabványtól eltérőnek nevezni. Emellett megállapították, hogy a polivinil-alkohol átlagos ára a különböző felhasználások tekintetében ugyanazon a határértéken belül található. Tekintettel e megállapításokra, a Bizottság véleménye szerint semmi nem indokolja e modell kizárását a termékmeghatározásból, ezért az állítást elutasították. |
| --- | --- |

(17)

Az első érvelés vonatkozásában megállapították, hogy ez a modell megfelel a (2) preambulumbekezdés 1. pontjában ismertetett termékleírásnak, és alapvető fizikai és műszaki jellemzői megegyeznek a termékleírásnak megfelelő más modellekével. A második érvelést tekintve ezt a polivinil-alkohol modellt polivinil-butirát előállítására használták, ami nem csupán a legfontosabb felhasználási mód – amint azt a fenti (14) preambulumbekezdés is jelzi –, hanem a Közösségben a polivinil-alkohol leggyorsabban növekedő piaca is. Nem lenne reális ezt a piacot a szabványtól eltérőnek nevezni. Emellett megállapították, hogy a polivinil-alkohol átlagos ára a különböző felhasználások tekintetében ugyanazon a határértéken belül található. Tekintettel e megállapításokra, a Bizottság véleménye szerint semmi nem indokolja e modell kizárását a termékmeghatározásból, ezért az állítást elutasították.

2.2.   Hasonló termék

| (18) | A vizsgálat feltárta, hogy a közösségi gazdasági ágazat által gyártott és a Közösségben általa értékesített polivinil-alkohol, Tajvan és a Kínai Népköztársaság belföldi piacán előállított és értékesített polivinil-alkohol, a Kínában és Tajvanon gyártott, a Közösségbe exportált polivinil-alkohol, valamint a Japánban előállított és értékesített polivinil-alkohol alapvető kémiai és fizikai jellemzői és alapvető felhasználási módjai megegyeznek. Ennélfogva ezeket az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló terméknek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(18)

A vizsgálat feltárta, hogy a közösségi gazdasági ágazat által gyártott és a Közösségben általa értékesített polivinil-alkohol, Tajvan és a Kínai Népköztársaság belföldi piacán előállított és értékesített polivinil-alkohol, a Kínában és Tajvanon gyártott, a Közösségbe exportált polivinil-alkohol, valamint a Japánban előállított és értékesített polivinil-alkohol alapvető kémiai és fizikai jellemzői és alapvető felhasználási módjai megegyeznek. Ennélfogva ezeket az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló terméknek kell tekinteni.

3.   DÖMPING

3.1.   Tajvan

3.1.1.   Rendes érték

| (19) | A rendes érték meghatározásához először azt állapították meg, hogy az egyetlen tajvani exportáló gyártó hasonló terméke független vevőknek történő belföldi értékesítései reprezentatívak-e, vagyis az ilyen értékesítések összmennyisége, az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően, az érintett termék Közösségbe irányuló exportértékesítési mennyisége legalább 5 %-át jelenti-e. |
| --- | --- |

(19)

A rendes érték meghatározásához először azt állapították meg, hogy az egyetlen tajvani exportáló gyártó hasonló terméke független vevőknek történő belföldi értékesítései reprezentatívak-e, vagyis az ilyen értékesítések összmennyisége, az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően, az érintett termék Közösségbe irányuló exportértékesítési mennyisége legalább 5 %-át jelenti-e.

| (20) | Minden egyes, az exportáló gyártó által a belföldi piacon eladott és a Közösségbe szánt exportra eladott terméktípussal közvetlenül összevethető terméktípus esetében megvizsgálták, hogy a hazai eladások megfelelően reprezentatívak voltak-e. Az adott terméktípus belföldi értékesítését megfelelően reprezentatívnak tekintették, ha az említett terméktípus vizsgálati időszak alatti, független fogyasztóknak történő teljes belföldi értékesítési mennyisége a Közösségbe exportált hasonló terméktípus teljes értékesítési mennyiségének legalább 5 %-át tette ki. |
| --- | --- |

(20)

Minden egyes, az exportáló gyártó által a belföldi piacon eladott és a Közösségbe szánt exportra eladott terméktípussal közvetlenül összevethető terméktípus esetében megvizsgálták, hogy a hazai eladások megfelelően reprezentatívak voltak-e. Az adott terméktípus belföldi értékesítését megfelelően reprezentatívnak tekintették, ha az említett terméktípus vizsgálati időszak alatti, független fogyasztóknak történő teljes belföldi értékesítési mennyisége a Közösségbe exportált hasonló terméktípus teljes értékesítési mennyiségének legalább 5 %-át tette ki.

| (21) | A Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy a termék egyes típusainak belföldi értékesítése, amelyeket belföldön reprezentatív mennyiségben értékesítettek, az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése szerint a rendes kereskedelmi forgalomban megvalósuló értékesítésnek tekinthető-e. Ezt úgy állapították meg, hogy az egyes exportált terméktípusok esetében meghatározták a vizsgálati időszak folyamán független vásárlóknak értékesített nyereséges belföldi értékesítések arányát. |
| --- | --- |

(21)

A Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy a termék egyes típusainak belföldi értékesítése, amelyeket belföldön reprezentatív mennyiségben értékesítettek, az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése szerint a rendes kereskedelmi forgalomban megvalósuló értékesítésnek tekinthető-e. Ezt úgy állapították meg, hogy az egyes exportált terméktípusok esetében meghatározták a vizsgálati időszak folyamán független vásárlóknak értékesített nyereséges belföldi értékesítések arányát.

| (22) | Azon terméktípusok esetében, ahol a belföldi piacon az értékesítések mennyiségének több mint 80 %-a nem az egységár alatt történt, és ahol az eladási ár súlyozott átlaga nem volt kevesebb, mint a termelési költség súlyozott átlaga, a rendes értéket terméktípusonként az adott típus valamennyi belföldi eladási árának súlyozott átlagaként állapították meg. |
| --- | --- |

(22)

Azon terméktípusok esetében, ahol a belföldi piacon az értékesítések mennyiségének több mint 80 %-a nem az egységár alatt történt, és ahol az eladási ár súlyozott átlaga nem volt kevesebb, mint a termelési költség súlyozott átlaga, a rendes értéket terméktípusonként az adott típus valamennyi belföldi eladási árának súlyozott átlagaként állapították meg.

| (23) | Ha egy terméktípus nyereséges értékesítése a típus teljes értékesítési mennyiségének 80 %-át tette ki, vagy az alatt maradt, vagy amikor a típus súlyozott átlagára nem érte el az előállítási költséget, a rendes értéket a tényleges belföldi árra alapozták, amelyet kizárólag e típus nyereséges értékesítésének súlyozott átlagaként számítottak ki, feltéve, hogy ezen értékesítések elérték vagy meghaladták e típus teljes értékesítési mennyiségének a 10 %-át. |
| --- | --- |

(23)

Ha egy terméktípus nyereséges értékesítése a típus teljes értékesítési mennyiségének 80 %-át tette ki, vagy az alatt maradt, vagy amikor a típus súlyozott átlagára nem érte el az előállítási költséget, a rendes értéket a tényleges belföldi árra alapozták, amelyet kizárólag e típus nyereséges értékesítésének súlyozott átlagaként számítottak ki, feltéve, hogy ezen értékesítések elérték vagy meghaladták e típus teljes értékesítési mennyiségének a 10 %-át.

| (24) | Amennyiben bármelyik terméktípus nyereséges eladásainak mennyisége a típus teljes értékesítési mennyiségének kevesebb mint 10 %-át tette ki, úgy ítélték meg, hogy a szóban forgó típus értékesített mennyisége nem elegendő ahhoz, hogy a belföldi ár megfelelő alapként szolgáljon a rendes érték meghatározásához. |
| --- | --- |

(24)

Amennyiben bármelyik terméktípus nyereséges eladásainak mennyisége a típus teljes értékesítési mennyiségének kevesebb mint 10 %-át tette ki, úgy ítélték meg, hogy a szóban forgó típus értékesített mennyisége nem elegendő ahhoz, hogy a belföldi ár megfelelő alapként szolgáljon a rendes érték meghatározásához.

| (25) | Ha az exportáló gyártó által értékesített érintett termék belföldi árait nem lehetett felhasználni a rendes érték megállapítására, az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdésével összhangban kellett a rendes értéket kiszámítani. |
| --- | --- |

(25)

Ha az exportáló gyártó által értékesített érintett termék belföldi árait nem lehetett felhasználni a rendes érték megállapítására, az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdésével összhangban kellett a rendes értéket kiszámítani.

| (26) | Ha a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése alapján számították ki, az értékesítési, általános és igazgatási költségek és a nyereség összege az alaprendelet 2. cikkének (6) bekezdésével összhangban a vizsgált exportáló gyártó hasonló termékének termelésére és a rendes kereskedelmi forgalom során történő értékesítésre vonatkozó tényleges adatokon alapult. |
| --- | --- |

(26)

Ha a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése alapján számították ki, az értékesítési, általános és igazgatási költségek és a nyereség összege az alaprendelet 2. cikkének (6) bekezdésével összhangban a vizsgált exportáló gyártó hasonló termékének termelésére és a rendes kereskedelmi forgalom során történő értékesítésre vonatkozó tényleges adatokon alapult.

3.1.2.   Exportár

| (27) | Az egyetlen exportáló gyártó az érintett terméket közvetlenül közösségbeli független vevőknek exportálta. Az exportárakat ezért az említett független vevők által az érintett termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján határozták meg, az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban. |
| --- | --- |

(27)

Az egyetlen exportáló gyártó az érintett terméket közvetlenül közösségbeli független vevőknek exportálta. Az exportárakat ezért az említett független vevők által az érintett termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján határozták meg, az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban.

3.1.3.   Összehasonlítás

| (28) | Az egyetlen exportáló gyártó esetében a rendes értéket és az exportárakat gyártelepi alapon hasonlították össze. A rendes érték és az exportár méltányos összehasonlításának biztosítása céljából szükséges és indokolt esetben kiigazítás formájában figyelembe vették a szállítási, biztosítási, anyagmozgatási, rakodási és járulékos költségek, a csomagolás, hitel, az értékesítés utáni (jótállási és garanciális) költségek és más tényezők (banki jutalékok) közötti különbségeket, az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően. |
| --- | --- |

(28)

Az egyetlen exportáló gyártó esetében a rendes értéket és az exportárakat gyártelepi alapon hasonlították össze. A rendes érték és az exportár méltányos összehasonlításának biztosítása céljából szükséges és indokolt esetben kiigazítás formájában figyelembe vették a szállítási, biztosítási, anyagmozgatási, rakodási és járulékos költségek, a csomagolás, hitel, az értékesítés utáni (jótállási és garanciális) költségek és más tényezők (banki jutalékok) közötti különbségeket, az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően.

3.1.4.   Dömpingkülönbözet

| (29) | A rendes érték és az exportár összehasonlítása alapján a vizsgálati időszak folyamán a dömpingkülönbözet – 2,30 % volt az egyetlen tajvani exportáló gyártó, a Chang Chun Petrochemical Co. Ltd esetében. |
| --- | --- |

(29)

A rendes érték és az exportár összehasonlítása alapján a vizsgálati időszak folyamán a dömpingkülönbözet – 2,30 % volt az egyetlen tajvani exportáló gyártó, a Chang Chun Petrochemical Co. Ltd esetében.

| (30) | Mivel az egyetlen együttműködő exportáló vállalat egyben az érintett termék egyetlen exportáló gyártója Tajvanon, és termelése tette ki a vizsgálati időszak folyamán a Közösségbe irányuló tajvani kivitel 100 %-át, megállapították, hogy Tajvan esetében nem történt dömping. |
| --- | --- |

(30)

Mivel az egyetlen együttműködő exportáló vállalat egyben az érintett termék egyetlen exportáló gyártója Tajvanon, és termelése tette ki a vizsgálati időszak folyamán a Közösségbe irányuló tajvani kivitel 100 %-át, megállapították, hogy Tajvan esetében nem történt dömping.

3.2.   Kínai Népköztársaság (KNK)

3.2.1.   Piacgazdasági elbánás

| (31) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése b) pontjának megfelelően a Kínából származó behozatalt érintő dömpingellenes vizsgálatok során a rendes értéket a 2. cikk (1)–(6) bekezdésével összhangban kell meghatározni azon gyártók vonatkozásában, amelyekről megállapították, hogy eleget tesznek az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott követelményeknek, azaz ahol az exportáló gyártók igazolni tudják, hogy piacgazdasági feltételek érvényesülnek a hasonló termékek gyártása és értékesítése tekintetében. Az egyszerűbb hivatkozás céljából e kritériumok röviden, összefoglalt formában a következők:






  — | az üzleti döntések a piac jelzéseihez igazodnak, jelentősebb állami beavatkozás nélkül, a költségek pedig a piaci értékeket tükrözik, |
| --- | --- | --- |

(31)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése b) pontjának megfelelően a Kínából származó behozatalt érintő dömpingellenes vizsgálatok során a rendes értéket a 2. cikk (1)–(6) bekezdésével összhangban kell meghatározni azon gyártók vonatkozásában, amelyekről megállapították, hogy eleget tesznek az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott követelményeknek, azaz ahol az exportáló gyártók igazolni tudják, hogy piacgazdasági feltételek érvényesülnek a hasonló termékek gyártása és értékesítése tekintetében. Az egyszerűbb hivatkozás céljából e kritériumok röviden, összefoglalt formában a következők:

—

az üzleti döntések a piac jelzéseihez igazodnak, jelentősebb állami beavatkozás nélkül, a költségek pedig a piaci értékeket tükrözik,

| — | a vállalat egyetlen átlátható számviteli nyilvántartást vezet, amelyet a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően független pénzügyi ellenőrzés alá vetnek, és amelyet minden területen alkalmaznak, |
| --- | --- |

—

a vállalat egyetlen átlátható számviteli nyilvántartást vezet, amelyet a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően független pénzügyi ellenőrzés alá vetnek, és amelyet minden területen alkalmaznak,

| — | a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből eredő jelentős zavarok nem jelennek meg, |
| --- | --- |

—

a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből eredő jelentős zavarok nem jelennek meg,

| — | a csődre és tulajdonra vonatkozó jogszabályok stabilitást és jogbiztonságot garantálnak, |
| --- | --- |

—

a csődre és tulajdonra vonatkozó jogszabályok stabilitást és jogbiztonságot garantálnak,

| — | a valutaátváltás piaci árfolyamon történik. |
| --- | --- |

—

a valutaátváltás piaci árfolyamon történik.

| (32) | Egy kínai exportáló gyártó és kapcsolódó vállalata piacgazdasági elbánást kért az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja szerint, és az exportáló gyártókra meghatározott határidőn belül válaszolt a piacgazdasági elbánás iránti kérelemre szolgáló nyomtatványra. A gyártó állítja elő az érintett terméket, kapcsolódó vállalata pedig az érintett termék exportértékesítésével foglalkozik. A Közösség következetes gyakorlata annak ellenőrzése, hogy a kapcsolódó vállalatok csoportja mint egész megfelel-e a piacgazdasági elbánás feltételeinek. |
| --- | --- |

(32)

Egy kínai exportáló gyártó és kapcsolódó vállalata piacgazdasági elbánást kért az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja szerint, és az exportáló gyártókra meghatározott határidőn belül válaszolt a piacgazdasági elbánás iránti kérelemre szolgáló nyomtatványra. A gyártó állítja elő az érintett terméket, kapcsolódó vállalata pedig az érintett termék exportértékesítésével foglalkozik. A Közösség következetes gyakorlata annak ellenőrzése, hogy a kapcsolódó vállalatok csoportja mint egész megfelel-e a piacgazdasági elbánás feltételeinek.

| (33) | A piacgazdasági elbánást kérő exportáló gyártó és kereskedelmi vállalata tekintetében a Bizottság felkutatott minden szükségesnek ítélt információt, és a piacgazdasági elbánás iránti kérelmükben benyújtott valamennyi információt ellenőrizte a szóban forgó vállalatok telephelyein. |
| --- | --- |

(33)

A piacgazdasági elbánást kérő exportáló gyártó és kereskedelmi vállalata tekintetében a Bizottság felkutatott minden szükségesnek ítélt információt, és a piacgazdasági elbánás iránti kérelmükben benyújtott valamennyi információt ellenőrizte a szóban forgó vállalatok telephelyein.

| (34) | A vizsgálat során kiderült, hogy a kínai exportáló gyártó nem részesülhet piacgazdasági elbánásban, mert nem teljesíti az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott feltételeket. |
| --- | --- |

(34)

A vizsgálat során kiderült, hogy a kínai exportáló gyártó nem részesülhet piacgazdasági elbánásban, mert nem teljesíti az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott feltételeket.

| (35) | A vizsgálat megállapította, hogy az exportáló gyártó és kapcsolt kereskedelmi vállalata teljes mértékben állami tulajdonú vállalatok irányítása alatt áll, amelyeket az igazgatótanács tagjai döntő többsége képviselt, részvénytulajdonosi arányukhoz viszonyítva túlzott mértékben. Emellett a részvények többségét végső soron az állam birtokolta a vizsgálati időszak során. Mivel az érintett vállalatok nem tudták elegendő bizonyítékkal alátámasztani, hogy az irányítással kapcsolatos döntéseket nem befolyásolja túlzott mértékben az állami beavatkozás, úgy határoztak, hogy a vállalatok ezen csoportja jelentős állami irányítás és befolyás alatt áll. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy kifejtsék a fenti megállapításokkal kapcsolatos észrevételeiket. A beérkezett észrevételek nem voltak olyan természetűek, hogy módosították volna a következtetéseket. |
| --- | --- |

(35)

A vizsgálat megállapította, hogy az exportáló gyártó és kapcsolt kereskedelmi vállalata teljes mértékben állami tulajdonú vállalatok irányítása alatt áll, amelyeket az igazgatótanács tagjai döntő többsége képviselt, részvénytulajdonosi arányukhoz viszonyítva túlzott mértékben. Emellett a részvények többségét végső soron az állam birtokolta a vizsgálati időszak során. Mivel az érintett vállalatok nem tudták elegendő bizonyítékkal alátámasztani, hogy az irányítással kapcsolatos döntéseket nem befolyásolja túlzott mértékben az állami beavatkozás, úgy határoztak, hogy a vállalatok ezen csoportja jelentős állami irányítás és befolyás alatt áll. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy kifejtsék a fenti megállapításokkal kapcsolatos észrevételeiket. A beérkezett észrevételek nem voltak olyan természetűek, hogy módosították volna a következtetéseket.

| (36) | A fentiek alapján a kínai exportáló gyártó és kapcsolt kereskedelmi vállalata nem tudta bebizonyítani, hogy teljesíti az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott követelményeket, ezért nem részesülhet piacgazdasági elbánásban. |
| --- | --- |

(36)

A fentiek alapján a kínai exportáló gyártó és kapcsolt kereskedelmi vállalata nem tudta bebizonyítani, hogy teljesíti az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott követelményeket, ezért nem részesülhet piacgazdasági elbánásban.

3.2.2.   Egyéni elbánás

| (37) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint vám megállapítása esetén az említett cikk hatálya alá tartozó országok vonatkozásában az egész országra kiterjedő vámot vetnek ki, kivéve azokat az eseteket, amikor a vállalatok képesek bizonyítani, hogy az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott valamennyi követelménynek megfelelnek. |
| --- | --- |

(37)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint vám megállapítása esetén az említett cikk hatálya alá tartozó országok vonatkozásában az egész országra kiterjedő vámot vetnek ki, kivéve azokat az eseteket, amikor a vállalatok képesek bizonyítani, hogy az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott valamennyi követelménynek megfelelnek.

| (38) | Kína tekintetében a piacgazdasági elbánást kérő exportáló gyártók az egyéni elbánást megállapítását is kérelmezték arra az esetre, ha nem biztosítják számukra a piacgazdasági elbánást. |
| --- | --- |

(38)

Kína tekintetében a piacgazdasági elbánást kérő exportáló gyártók az egyéni elbánást megállapítását is kérelmezték arra az esetre, ha nem biztosítják számukra a piacgazdasági elbánást.

| (39) | A rendelkezésre álló információk alapján megállapítást nyert, hogy az exportáló gyártó és kereskedelmi vállalata nem felel meg az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott, az egyéni elbánásra vonatkozó valamennyi követelménynek. Megállapították ugyanis, hogy az exportáló gyártó és kereskedelmi vállalata nem teljesíti az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésének c) pontjában meghatározott feltételt, amely szerint a részvények többsége magánszemélyek tulajdonában van, azok az állami tisztviselők pedig, akik az igazgatótanácsban foglalnak helyet, vagy kulcsfontosságú vezető pozíciót töltenek be, kisebbségben vannak, illetve bizonyítani kell, hogy a vállalat kellőképpen független az állami befolyástól, a (35) preambulumbekezdésben ismertetett okok miatt. |
| --- | --- |

(39)

A rendelkezésre álló információk alapján megállapítást nyert, hogy az exportáló gyártó és kereskedelmi vállalata nem felel meg az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott, az egyéni elbánásra vonatkozó valamennyi követelménynek. Megállapították ugyanis, hogy az exportáló gyártó és kereskedelmi vállalata nem teljesíti az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésének c) pontjában meghatározott feltételt, amely szerint a részvények többsége magánszemélyek tulajdonában van, azok az állami tisztviselők pedig, akik az igazgatótanácsban foglalnak helyet, vagy kulcsfontosságú vezető pozíciót töltenek be, kisebbségben vannak, illetve bizonyítani kell, hogy a vállalat kellőképpen független az állami befolyástól, a (35) preambulumbekezdésben ismertetett okok miatt.

3.2.3.   Analóg ország

| (40) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően azon exportáló gyártók esetében, amelyek nem részesültek piacgazdasági elbánásban, a rendes értéket az analóg országban alkalmazott árak vagy számtanilag képzett érték alapján kell meghatározni. |
| --- | --- |

(40)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően azon exportáló gyártók esetében, amelyek nem részesültek piacgazdasági elbánásban, a rendes értéket az analóg országban alkalmazott árak vagy számtanilag képzett érték alapján kell meghatározni.

| (41) | A vizsgálat megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte, hogy Japánt kívánja kijelölni megfelelő analóg országként a Kínai Népköztársaságra érvényes rendes érték meghatározásához, és felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg ezzel kapcsolatos észrevételeiket. Az érdekelt felek némelyike kifogásolta a javaslatot és Indiát vagy Tajvant javasolta helyette. |
| --- | --- |

(41)

A vizsgálat megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte, hogy Japánt kívánja kijelölni megfelelő analóg országként a Kínai Népköztársaságra érvényes rendes érték meghatározásához, és felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg ezzel kapcsolatos észrevételeiket. Az érdekelt felek némelyike kifogásolta a javaslatot és Indiát vagy Tajvant javasolta helyette.

| (42) | Indiában nem állították elő a hasonló terméket jelentős mennyiségben. Tajvan szintén vizsgálat tárgya, ezért az országra vonatkozó adatokat a dömping torzíthatja. Az érdekelt feleket ezért tájékoztatták, hogy Japánt választották ki analóg országként, mivel nem vonatkozik rá a vizsgálat, a hasonló terméket jelentős mennyiségben állítják elő, és a verseny feltételei megfelelőnek tűnnek. |
| --- | --- |

(42)

Indiában nem állították elő a hasonló terméket jelentős mennyiségben. Tajvan szintén vizsgálat tárgya, ezért az országra vonatkozó adatokat a dömping torzíthatja. Az érdekelt feleket ezért tájékoztatták, hogy Japánt választották ki analóg országként, mivel nem vonatkozik rá a vizsgálat, a hasonló terméket jelentős mennyiségben állítják elő, és a verseny feltételei megfelelőnek tűnnek.

| (43) | A Bizottság négy ismert japán gyártóval vette fel a kapcsolatot együttműködés céljából, megküldve számukra a vonatkozó kérdőíveket. A négy japán gyártó közül kettő válaszolt a kérdőívre. Egyikük azonban hiányosan töltötte ki a kérdőívet, és nem járult hozzá ellenőrző látogatáshoz. Az egyetlen együttműködő japán gyártó által benyújtott adatokat helyszíni ellenőrzésen vizsgálták meg. |
| --- | --- |

(43)

A Bizottság négy ismert japán gyártóval vette fel a kapcsolatot együttműködés céljából, megküldve számukra a vonatkozó kérdőíveket. A négy japán gyártó közül kettő válaszolt a kérdőívre. Egyikük azonban hiányosan töltötte ki a kérdőívet, és nem járult hozzá ellenőrző látogatáshoz. Az egyetlen együttműködő japán gyártó által benyújtott adatokat helyszíni ellenőrzésen vizsgálták meg.

| (44) | A tajvani exportáló gyártónál tett ellenőrző látogatás során azonban bebizonyosodott, hogy Tajvan a vizsgálati időszak folyamán nem alkalmazott dömpinget. Az analóg ország kiválasztásának kérdését ezért újra mérlegelni kellett. |
| --- | --- |

(44)

A tajvani exportáló gyártónál tett ellenőrző látogatás során azonban bebizonyosodott, hogy Tajvan a vizsgálati időszak folyamán nem alkalmazott dömpinget. Az analóg ország kiválasztásának kérdését ezért újra mérlegelni kellett.

| (45) | E tekintetben megállapították, hogy az érintett termék tajvani termelési mennyisége meghaladja a Kínából származó, a Közösségbe irányuló exportmennyiség 100 %-át. Emellett a tajvani piac nyitottnak nevezhető, mivel az importvám szintje alacsony (a legnagyobb kedvezményes vámtétel 5 %). A vizsgálat arra is rávilágított, hogy Tajvanon a hasonló termék jelentős mértékű belföldi értékesítése valósult meg, és elegendő mennyiségű behozatal érkezett a tajvani piacra. A tajvani piac így kellően versenyképesnek és reprezentatívnak minősül a rendes érték megállapításához Kína számára. |
| --- | --- |

(45)

E tekintetben megállapították, hogy az érintett termék tajvani termelési mennyisége meghaladja a Kínából származó, a Közösségbe irányuló exportmennyiség 100 %-át. Emellett a tajvani piac nyitottnak nevezhető, mivel az importvám szintje alacsony (a legnagyobb kedvezményes vámtétel 5 %). A vizsgálat arra is rávilágított, hogy Tajvanon a hasonló termék jelentős mértékű belföldi értékesítése valósult meg, és elegendő mennyiségű behozatal érkezett a tajvani piacra. A tajvani piac így kellően versenyképesnek és reprezentatívnak minősül a rendes érték megállapításához Kína számára.

| (46) | Emellett a polivinil-alkohol Tajvanra irányuló behozatala a belföldi felhasználás mintegy 15 %-át képviseli, míg Japánban ez az arány mindössze 3 % körüli, vagyis a japán piac a tajvaninál kevésbé felel meg a behozatalból származó verseny tekintetében. A fentiekre tekintettel a Bizottság ideiglenesen úgy döntött, hogy Tajvan felhasználható analóg országként, mivel az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja értelmében a leginkább megfelelő analóg országnak minősül. |
| --- | --- |

(46)

Emellett a polivinil-alkohol Tajvanra irányuló behozatala a belföldi felhasználás mintegy 15 %-át képviseli, míg Japánban ez az arány mindössze 3 % körüli, vagyis a japán piac a tajvaninál kevésbé felel meg a behozatalból származó verseny tekintetében. A fentiekre tekintettel a Bizottság ideiglenesen úgy döntött, hogy Tajvan felhasználható analóg országként, mivel az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja értelmében a leginkább megfelelő analóg országnak minősül.

3.2.4.   Rendes érték

| (47) | Miután – a (46) preambulumbekezdésben jelzettek szerint és az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontjával összhangban – Tajvant választották analóg országnak, a Tajvan vonatkozásában a fenti (19)–(26) preambulumbekezdésben meghatározott módon megállapított rendes értéket alkalmazták a Kínára vonatkozó dömpinggel kapcsolatos számítások során. |
| --- | --- |

(47)

Miután – a (46) preambulumbekezdésben jelzettek szerint és az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontjával összhangban – Tajvant választották analóg országnak, a Tajvan vonatkozásában a fenti (19)–(26) preambulumbekezdésben meghatározott módon megállapított rendes értéket alkalmazták a Kínára vonatkozó dömpinggel kapcsolatos számítások során.

3.2.5.   Exportár

| (48) | Mivel a három exportáló kínai együttműködő gyártó termelése képviselte az érintett terméknek a vizsgálati időszak során a Közösségbe irányuló behozatala csaknem egészét, saját exportadataikat használták fel az exportár megállapítása érdekében. A szolgáltatott információ megbízhatóságát mindazonáltal összevetették az Eurostat behozatali adataival, amelyek alapján megfelelő egyezést mutattak ki. |
| --- | --- |

(48)

Mivel a három exportáló kínai együttműködő gyártó termelése képviselte az érintett terméknek a vizsgálati időszak során a Közösségbe irányuló behozatala csaknem egészét, saját exportadataikat használták fel az exportár megállapítása érdekében. A szolgáltatott információ megbízhatóságát mindazonáltal összevetették az Eurostat behozatali adataival, amelyek alapján megfelelő egyezést mutattak ki.

| (49) | A három kínai együttműködő exportáló gyártó Közösségbe történő exportértékesítései vagy közvetlenül, a közösségbeli független vevőkön számára, vagy az exportáló országban székhellyel rendelkező kapcsolt kereskedelmi vállalataikon keresztül történtek. |
| --- | --- |

(49)

A három kínai együttműködő exportáló gyártó Közösségbe történő exportértékesítései vagy közvetlenül, a közösségbeli független vevőkön számára, vagy az exportáló országban székhellyel rendelkező kapcsolt kereskedelmi vállalataikon keresztül történtek.

| (50) | Az exportárak megállapítása valamennyi exportértékesítés esetében a Közösségben ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján történt, az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban. |
| --- | --- |

(50)

Az exportárak megállapítása valamennyi exportértékesítés esetében a Közösségben ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján történt, az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban.

3.2.6.   Összehasonlítás

| (51) | Tajvan, az analóg ország egyetlen gyártójának, valamint a három együttműködő kínai exportáló gyártónak gyártelepi alapon hasonlították össze rendes értékeit. A rendes érték és az exportár méltányos összehasonlításának biztosítása céljából szükséges és indokolt esetben kiigazítás formájában figyelembe vették a szállítási, biztosítási, anyagmozgatási, rakodási és járulékos költségek, a csomagolás, hitel, az értékesítés utáni (jótállási és garanciális) költségek és más tényezők (banki jutalékok) közötti különbségeket, az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően. |
| --- | --- |

(51)

Tajvan, az analóg ország egyetlen gyártójának, valamint a három együttműködő kínai exportáló gyártónak gyártelepi alapon hasonlították össze rendes értékeit. A rendes érték és az exportár méltányos összehasonlításának biztosítása céljából szükséges és indokolt esetben kiigazítás formájában figyelembe vették a szállítási, biztosítási, anyagmozgatási, rakodási és járulékos költségek, a csomagolás, hitel, az értékesítés utáni (jótállási és garanciális) költségek és más tényezők (banki jutalékok) közötti különbségeket, az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően.

3.2.7.   Dömpingkülönbözet

| (52) | Mivel egyik együttműködő kínai exportáló gyártó sem részesült piacgazdasági vagy egyéni elbánásban, Kína egészére országos dömpingkülönbözetet számoltak ki, a három együttműködő exportáló gyártó gyártelepi alapú exportárai súlyozott átlagának felhasználásával. |
| --- | --- |

(52)

Mivel egyik együttműködő kínai exportáló gyártó sem részesült piacgazdasági vagy egyéni elbánásban, Kína egészére országos dömpingkülönbözetet számoltak ki, a három együttműködő exportáló gyártó gyártelepi alapú exportárai súlyozott átlagának felhasználásával.

| (53) | A kínai exportár súlyozott átlagának és az analóg ország rendes értéke súlyozott átlagának összehasonlítása alapján 10,06 % dömpingkülönbözetet mutattak ki. |
| --- | --- |

(53)

A kínai exportár súlyozott átlagának és az analóg ország rendes értéke súlyozott átlagának összehasonlítása alapján 10,06 % dömpingkülönbözetet mutattak ki.

4.   A KÁR

4.1.   A közösségi termelés és a közösségi gazdasági ágazat

| (54) | A Közösségen belül a hasonló terméket három vállalat gyártja: Németországban a Kuraray Europe GmbH (a továbbiakban: KEG), Spanyolországban a Celanese Ibérica Chemicals (a továbbiakban: Celanese), valamint egy harmadik, a vizsgálatban együttműködést nem tanúsító gyártó, amelynek termelése korlátozott mennyiségű. A KEG és a Celanese teljeskörűen együttműködött a vizsgálatban. |
| --- | --- |

(54)

A Közösségen belül a hasonló terméket három vállalat gyártja: Németországban a Kuraray Europe GmbH (a továbbiakban: KEG), Spanyolországban a Celanese Ibérica Chemicals (a továbbiakban: Celanese), valamint egy harmadik, a vizsgálatban együttműködést nem tanúsító gyártó, amelynek termelése korlátozott mennyiségű. A KEG és a Celanese teljeskörűen együttműködött a vizsgálatban.

| (55) | A fent említett termelés mellett három közösségi gyártó állítja elő a hasonló terméket kötött felhasználás céljából. E vállalatok közül kettő felhasználóként együttműködött a vizsgálatban, mivel az érintett terméket továbbfeldolgozott termékeik előállítása céljából jelentős mennyiségben szerezték be. |
| --- | --- |

(55)

A fent említett termelés mellett három közösségi gyártó állítja elő a hasonló terméket kötött felhasználás céljából. E vállalatok közül kettő felhasználóként együttműködött a vizsgálatban, mivel az érintett terméket továbbfeldolgozott termékeik előállítása céljából jelentős mennyiségben szerezték be.

| (56) | Mivel a fenti (54) preambulumbekezdésben említett két együttműködő gyártó tette ki a teljes (kötött és nem kötött felhasználású) közösségi termelés 80 %-át a vizsgálati időszak alatt, a Bizottság úgy véli, hogy gyártásuk a hasonló termék közösségi termelésének jelentős részét teszi ki. Az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében ők alkotják a közösségi gazdasági ágazatot, és a továbbiakban közösségi gazdasági ágazatként történik rájuk hivatkozás. |
| --- | --- |

(56)

Mivel a fenti (54) preambulumbekezdésben említett két együttműködő gyártó tette ki a teljes (kötött és nem kötött felhasználású) közösségi termelés 80 %-át a vizsgálati időszak alatt, a Bizottság úgy véli, hogy gyártásuk a hasonló termék közösségi termelésének jelentős részét teszi ki. Az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében ők alkotják a közösségi gazdasági ágazatot, és a továbbiakban közösségi gazdasági ágazatként történik rájuk hivatkozás.

| (57) | Mivel a közösségi gazdasági ágazat csak két gyártóból áll, a közösségi gazdasági ágazatra vonatkozó adatokat indexálni kellett a titoktartás megőrzése érdekében, az alaprendelet 19. cikkének megfelelően. |
| --- | --- |

(57)

Mivel a közösségi gazdasági ágazat csak két gyártóból áll, a közösségi gazdasági ágazatra vonatkozó adatokat indexálni kellett a titoktartás megőrzése érdekében, az alaprendelet 19. cikkének megfelelően.

| (58) | Annak megállapítása céljából, hogy a közösségi gazdasági ágazatot érte-e kár, valamint a fogyasztás és a közösségi gazdasági ágazat helyzetére vonatkozó különféle gazdasági mutatók meghatározása céljából megvizsgálták, hogy a közösségi gazdasági ágazat hasonló termékének termelését figyelembe kell-e venni az elemzés során, és ha igen, akkor milyen mértékben. |
| --- | --- |

(58)

Annak megállapítása céljából, hogy a közösségi gazdasági ágazatot érte-e kár, valamint a fogyasztás és a közösségi gazdasági ágazat helyzetére vonatkozó különféle gazdasági mutatók meghatározása céljából megvizsgálták, hogy a közösségi gazdasági ágazat hasonló termékének termelését figyelembe kell-e venni az elemzés során, és ha igen, akkor milyen mértékben.

| (59) | A polivinil-alkohol számos más termék segédanyaga. A Közösségben gyakran használják a polivinil-butirál gyártása során, illetve ragasztóanyagként, papírbevonatként, polimerizációs segédanyaként és textilírezésre. A vizsgálat során megállapították, hogy az egyik közösségi gyártó, amely a saját gyártású polivinil-alkohol döntő mennyiségét a szabadpiacon értékesítette, ugyanazon vállalaton belül az előállított polivinil-alkohol jelentős mennyiségét további feldolgozás céljára használta. E helyzetet kötött felhasználásnak nevezik. A fenti (55) preambulumbekezdésben leírtaknak megfelelően három másik vállalat állított elő polivinil-alkoholt kizárólag kötött felhasználás céljára, és e kötött felhasználású gyártás mellett legalább kettő közülük jelentős mennyiségű polivinil-alkoholt is vásárolt a piacon a további feldolgozási folyamatok felhasználójaként. |
| --- | --- |

(59)

A polivinil-alkohol számos más termék segédanyaga. A Közösségben gyakran használják a polivinil-butirál gyártása során, illetve ragasztóanyagként, papírbevonatként, polimerizációs segédanyaként és textilírezésre. A vizsgálat során megállapították, hogy az egyik közösségi gyártó, amely a saját gyártású polivinil-alkohol döntő mennyiségét a szabadpiacon értékesítette, ugyanazon vállalaton belül az előállított polivinil-alkohol jelentős mennyiségét további feldolgozás céljára használta. E helyzetet kötött felhasználásnak nevezik. A fenti (55) preambulumbekezdésben leírtaknak megfelelően három másik vállalat állított elő polivinil-alkoholt kizárólag kötött felhasználás céljára, és e kötött felhasználású gyártás mellett legalább kettő közülük jelentős mennyiségű polivinil-alkoholt is vásárolt a piacon a további feldolgozási folyamatok felhasználójaként.

| (60) | Megállapították, hogy a kötött felhasználásra az érintett közösségi gyártók által alkalmazott mennyiségek elvileg helyettesíthetők a vásárolt polivinil-alkohollal, ha például a piaci körülmények és/vagy pénzügyi megfontolások ilyen változást eredményeznének. Ezért ezek szerepelnek a közösségi piaci elemzésben. |
| --- | --- |

(60)

Megállapították, hogy a kötött felhasználásra az érintett közösségi gyártók által alkalmazott mennyiségek elvileg helyettesíthetők a vásárolt polivinil-alkohollal, ha például a piaci körülmények és/vagy pénzügyi megfontolások ilyen változást eredményeznének. Ezért ezek szerepelnek a közösségi piaci elemzésben.

4.2.   Közösségi felhasználás

| (61) | A közösségi felhasználást az alábbiak alapján állapították meg: a közösségi gazdasági ágazat saját termelésének a közösségi piacon történő, szabadpiaci értékesítési mennyiségű eladásai, a közösségi gazdasági ágazat által alkalmazott kötött felhasználás, más (kisebb) közösségi gyártók termelési mennyisége – amelyre vonatkozó adatok ezen üzletág leggyakrabban használt adatbázisából származnak –, a fenti (55) preambulumbekezdésben említett két felhasználó kötött felhasználása, az egyetlen tajvani gyártó ellenőrzött importmennyisége, valamint az Eurostattól származó, minden más országra vonatkozó közösségi behozatali mennyiségre vonatkozó adatok. |
| --- | --- |

(61)

A közösségi felhasználást az alábbiak alapján állapították meg: a közösségi gazdasági ágazat saját termelésének a közösségi piacon történő, szabadpiaci értékesítési mennyiségű eladásai, a közösségi gazdasági ágazat által alkalmazott kötött felhasználás, más (kisebb) közösségi gyártók termelési mennyisége – amelyre vonatkozó adatok ezen üzletág leggyakrabban használt adatbázisából származnak –, a fenti (55) preambulumbekezdésben említett két felhasználó kötött felhasználása, az egyetlen tajvani gyártó ellenőrzött importmennyisége, valamint az Eurostattól származó, minden más országra vonatkozó közösségi behozatali mennyiségre vonatkozó adatok.

| (62) | Az Eurostattól származó közösségi behozatali mennyiségekre vonatkozó adatok tekintetében, a (14) preambulumbekezdésben említettek szerint, az érintett terméket jelenleg az ex 3905 30 00 KN-kóddal jelentik be. Az erre az ex KN-kódra vonatkozó Eurostat-adatok a termékkörbe nem tartozó bizonyos piaci rést kitöltő termékekre is vonatkoznak. Mivel nem volt lehetséges a termékek szélesebb kategóriájából kiemelni a csak az érintett termékre vonatkozó adatokat, ezért azokat kiigazították a panaszban szereplő piaci rést kitöltő termékek behozatalára vonatkozó információk alapján. |
| --- | --- |

(62)

Az Eurostattól származó közösségi behozatali mennyiségekre vonatkozó adatok tekintetében, a (14) preambulumbekezdésben említettek szerint, az érintett terméket jelenleg az ex 3905 30 00 KN-kóddal jelentik be. Az erre az ex KN-kódra vonatkozó Eurostat-adatok a termékkörbe nem tartozó bizonyos piaci rést kitöltő termékekre is vonatkoznak. Mivel nem volt lehetséges a termékek szélesebb kategóriájából kiemelni a csak az érintett termékre vonatkozó adatokat, ezért azokat kiigazították a panaszban szereplő piaci rést kitöltő termékek behozatalára vonatkozó információk alapján.

| (63) | Az Eurostat adataival kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy az érintett termék egyes behozatalai „titkos többletként” (secret extra) szerepeltek, ezért a nyilvános adatbázisban nem állt rendelkezésre információ származásukra nézve. Az így bejelentett behozatal származási országára vonatkozó adatokat az adott vámhatóságoktól szerezték be, így azok szerepelhettek a vonatkozó táblázatokban és elemzésekben. |
| --- | --- |

(63)

Az Eurostat adataival kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy az érintett termék egyes behozatalai „titkos többletként” (secret extra) szerepeltek, ezért a nyilvános adatbázisban nem állt rendelkezésre információ származásukra nézve. Az így bejelentett behozatal származási országára vonatkozó adatokat az adott vámhatóságoktól szerezték be, így azok szerepelhettek a vonatkozó táblázatokban és elemzésekben.

| (64) | A fentiek alapján megállapították, hogy a polivinil-alkohol felhasználása a figyelembe vett időszak során jelentősen emelkedett, különösen 2004 és 2005 között. A figyelembe vett időszak során a felhasználás 14 %-kal nőtt, ami elsősorban a polivinil-alkohol – a polivinil-fóliák vagy -lemezek gyártásához alkalmazott polivinil-butirál előállítása során használt nyersanyag – iránti gyorsan növekvő keresletnek tudható be. A polivinilbutirál-fóliát rétegelt biztonsági üveg gyártásában közbenső rétegként használják a Közösségben gyorsan növekvő piacot jelentő gépjármű- és építőipari piacon. | 2003 | 2004 | 2005 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Felhasználás tonnában | 142 894 | 148 807 | 163 851 | 163 096 |
| Index (2003 = 100) | 100 | 104 | 115 | 114 |

(64)

A fentiek alapján megállapították, hogy a polivinil-alkohol felhasználása a figyelembe vett időszak során jelentősen emelkedett, különösen 2004 és 2005 között. A figyelembe vett időszak során a felhasználás 14 %-kal nőtt, ami elsősorban a polivinil-alkohol – a polivinil-fóliák vagy -lemezek gyártásához alkalmazott polivinil-butirál előállítása során használt nyersanyag – iránti gyorsan növekvő keresletnek tudható be. A polivinilbutirál-fóliát rétegelt biztonsági üveg gyártásában közbenső rétegként használják a Közösségben gyorsan növekvő piacot jelentő gépjármű- és építőipari piacon.

2003

2004

2005

VI

Felhasználás tonnában

142 894

148 807

163 851

163 096

Index (2003 = 100)

100

104

115

114

4.3.   Behozatal az érintett országokból

| (65) | Mivel a Tajvan esetében megállapított dömpingkülönbözet a de minimis érték alatti, az ebből az országból származó behozatalt ideiglenesen ki kell vonni a kárra vonatkozó értékelésből. |
| --- | --- |

(65)

Mivel a Tajvan esetében megállapított dömpingkülönbözet a de minimis érték alatti, az ebből az országból származó behozatalt ideiglenesen ki kell vonni a kárra vonatkozó értékelésből.

a)   Az érintett behozatal mennyisége és piaci részesedése

| (66) | Az érintett termék behozatali mennyisége 2003 és 2004 között 39 százalékponttal csökkent, 2005-ben 29 százalékponttal nőtt, majd kismértékben ismét csökkent, így 2003-hoz viszonyítva a vizsgálati időszak folyamán 11 % volt a csökkenés.









  Behozatal | 2003 | 2004 | 2005 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kína tonnában | 24 067 | 14 710 | 21 561 | 21 513 |
| Index (2003 = 100) | 100 | 61 | 90 | 89 |

(66)

Az érintett termék behozatali mennyisége 2003 és 2004 között 39 százalékponttal csökkent, 2005-ben 29 százalékponttal nőtt, majd kismértékben ismét csökkent, így 2003-hoz viszonyítva a vizsgálati időszak folyamán 11 % volt a csökkenés.

Behozatal

2003

2004

2005

VI

Kína tonnában

24 067

14 710

21 561

21 513

Index (2003 = 100)

100

61

90

89

| (67) | A Kínából származó behozatal piaci részesedése kezdetben szintén csökkent, majd megnövekedett. 2005 és a vizsgálati időszak alatt a Kínából származó behozatal a teljes közösségi piac 13 %-át tette ki.









  Piaci részesedés Kína | 2003 | 2004 | 2005 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Közösségi piac | 17 % | 10 % | 13 % | 13 % |
| Index (2003 = 100) | 100 | 59 | 78 | 78 |

(67)

A Kínából származó behozatal piaci részesedése kezdetben szintén csökkent, majd megnövekedett. 2005 és a vizsgálati időszak alatt a Kínából származó behozatal a teljes közösségi piac 13 %-át tette ki.

Piaci részesedés Kína

2003

2004

2005

VI

Közösségi piac

17 %

10 %

13 %

13 %

Index (2003 = 100)

100

59

78

78

b)   Árak

| (68) | 2003 és a vizsgálati időszak között a Kínából származó érintett termék behozatalának átlagos ára 2 százalékponttal esett.









  Egységárak | 2003 | 2004 | 2005 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kína (EUR/tonna) | 1 150 | 1 115 | 1 164 | 1 132 |
| Index (2003 = 100) | 100 | 97 | 101 | 98 |

(68)

2003 és a vizsgálati időszak között a Kínából származó érintett termék behozatalának átlagos ára 2 százalékponttal esett.

Egységárak

2003

2004

2005

VI

Kína (EUR/tonna)

1 150

1 115

1 164

1 132

Index (2003 = 100)

100

97

101

98

c)   Áralákínálás

| (69) | Az áralákínálás meghatározása céljából a Bizottság elemezte a vizsgálati időszakra vonatkozó adatokat. A közösségi gazdasági ágazat vonatkozó eladási árai az engedmények és a visszatérítések levonása utáni nettó árak voltak. Ahol szükséges volt, a Bizottság ezeket az árakat gyártelepi szintre igazította, vagyis nem számította bele a Közösségen belüli fuvardíjakat. A kínai behozatali árak szintén az engedmények és a visszatérítések levonása utáni nettó árak voltak, szükség esetén CIF közösségi határparitásra kiigazítva, a közösségi importőrök részéről felmerült vámok és behozatali költségek után költségek megfelelő kiigazításával. |
| --- | --- |

(69)

Az áralákínálás meghatározása céljából a Bizottság elemezte a vizsgálati időszakra vonatkozó adatokat. A közösségi gazdasági ágazat vonatkozó eladási árai az engedmények és a visszatérítések levonása utáni nettó árak voltak. Ahol szükséges volt, a Bizottság ezeket az árakat gyártelepi szintre igazította, vagyis nem számította bele a Közösségen belüli fuvardíjakat. A kínai behozatali árak szintén az engedmények és a visszatérítések levonása utáni nettó árak voltak, szükség esetén CIF közösségi határparitásra kiigazítva, a közösségi importőrök részéről felmerült vámok és behozatali költségek után költségek megfelelő kiigazításával.

| (70) | A közösségi gazdasági ágazat eladási árait és Kína behozatali árait ugyanazon a kereskedelmi szinten, nevezetesen a közösségi piacon belüli független vevők szintjén hasonlították össze. Mivel úgy gondolták, hogy a modellenkénti összehasonlítás a megfelelő és méltányos, ezért nem tehető a szabvány minőségű és a termékleírásba beletartozó speciális minőségű termék közötti összehasonlítás, megfelelőnek ítélték, hogy egyes modellek ne szerepeljenek az összehasonlításban. Ezek a modellek a Kínából származó behozatal 35 %-át tették ki, de a közösségi piacon történő közösségi értékesítéseknek csak kis arányát képviselték. |
| --- | --- |

(70)

A közösségi gazdasági ágazat eladási árait és Kína behozatali árait ugyanazon a kereskedelmi szinten, nevezetesen a közösségi piacon belüli független vevők szintjén hasonlították össze. Mivel úgy gondolták, hogy a modellenkénti összehasonlítás a megfelelő és méltányos, ezért nem tehető a szabvány minőségű és a termékleírásba beletartozó speciális minőségű termék közötti összehasonlítás, megfelelőnek ítélték, hogy egyes modellek ne szerepeljenek az összehasonlításban. Ezek a modellek a Kínából származó behozatal 35 %-át tették ki, de a közösségi piacon történő közösségi értékesítéseknek csak kis arányát képviselték.

| (71) | A vizsgálati időszak alatt az így kiszámított alákínálási különbözetek súlyozott átlaga a közösségi gazdasági ágazat eladási árának százalékában kifejezve Kína vonatkozásában 3,3 % volt. |
| --- | --- |

(71)

A vizsgálati időszak alatt az így kiszámított alákínálási különbözetek súlyozott átlaga a közösségi gazdasági ágazat eladási árának százalékában kifejezve Kína vonatkozásában 3,3 % volt.

4.4.   A közösségi gazdasági ágazat helyzete

| (72) | Az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően a figyelembe vett időszak folyamán a dömpingelt behozatal közösségi gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata a gazdasági ágazat helyzete szempontjából valamennyi jelentős gazdasági tényező és mutató értékelését magában foglalta. A bizalmas információk védelme érdekében, és mivel az elemzés mindössze két vállalatra vonatkozik, a Bizottság a legtöbb mutatót indexált formában vagy tartományok megadásával közli. |
| --- | --- |

(72)

Az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően a figyelembe vett időszak folyamán a dömpingelt behozatal közösségi gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata a gazdasági ágazat helyzete szempontjából valamennyi jelentős gazdasági tényező és mutató értékelését magában foglalta. A bizalmas információk védelme érdekében, és mivel az elemzés mindössze két vállalatra vonatkozik, a Bizottság a legtöbb mutatót indexált formában vagy tartományok megadásával közli.

a)   Gyártás, kapacitás és kapacitáskihasználás

| | 2003 | 2004 | 2005 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelés tonnában
  (tartományok) | 60 000-80 000 | 65 000-85 000 | 70 000-90 000 | 75 000-95 000 |
| Termelés (index) | 100 | 103 | 119 | 126 |
| Termelési kapacitás tonnában
  (tartományok) | 60 000-80 000 | 65 000-85 000 | 70 000-90 000 | 75 000-95 000 |
| Termelési kapacitás (index) | 100 | 107 | 129 | 133 |
| Kapacitáskihasználás (index) | 100 | 97 | 92 | 94 |

2003

2004

2005

VI

Termelés tonnában

(tartományok)

60 000-80 000

65 000-85 000

70 000-90 000

75 000-95 000

Termelés (index)

100

103

119

126

Termelési kapacitás tonnában

(tartományok)

60 000-80 000

65 000-85 000

70 000-90 000

75 000-95 000

Termelési kapacitás (index)

100

107

129

133

Kapacitáskihasználás (index)

100

97

92

94

| (73) | A közösségi gazdasági ágazat termelése 26 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban. A termelési kapacitásban végbement erőteljes növekedést – elsősorban 2005-ben – a közösségi piacon jelentkező élénk kereslet idézte elő. |
| --- | --- |

(73)

A közösségi gazdasági ágazat termelése 26 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban. A termelési kapacitásban végbement erőteljes növekedést – elsősorban 2005-ben – a közösségi piacon jelentkező élénk kereslet idézte elő.

| (74) | 2003 és a vizsgálat időszak között a közösségi gazdasági ágazatban további termelési kapacitást indítottak be. Ugyanezen időszakban a kapacitáskihasználás 6 %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(74)

2003 és a vizsgálat időszak között a közösségi gazdasági ágazatban további termelési kapacitást indítottak be. Ugyanezen időszakban a kapacitáskihasználás 6 %-kal csökkent.

b)   Az értékesítések volumene és a piaci részesedés a Közösségben

| (75) | Az alábbi táblázat a közösségi gazdasági ágazat teljesítményét mutatja a közösségi független vevőknek történő értékesítéseik vonatkozásában:









  Közösségi gazdasági ágazat | 2003 | 2004 | 2005 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Értékesítési mennyiség (index) | 100 | 110 | 112 | 122 |
| Piaci részesedés (index) | 100 | 104 | 97 | 104 |

(75)

Az alábbi táblázat a közösségi gazdasági ágazat teljesítményét mutatja a közösségi független vevőknek történő értékesítéseik vonatkozásában:

Közösségi gazdasági ágazat

2003

2004

2005

VI

Értékesítési mennyiség (index)

100

110

112

122

Piaci részesedés (index)

100

104

97

104

| (76) | A közösségi gazdasági ágazat a Közösségben független vevőknek történő értékesítései mennyisége 2003 és a vizsgálati időszak között 22 %-kal nőtt. Ennek értékelésekor figyelembe kell venni, hogy ezzel párhuzamosan a közösségi felhasználás folyamatosan nőtt. |
| --- | --- |

(76)

A közösségi gazdasági ágazat a Közösségben független vevőknek történő értékesítései mennyisége 2003 és a vizsgálati időszak között 22 %-kal nőtt. Ennek értékelésekor figyelembe kell venni, hogy ezzel párhuzamosan a közösségi felhasználás folyamatosan nőtt.

| (77) | A közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése 2004-ben nőtt, 2005-ben drámaian csökkent, a vizsgálati időszak folyamán pedig 4 százalékponttal volt magasabb, mint 2003-ban. |
| --- | --- |

(77)

A közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése 2004-ben nőtt, 2005-ben drámaian csökkent, a vizsgálati időszak folyamán pedig 4 százalékponttal volt magasabb, mint 2003-ban.

c)   Közösségi árak

| (78) | A polivinil-alkohol előállításához használt fő nyersanyag a vinilacetát-monomer. A vinilacetát-monomer nyersanyag, ezért árait a kereslet és kínálat piaci egyensúlya határozza meg. Emellett a vinilacetát-monomer piaci árát erőteljesen befolyásolja az olaj- és gázárak alakulása, mivel a vinilacetát-monomer előállításához használt legfontosabb összetevő az ecetsav (melynek előállítása földgázt igényel) és az etilén (amelyet szénhidrogének desztillációjával nyernek). Emellett az energia szintén fontos költségtényező abban a folyamatban, amely során a vinilacetát-monomerből polivinil-alkohol képződik. Az energiával kapcsolatos költségek a polivinil-alkohol előállításában 50-60 %-ot tesznek ki, ezért rendes körülmények között az olaj- és gázárak jelentős változása várhatóan közvetlenül befolyásolja a polivinil-alkohol eladási árait. |
| --- | --- |

(78)

A polivinil-alkohol előállításához használt fő nyersanyag a vinilacetát-monomer. A vinilacetát-monomer nyersanyag, ezért árait a kereslet és kínálat piaci egyensúlya határozza meg. Emellett a vinilacetát-monomer piaci árát erőteljesen befolyásolja az olaj- és gázárak alakulása, mivel a vinilacetát-monomer előállításához használt legfontosabb összetevő az ecetsav (melynek előállítása földgázt igényel) és az etilén (amelyet szénhidrogének desztillációjával nyernek). Emellett az energia szintén fontos költségtényező abban a folyamatban, amely során a vinilacetát-monomerből polivinil-alkohol képződik. Az energiával kapcsolatos költségek a polivinil-alkohol előállításában 50-60 %-ot tesznek ki, ezért rendes körülmények között az olaj- és gázárak jelentős változása várhatóan közvetlenül befolyásolja a polivinil-alkohol eladási árait.

| (79) | Megállapították, hogy e nyersanyagok világpiaci ára 2003 és a vizsgálati időszak között jelentősen nőtt. Ezen időszak folyamán a vinilacetát-monomer árai 20–30 %-kal nőttek, az energiaárak pedig még ennél is nagyobb mértékben emelkedtek. A fő nyersanyagok árainak drámai változása azonban nem tükröződött a közösségi gazdasági ágazat magasabb eladási áraiban: a közösségi gazdasági ágazat eladási árai ugyanezen időszak során 5 %-kal csökkentek, 2004 során pedig különösen kedvezőtlenül alakultak (– 7 %). Így – a vevők megtartása érdekében – a közösségi gazdasági ágazat nem hárította át vevőire az általános áremelkedést, hanem árai csökkentésére kényszerült. | 2003 | 2004 | 2005 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Egységár euróban (tartományok) | 1 300-1 800 | 1 100-1 600 | 1 200-1 700 | 1 200-1 700 |
| Egységár (index) | 100 | 93 | 95 | 95 |

(79)

Megállapították, hogy e nyersanyagok világpiaci ára 2003 és a vizsgálati időszak között jelentősen nőtt. Ezen időszak folyamán a vinilacetát-monomer árai 20–30 %-kal nőttek, az energiaárak pedig még ennél is nagyobb mértékben emelkedtek. A fő nyersanyagok árainak drámai változása azonban nem tükröződött a közösségi gazdasági ágazat magasabb eladási áraiban: a közösségi gazdasági ágazat eladási árai ugyanezen időszak során 5 %-kal csökkentek, 2004 során pedig különösen kedvezőtlenül alakultak (– 7 %). Így – a vevők megtartása érdekében – a közösségi gazdasági ágazat nem hárította át vevőire az általános áremelkedést, hanem árai csökkentésére kényszerült.

2003

2004

2005

VI

Egységár euróban (tartományok)

1 300-1 800

1 100-1 600

1 200-1 700

1 200-1 700

Egységár (index)

100

93

95

95

d)   Készletek

| (80) | Az alábbi számadatok az egyes időszakok végén rendelkezésre álló árukészletek mennyiségét mutatják. | 2003 | 2004 | 2005 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Készletek tonnában
  (tartományok) | 10 000-15 000 | 8 000-13 000 | 9 000-14 000 | 8 000-13 000 |
| Készletek (index) | 100 | 87 | 96 | 87 |

(80)

Az alábbi számadatok az egyes időszakok végén rendelkezésre álló árukészletek mennyiségét mutatják.

2003

2004

2005

VI

Készletek tonnában

(tartományok)

10 000-15 000

8 000-13 000

9 000-14 000

8 000-13 000

Készletek (index)

100

87

96

87

| (81) | A készletek mennyisége összességében viszonylag stabil maradt. 2003 és 2004 között 13 %-kal csökkent, majd 9 százalékponttal nőtt 2005 végéig, végül újra csökkent 9 százalékponttal. |
| --- | --- |

(81)

A készletek mennyisége összességében viszonylag stabil maradt. 2003 és 2004 között 13 %-kal csökkent, majd 9 százalékponttal nőtt 2005 végéig, végül újra csökkent 9 százalékponttal.

e)   Beruházások és a tőkebevonási képesség

| | 2003 | 2004 | 2005 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Beruházások (index) | 100 | 369 | 177 | 62 |

2003

2004

2005

VI

Beruházások (index)

100

369

177

62

| (82) | A beruházások mértéke 2004-ben és 2005-ben érte el a legmagasabb szintet, amikor a közösségi gazdasági ágazat termelési kapacitása a piaci kereslet növekedése hatására megnőtt. A vizsgálat során megállapították, hogy az épületekbe, növényekbe és gépekbe 2003-ban, valamint a vizsgálati időszak során történt beruházás célja elsősorban a gyártási kapacitás fenntartása volt. |
| --- | --- |

(82)

A beruházások mértéke 2004-ben és 2005-ben érte el a legmagasabb szintet, amikor a közösségi gazdasági ágazat termelési kapacitása a piaci kereslet növekedése hatására megnőtt. A vizsgálat során megállapították, hogy az épületekbe, növényekbe és gépekbe 2003-ban, valamint a vizsgálati időszak során történt beruházás célja elsősorban a gyártási kapacitás fenntartása volt.

| (83) | A vizsgálat azt mutatta, hogy a közösségi gazdasági ágazat pénzügyi teljesítménye romlott, azt azonban nem, hogy a közösségi ágazat tőkebevonási képessége a figyelembe vett időszakban komolyabb mértékben változott volna. |
| --- | --- |

(83)

A vizsgálat azt mutatta, hogy a közösségi gazdasági ágazat pénzügyi teljesítménye romlott, azt azonban nem, hogy a közösségi ágazat tőkebevonási képessége a figyelembe vett időszakban komolyabb mértékben változott volna.

f)   Jövedelmezőség, a beruházások megtérülése és pénzforgalom

| (84) | A figyelembe vett időszak során a fő közösségi gyártó részéről felmerülő igen magas és torzító rendkívüli költségekre tekintettel a Bizottság nem tekinti ésszerűnek, hogy adózás előtti nettó haszon alapján állapítsa meg a jövedelmezőséget. A rendkívüli költségek oka az volt, hogy 2001-ben a fő közösségi gyártó tulajdonlása megváltozott. A közösségi gazdasági ágazat jövedelmezőségét ezért a hasonló termék független vevőknek történő értékesítése működési nyereségének ezen értékesítések forgalma százalékában kifejezett értéke alapján állapították meg. | 2003 | 2004 | 2005 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EK-eladások jövedelmezősége (tartomány) | 7 %-17 % | 3 %-13 % | 2 %-12 % | (– 5 %)-(+ 5 %) |
| EK-eladások jövedelmezősége (index) | 100 | 38 | 29 | 8 |
| Beruházások megtérülése összesen
  (tartomány) | (80 %)-(100 %) | (10 %)-(30 %) | (5 %)-(20 %) | (0 %)-(15 %) |
| Beruházások megtérülése összesen (index) | 100 | 17 | 12 | 4 |
| Pénzforgalom (index) | 100 | 55 | 26 | –7 |

(84)

A figyelembe vett időszak során a fő közösségi gyártó részéről felmerülő igen magas és torzító rendkívüli költségekre tekintettel a Bizottság nem tekinti ésszerűnek, hogy adózás előtti nettó haszon alapján állapítsa meg a jövedelmezőséget. A rendkívüli költségek oka az volt, hogy 2001-ben a fő közösségi gyártó tulajdonlása megváltozott. A közösségi gazdasági ágazat jövedelmezőségét ezért a hasonló termék független vevőknek történő értékesítése működési nyereségének ezen értékesítések forgalma százalékában kifejezett értéke alapján állapították meg.

2003

2004

2005

VI

EK-eladások jövedelmezősége (tartomány)

7 %-17 %

3 %-13 %

2 %-12 %

(– 5 %)-(+ 5 %)

EK-eladások jövedelmezősége (index)

100

38

29

8

Beruházások megtérülése összesen

(tartomány)

(80 %)-(100 %)

(10 %)-(30 %)

(5 %)-(20 %)

(0 %)-(15 %)

Beruházások megtérülése összesen (index)

100

17

12

4

Pénzforgalom (index)

100

55

26

–7

| (85) | A 2003 és a vizsgálati időszak között bekövetkezett visszaesés az eladási árakban jelentős hatással volt a közösségi gazdasági ágazat jövedelmezőségére. Ez a jövedelmezőség több mint 10 százalékponttal esett vissza a figyelembe vett időszak során. A teljes befektetések megtérülésének számítása során a hasonló termék működési nyereségét az állóeszközök nettó könyvelésben szereplő értékének arányában fejezték ki, a hasonló termékekre elosztva. Ez a mutató a jövedelmezőséghez hasonlóan alakult, és a figyelembe vett időszak során jelentős mértékben csökkent. A közösségi gazdasági ágazat pénzforgalmában is hasonló negatív változások mutatkoztak, melynek révén a vizsgálati időszakban a közösségi gazdasági ágazat pénzügyi helyzetében összességében drámai hanyatlás következett be. |
| --- | --- |

(85)

A 2003 és a vizsgálati időszak között bekövetkezett visszaesés az eladási árakban jelentős hatással volt a közösségi gazdasági ágazat jövedelmezőségére. Ez a jövedelmezőség több mint 10 százalékponttal esett vissza a figyelembe vett időszak során. A teljes befektetések megtérülésének számítása során a hasonló termék működési nyereségét az állóeszközök nettó könyvelésben szereplő értékének arányában fejezték ki, a hasonló termékekre elosztva. Ez a mutató a jövedelmezőséghez hasonlóan alakult, és a figyelembe vett időszak során jelentős mértékben csökkent. A közösségi gazdasági ágazat pénzforgalmában is hasonló negatív változások mutatkoztak, melynek révén a vizsgálati időszakban a közösségi gazdasági ágazat pénzügyi helyzetében összességében drámai hanyatlás következett be.

g)   Foglalkoztatás, termelékenység és bérek

| | 2003 | 2004 | 2005 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Foglalkoztatottak száma (index) | 100 | 100 | 97 | 96 |
| Alkalmazottankénti átlagos bérköltségek
  (index) | 100 | 105 | 97 | 95 |
| Termelékenység (index) | 100 | 103 | 123 | 132 |

2003

2004

2005

VI

Foglalkoztatottak száma (index)

100

100

97

96

Alkalmazottankénti átlagos bérköltségek

(index)

100

105

97

95

Termelékenység (index)

100

103

123

132

| (86) | A költségek visszafogásának súlyos következményeként a közösségi gazdasági ágazat által foglalkoztatottak száma 2004 óta 4 %-kal csökkent. 2003 és a vizsgálati időszak között a közösségi gazdasági ágazat az alkalmazottankénti termelékenységet 32 %-kal tudta növelni. Ugyanezen időszak során az alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség 5 %-kal csökkent. Ezért azt a következtetést lehet levonni, hogy a figyelembe vett időszak során a közösségi gazdasági ágazat jelentős haladást ért el a költséghatékonyság tekintetében. |
| --- | --- |

(86)

A költségek visszafogásának súlyos következményeként a közösségi gazdasági ágazat által foglalkoztatottak száma 2004 óta 4 %-kal csökkent. 2003 és a vizsgálati időszak között a közösségi gazdasági ágazat az alkalmazottankénti termelékenységet 32 %-kal tudta növelni. Ugyanezen időszak során az alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség 5 %-kal csökkent. Ezért azt a következtetést lehet levonni, hogy a figyelembe vett időszak során a közösségi gazdasági ágazat jelentős haladást ért el a költséghatékonyság tekintetében.

h)   A dömpingkülönbözet nagysága

| (87) | A dömpingelt behozatalok mennyisége és ára figyelembevételével a tényleges dömpingkülönbözet hatása nem tekinthető elhanyagolhatónak. |
| --- | --- |

(87)

A dömpingelt behozatalok mennyisége és ára figyelembevételével a tényleges dömpingkülönbözet hatása nem tekinthető elhanyagolhatónak.

i)   A korábbi dömping utáni helyreállás

| (88) | Mivel hiányoznak az ebben az eljárásban értékelt helyzetet megelőző dömping létezésére vonatkozó információk, ennek a kérdésnek nincs jelentősége. |
| --- | --- |

(88)

Mivel hiányoznak az ebben az eljárásban értékelt helyzetet megelőző dömping létezésére vonatkozó információk, ennek a kérdésnek nincs jelentősége.

j)   Növekedés

| (89) | A vizsgálatból kiderült, hogy a figyelembe vett időszak során a közösségi gazdasági ágazat közösségi piaci részesedését 1–2 %-kal növelte. |
| --- | --- |

(89)

A vizsgálatból kiderült, hogy a figyelembe vett időszak során a közösségi gazdasági ágazat közösségi piaci részesedését 1–2 %-kal növelte.

4.5.   A kárra vonatkozó következtetés

| (90) | 2003 és a vizsgálati időszak között számos mutató kedvezően alakult: a közösségi gazdasági ágazat növelni tudta az értékesítések mennyiségét és piaci részesedését, és jelentős mértékű beruházást hajtott végre további termelési kapacitás kiépítésébe. |
| --- | --- |

(90)

2003 és a vizsgálati időszak között számos mutató kedvezően alakult: a közösségi gazdasági ágazat növelni tudta az értékesítések mennyiségét és piaci részesedését, és jelentős mértékű beruházást hajtott végre további termelési kapacitás kiépítésébe.

| (91) | Pénzügyi mutatói azonban drámaian alakultak: a 2003-ban elért ésszerű haszonkulcs gyorsan és folyamatosan csökkent 2004-től a vizsgálati időszak végéig. A beruházások megtérülése és a pénzforgalom helyzete szintén kedvezőtlenül alakult. Ennek az az oka, hogy a nyersanyagárak gyors emelkedése nem tükröződhetett a hasonló termék értékesítési áraiban. Habár a nyersanyagárak emelkedésére tekintettel rendes piaci helyzetben a polivinil-alkohol eladási árainak 10–20 %-os emelkedése lett volna várható, a közösségi gazdasági ágazat hasonló termékének eladási árai 5 %-kal csökkentek, jövedelmezőségének rovására. Ennek ellenére a vizsgálati időszak során a Kínából származó behozatal ára a közösségi gazdasági ágazat árainak súlyozott átlag alapján 3,3 %-kal kínált alá. |
| --- | --- |

(91)

Pénzügyi mutatói azonban drámaian alakultak: a 2003-ban elért ésszerű haszonkulcs gyorsan és folyamatosan csökkent 2004-től a vizsgálati időszak végéig. A beruházások megtérülése és a pénzforgalom helyzete szintén kedvezőtlenül alakult. Ennek az az oka, hogy a nyersanyagárak gyors emelkedése nem tükröződhetett a hasonló termék értékesítési áraiban. Habár a nyersanyagárak emelkedésére tekintettel rendes piaci helyzetben a polivinil-alkohol eladási árainak 10–20 %-os emelkedése lett volna várható, a közösségi gazdasági ágazat hasonló termékének eladási árai 5 %-kal csökkentek, jövedelmezőségének rovására. Ennek ellenére a vizsgálati időszak során a Kínából származó behozatal ára a közösségi gazdasági ágazat árainak súlyozott átlag alapján 3,3 %-kal kínált alá.

| (92) | Az eddigiek alapján ideiglenesen megállapították, hogy a közösségi gazdasági ágazatot jelentős kár érte az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében. |
| --- | --- |

(92)

Az eddigiek alapján ideiglenesen megállapították, hogy a közösségi gazdasági ágazatot jelentős kár érte az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében.

5.   OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉSEK

5.1.   Bevezetés

| (93) | Az alaprendelet 3. cikkének (6) és (7) bekezdése értelmében a Bizottság megvizsgálta, hogy a Kínából származó dömpingelt behozatal okozott-e olyan mértékű kárt a közösségi gazdasági ágazatnak, amely jelentős kárnak tekinthető. Ezenfelül a dömpingelt behozatalon kívüli más olyan ismert tényezőket is megvizsgáltak, amelyek egyidejűleg károsíthatták a közösségi gazdasági ágazatot, annak biztosítása érdekében, hogy az e tényezők által okozott károkat ne tulajdonítsák a dömpingelt behozatalnak. |
| --- | --- |

(93)

Az alaprendelet 3. cikkének (6) és (7) bekezdése értelmében a Bizottság megvizsgálta, hogy a Kínából származó dömpingelt behozatal okozott-e olyan mértékű kárt a közösségi gazdasági ágazatnak, amely jelentős kárnak tekinthető. Ezenfelül a dömpingelt behozatalon kívüli más olyan ismert tényezőket is megvizsgáltak, amelyek egyidejűleg károsíthatták a közösségi gazdasági ágazatot, annak biztosítása érdekében, hogy az e tényezők által okozott károkat ne tulajdonítsák a dömpingelt behozatalnak.

5.2.   A dömpingelt behozatal hatásai

| (94) | A Kínából származó behozatal mennyisége a figyelembe vett időszak során jelentős volt, a piaci részesedés legalább 10 %-át tette ki. Ugyanakkor az összes kínai exportáló gyártó átlagos árai 2 %-kal csökkentek, és 3,3 %-kal kínáltak alá a közösségi gazdasági ágazat átlagos árainak a vizsgálati időszakban. Annak érdekében, hogy megerősíthesse jelenlétét a belföldi piacon, illetve a Kínából származó behozatal által beállított alacsony piaci árak hatására a közösségi gazdasági ágazat arra kényszerült, hogy eladási árait 5 %-kal csökkentse a figyelembe vett időszak során. |
| --- | --- |

(94)

A Kínából származó behozatal mennyisége a figyelembe vett időszak során jelentős volt, a piaci részesedés legalább 10 %-át tette ki. Ugyanakkor az összes kínai exportáló gyártó átlagos árai 2 %-kal csökkentek, és 3,3 %-kal kínáltak alá a közösségi gazdasági ágazat átlagos árainak a vizsgálati időszakban. Annak érdekében, hogy megerősíthesse jelenlétét a belföldi piacon, illetve a Kínából származó behozatal által beállított alacsony piaci árak hatására a közösségi gazdasági ágazat arra kényszerült, hogy eladási árait 5 %-kal csökkentse a figyelembe vett időszak során.

| (95) | A Kínai Népköztársaságból származó dömpingelt behozatal e tisztességtelen árazási magatartása leszorította a közösségi gazdasági ágazat árait, így azok még a nyersanyagárak jelentékeny mértékű emelkedését sem tudták fedezni. Ezt a közösségi gazdasági ágazat jövedelmezőségének jelentős csökkenése is megerősítette. |
| --- | --- |

(95)

A Kínai Népköztársaságból származó dömpingelt behozatal e tisztességtelen árazási magatartása leszorította a közösségi gazdasági ágazat árait, így azok még a nyersanyagárak jelentékeny mértékű emelkedését sem tudták fedezni. Ezt a közösségi gazdasági ágazat jövedelmezőségének jelentős csökkenése is megerősítette.

| (96) | A fenti megfontolások alapján nyilvánvaló, hogy a Kínai Népköztársaságból érkező alacsony árú, a közösségi gazdasági ágazat árainak jelentős mértékben alákínáló behozatalnak meghatározó szerepe volt a közösségi gazdasági ágazat helyzetének hanyatlásában, ami különösen a jövedelmezőség határozott visszaesésében és más pénzügyi mutatók súlyos romlásában tükröződik. |
| --- | --- |

(96)

A fenti megfontolások alapján nyilvánvaló, hogy a Kínai Népköztársaságból érkező alacsony árú, a közösségi gazdasági ágazat árainak jelentős mértékben alákínáló behozatalnak meghatározó szerepe volt a közösségi gazdasági ágazat helyzetének hanyatlásában, ami különösen a jövedelmezőség határozott visszaesésében és más pénzügyi mutatók súlyos romlásában tükröződik.

5.3.   Más tényezők hatásai

a)   A Kínán kívüli harmadik országokból származó behozatal

| (97) | Az Eurostat és a vizsgálat folyamán összegyűjtött információk szerint a legfontosabb harmadik országok, melyekből a polivinil-alkoholt importálják, a következők: az Amerikai Egyesült Államok, Japán és Tajvan.
  Más harmadik országokból származó behozatal (mennyiség)









  Behozatal (tonnában) | 2003 | 2004 | 2005 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| USA | 11 313 | 21 207 | 22 919 | 22 638 |
| Index (2003 = 100) | 100 | 187 | 203 | 200 |
| Japán | 13 682 | 11 753 | 12 694 | 14 151 |
| Index (2003 = 100) | 100 | 86 | 93 | 103 |
| Tajvan (tartományok) | 11 000-14 000 | 13 000-16 500 | 10 000-13 000 | 9 000-12 000 |
| Index (2003 = 100) | 100 | 118 | 88 | 83 |

(97)

Az Eurostat és a vizsgálat folyamán összegyűjtött információk szerint a legfontosabb harmadik országok, melyekből a polivinil-alkoholt importálják, a következők: az Amerikai Egyesült Államok, Japán és Tajvan.

Más harmadik országokból származó behozatal (mennyiség)

Behozatal (tonnában)

2003

2004

2005

VI

USA

11 313

21 207

22 919

22 638

Index (2003 = 100)

100

187

203

200

Japán

13 682

11 753

12 694

14 151

Index (2003 = 100)

100

86

93

103

Tajvan (tartományok)

11 000-14 000

13 000-16 500

10 000-13 000

9 000-12 000

Index (2003 = 100)

100

118

88

83

Más harmadik országokból származó behozatal (átlagár)

| Átlagár (EUR) | 2003 | 2004 | 2005 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| USA | 1 334 | 1 282 | 1 298 | 1 358 |
| Index (2003 = 100) | 100 | 96 | 97 | 102 |
| Japán | 1 916 | 1 532 | 1 846 | 1 934 |
| Index (2003 = 100) | 100 | 80 | 96 | 101 |
| Tajvan | 1 212 | 1 207 | 1 308 | 1 302 |
| Index (2003 = 100) | 100 | 100 | 108 | 108 |

Átlagár (EUR)

2003

2004

2005

VI

USA

1 334

1 282

1 298

1 358

Index (2003 = 100)

100

96

97

102

Japán

1 916

1 532

1 846

1 934

Index (2003 = 100)

100

80

96

101

Tajvan

1 212

1 207

1 308

1 302

Index (2003 = 100)

100

100

108

108

Piaci részesedés

| Piaci részesedés (%) | 2003 | 2004 | 2005 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| USA | 7,9 % | 14,3 % | 14,0 % | 13,9 % |
| Japán | 9,6 % | 7,9 % | 7,7 % | 8,7 % |
| Tajvan | 100 | 113 | 77 | 73 |

Piaci részesedés (%)

2003

2004

2005

VI

USA

7,9 %

14,3 %

14,0 %

13,9 %

Japán

9,6 %

7,9 %

7,7 %

8,7 %

Tajvan

100

113

77

73

| (98) | Az Egyesült Államokból érkező behozatal 2003 óta erőteljes növekedésnek indult, és a vizsgálati időszak során több mint 22 000 tonnát tett ki, ami a teljes (kötött és nem kötött felhasználású) közösségi piac csaknem 14 %-a. A vizsgálat feltárta, hogy az értékesítések nagy része kapcsolt felek között zajlott, és ezen átruházási értékesítések átlagos egységárai a figyelembe vett időszak egésze során 15, illetve 20 %-kal meghaladták a kínai behozatal átlagos CIF-árát. Emellett megállapították, hogy a mennyiségeket az említett átruházási áraknál 10–20 %-kal magasabb áron viszontértékesítették független vevőknek. Mivel az Egyesült Államokból származó polivinil-alkohol piaci árai többé-kevésbé ugyanazon a szinten voltak, mint a közösségi gazdasági ágazat által előállított polivinil-alkohol árai, nem játszottak szerepet a figyelembe vett időszak során megfigyelt árleszorításban. Így az a következtetés vonható le, hogy e behozatal nem gyakorolt jelentős hatást a közösségi gazdasági ágazat helyzetére. |
| --- | --- |

(98)

Az Egyesült Államokból érkező behozatal 2003 óta erőteljes növekedésnek indult, és a vizsgálati időszak során több mint 22 000 tonnát tett ki, ami a teljes (kötött és nem kötött felhasználású) közösségi piac csaknem 14 %-a. A vizsgálat feltárta, hogy az értékesítések nagy része kapcsolt felek között zajlott, és ezen átruházási értékesítések átlagos egységárai a figyelembe vett időszak egésze során 15, illetve 20 %-kal meghaladták a kínai behozatal átlagos CIF-árát. Emellett megállapították, hogy a mennyiségeket az említett átruházási áraknál 10–20 %-kal magasabb áron viszontértékesítették független vevőknek. Mivel az Egyesült Államokból származó polivinil-alkohol piaci árai többé-kevésbé ugyanazon a szinten voltak, mint a közösségi gazdasági ágazat által előállított polivinil-alkohol árai, nem játszottak szerepet a figyelembe vett időszak során megfigyelt árleszorításban. Így az a következtetés vonható le, hogy e behozatal nem gyakorolt jelentős hatást a közösségi gazdasági ágazat helyzetére.

| (99) | A figyelembe vett időszak során jelentős mennyiségű behozatal érkezett Japánból, ami a vizsgálati időszak idején csaknem 9 %-át tette ki a közösségi piacnak. A japán behozatal mennyisége 2004-ben csökkent, majd 2005-től ismét nőni kezdett, és a vizsgálati időszak alatt 3 %-kal volt nagyobb, mint 2003-ban. A behozatal eladási árainak elemzése azonban azt mutatja, hogy e behozatal átlagos importárai meghaladták a közösségi gazdasági ágazat árait, ezért nem befolyásolták a kedvezőtlen áralakulást, amely hozzájárult a közösségi gazdasági ágazat helyzetének romlásához. |
| --- | --- |

(99)

A figyelembe vett időszak során jelentős mennyiségű behozatal érkezett Japánból, ami a vizsgálati időszak idején csaknem 9 %-át tette ki a közösségi piacnak. A japán behozatal mennyisége 2004-ben csökkent, majd 2005-től ismét nőni kezdett, és a vizsgálati időszak alatt 3 %-kal volt nagyobb, mint 2003-ban. A behozatal eladási árainak elemzése azonban azt mutatja, hogy e behozatal átlagos importárai meghaladták a közösségi gazdasági ágazat árait, ezért nem befolyásolták a kedvezőtlen áralakulást, amely hozzájárult a közösségi gazdasági ágazat helyzetének romlásához.

| (100) | A tajvani behozatal egy gyártótól származik, amely teljes mértékben együttműködött a vizsgálatban. Ezeket az adatokat az Eurostat adatainál megbízhatóbbnak találták, mivel a KN-kód az érintett terméken kívül más termékekre is vonatkozik. A bizalmas információk védelme érdekében ezeket indexált formában vagy tartományok megadásával közlik. A tajvani behozatal a 2004-es erőteljes növekedés után a vizsgálati időszak alatt fokozatosan csökkent, és a közösségi piac 6–7 %-át tette ki (ez mintegy fele a Kínából származó behozatal piaci részesedésének). Ugyanabban az időszakban a behozatal átlagára 8 %-kal nőtt, ami ellentétes a kínai behozatal árával kapcsolatban megfigyelt tendenciáknak. Ennek következtében a Kínából, illetve Tajvanról importált polivinil-alkohol közötti árkülönbség a vizsgálati időszak alatt 12–18 %-ra nőtt. A megállapításokra tekintettel az az ideiglenes következtetés vonható le, hogy e behozatal nem gyakorolt jelentős hatást a közösségi gazdasági ágazat helyzetére. |
| --- | --- |

(100)

A tajvani behozatal egy gyártótól származik, amely teljes mértékben együttműködött a vizsgálatban. Ezeket az adatokat az Eurostat adatainál megbízhatóbbnak találták, mivel a KN-kód az érintett terméken kívül más termékekre is vonatkozik. A bizalmas információk védelme érdekében ezeket indexált formában vagy tartományok megadásával közlik. A tajvani behozatal a 2004-es erőteljes növekedés után a vizsgálati időszak alatt fokozatosan csökkent, és a közösségi piac 6–7 %-át tette ki (ez mintegy fele a Kínából származó behozatal piaci részesedésének). Ugyanabban az időszakban a behozatal átlagára 8 %-kal nőtt, ami ellentétes a kínai behozatal árával kapcsolatban megfigyelt tendenciáknak. Ennek következtében a Kínából, illetve Tajvanról importált polivinil-alkohol közötti árkülönbség a vizsgálati időszak alatt 12–18 %-ra nőtt. A megállapításokra tekintettel az az ideiglenes következtetés vonható le, hogy e behozatal nem gyakorolt jelentős hatást a közösségi gazdasági ágazat helyzetére.

| (101) | Az Egyesült Államokból, Japánból és Tajvanról származó behozatal mellett más országokból nem érkezett jelentős mennyiségű behozatal. A behozatallal kapcsolatos, a (97)–(100) preambulumbekezdésben szereplő megállapítások alapján ideiglenesen az a következetés vonható le, hogy a Kínából származó behozatal kivételével ezek a behozatalok nem járultak hozzá a közösségi gazdasági ágazatot ért kárhoz. |
| --- | --- |

(101)

Az Egyesült Államokból, Japánból és Tajvanról származó behozatal mellett más országokból nem érkezett jelentős mennyiségű behozatal. A behozatallal kapcsolatos, a (97)–(100) preambulumbekezdésben szereplő megállapítások alapján ideiglenesen az a következetés vonható le, hogy a Kínából származó behozatal kivételével ezek a behozatalok nem járultak hozzá a közösségi gazdasági ágazatot ért kárhoz.

b)   Más közösségi gyártók közösségi értékesítései

| (102) | A fenti (54)–(55) preambulumbekezdésben megfogalmazottak szerint a közösségi gazdasági ágazatot alkotó két gyártó mellett a Közösségben a Bizottság ismeretei szerint négy másik vállalat is foglalkozik az érintett termék előállításával. A vállalatok közül három – ketten közülük felhasználóként együttműködtek a vizsgálatban – továbbfeldolgozott termékek előállításához felhasználják az összes, általuk előállított polivinil-alkoholt. A negyedik vállalat csak korlátozott mennyiségben állítja elő a terméket. A fentiekre tekintettel e többi közösségi gyártó nem játszott szerepet a piaci árleszorításban, valamint a közösségi gazdasági ágazatot ezt követően ért kárban. |
| --- | --- |

(102)

A fenti (54)–(55) preambulumbekezdésben megfogalmazottak szerint a közösségi gazdasági ágazatot alkotó két gyártó mellett a Közösségben a Bizottság ismeretei szerint négy másik vállalat is foglalkozik az érintett termék előállításával. A vállalatok közül három – ketten közülük felhasználóként együttműködtek a vizsgálatban – továbbfeldolgozott termékek előállításához felhasználják az összes, általuk előállított polivinil-alkoholt. A negyedik vállalat csak korlátozott mennyiségben állítja elő a terméket. A fentiekre tekintettel e többi közösségi gyártó nem játszott szerepet a piaci árleszorításban, valamint a közösségi gazdasági ágazatot ezt követően ért kárban.

c)   Önmagának okozott kár a költséghatékonyság hiánya miatt

| (103) | Számos érdekelt fél állította azt, hogy a közösségi gazdasági ágazatot ért kár összefügg azzal a ténnyel, hogy a közösségi gazdasági ágazat nem tudott a költségek szempontjából versenyképes maradni, és ésszerűtlen beruházási döntéseket hozott. E tekintetben, a (86) preambulumbekezdésben leírtaknak megfelelően, a vizsgálat kimutatta, hogy a közösségi gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak alatt jelentősen növelte termelékenységét a termelési kibocsátás növelése és a foglalkoztatottak számának csökkentése révén. Emellett azt is megállapították, hogy a termelési kapacitás növelésével összefüggő beruházások (lásd a fenti (73) preambulumbekezdést) nem befolyásolták jelentősen a közösségi gazdasági ágazat pénzügyi helyzetében megfigyelt drámaian kedvezőtlen tendenciákat. |
| --- | --- |

(103)

Számos érdekelt fél állította azt, hogy a közösségi gazdasági ágazatot ért kár összefügg azzal a ténnyel, hogy a közösségi gazdasági ágazat nem tudott a költségek szempontjából versenyképes maradni, és ésszerűtlen beruházási döntéseket hozott. E tekintetben, a (86) preambulumbekezdésben leírtaknak megfelelően, a vizsgálat kimutatta, hogy a közösségi gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak alatt jelentősen növelte termelékenységét a termelési kibocsátás növelése és a foglalkoztatottak számának csökkentése révén. Emellett azt is megállapították, hogy a termelési kapacitás növelésével összefüggő beruházások (lásd a fenti (73) preambulumbekezdést) nem befolyásolták jelentősen a közösségi gazdasági ágazat pénzügyi helyzetében megfigyelt drámaian kedvezőtlen tendenciákat.

| (104) | Az egyetlen tényező, amely jelentős mértékben és kedvezőtlenül hatott a hasonló termék előállítási költségeire a figyelembe vett időszak során, a hasonló termék előállításához használt fő nyersanyagok árának meredek emelkedése volt, a (78)–(79) preambulumbekezdésben leírtaknak megfelelően. A vizsgálat során bebizonyosodott, hogy a közösségi gazdasági ágazat vinilacetát-monomerre és energiára vonatkozó beszerzési árainak alakulása arányban volt e nyersanyagok árának világpiaci alakulásával, ezért a beszerzési árak szintje nem tulajdonítható annak a módnak, ahogyan a közösségi gazdasági ágazat ezeket a nyersanyagokat beszerezte. Ezt az érvelést ezért elutasították. |
| --- | --- |

(104)

Az egyetlen tényező, amely jelentős mértékben és kedvezőtlenül hatott a hasonló termék előállítási költségeire a figyelembe vett időszak során, a hasonló termék előállításához használt fő nyersanyagok árának meredek emelkedése volt, a (78)–(79) preambulumbekezdésben leírtaknak megfelelően. A vizsgálat során bebizonyosodott, hogy a közösségi gazdasági ágazat vinilacetát-monomerre és energiára vonatkozó beszerzési árainak alakulása arányban volt e nyersanyagok árának világpiaci alakulásával, ezért a beszerzési árak szintje nem tulajdonítható annak a módnak, ahogyan a közösségi gazdasági ágazat ezeket a nyersanyagokat beszerezte. Ezt az érvelést ezért elutasították.

d)   Az árkiigazítás időbeli eltolódása

| (105) | A polivinil-alkohol egy fontos gyártója azt állította, hogy ebben az ágazatban természetes, hogy a vinilacetát-monomer beszerzési árának emelkedése nem jár a polivinil-alkohol eladási árának emelkedésével. Ezt az a tény magyarázza, hogy az ágazatban hosszú távú szerződések a jellemzők, ezért a jelentős időbeli eltolódás természetes jelenség. E tekintetben, bár elismert tény, hogy a közösségi gazdasági ágazat egyes értékesítéseit hosszú távú szerződéseken keresztül végzi, nem gyakori, hogy ezek a megállapodások egy évnél hosszabb időre rögzítenék az árakat. A megállapodások keretében ezért az árak tekintetében új tárgyalásokat folytatnak bizonyos idő után, illetve akkor, ha a nyersanyagárak jelentősen megváltoztak. Ezt az érvet ezért el kell utasítani. |
| --- | --- |

(105)

A polivinil-alkohol egy fontos gyártója azt állította, hogy ebben az ágazatban természetes, hogy a vinilacetát-monomer beszerzési árának emelkedése nem jár a polivinil-alkohol eladási árának emelkedésével. Ezt az a tény magyarázza, hogy az ágazatban hosszú távú szerződések a jellemzők, ezért a jelentős időbeli eltolódás természetes jelenség. E tekintetben, bár elismert tény, hogy a közösségi gazdasági ágazat egyes értékesítéseit hosszú távú szerződéseken keresztül végzi, nem gyakori, hogy ezek a megállapodások egy évnél hosszabb időre rögzítenék az árakat. A megállapodások keretében ezért az árak tekintetében új tárgyalásokat folytatnak bizonyos idő után, illetve akkor, ha a nyersanyagárak jelentősen megváltoztak. Ezt az érvet ezért el kell utasítani.

5.4.   Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés

| (106) | Összefoglalva, a fenti elemzés bemutatta, hogy a Kínából a figyelembe vett időszakban érkező behozatal jelentős mértékű árleszorítást idézett elő a közösségi piacon a figyelembe vett időszak egészében. A vizsgálati időszak során a kínai importárak jelentősen alákínáltak a közösségi gazdasági ágazat árainak. |
| --- | --- |

(106)

Összefoglalva, a fenti elemzés bemutatta, hogy a Kínából a figyelembe vett időszakban érkező behozatal jelentős mértékű árleszorítást idézett elő a közösségi piacon a figyelembe vett időszak egészében. A vizsgálati időszak során a kínai importárak jelentősen alákínáltak a közösségi gazdasági ágazat árainak.

| (107) | Ez az árleszorítás ahhoz vezetett, hogy a közösségi gazdasági ágazat eladási árai jelentősen csökkentek, ami egybeesett a közösségi gazdasági ágazat jövedelmezőségének, a beruházások megtérülésének és a működési tevékenységből eredő pénzforgalmának jelentékeny csökkenésével. |
| --- | --- |

(107)

Ez az árleszorítás ahhoz vezetett, hogy a közösségi gazdasági ágazat eladási árai jelentősen csökkentek, ami egybeesett a közösségi gazdasági ágazat jövedelmezőségének, a beruházások megtérülésének és a működési tevékenységből eredő pénzforgalmának jelentékeny csökkenésével.

| (108) | Másrészről azoknak az egyéb tényezőknek a vizsgálatából, amelyek kárt okozhattak volna a közösségi gazdasági ágazatnak, az derült ki, hogy ezek egyike sem gyakorolhatott jelentős negatív hatást. |
| --- | --- |

(108)

Másrészről azoknak az egyéb tényezőknek a vizsgálatából, amelyek kárt okozhattak volna a közösségi gazdasági ágazatnak, az derült ki, hogy ezek egyike sem gyakorolhatott jelentős negatív hatást.

| (109) | A fenti elemzés alapján, amely megfelelően megkülönböztette és elkülönítette az összes ismert tényező közösségi gazdasági ágazatra gyakorolt hatását a dömpingelt behozatal káros hatásától, ideiglenesen megállapítható, hogy az érintett országból származó dömpingelt behozatal az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése értelmében jelentős kárt okozott a közösségi gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(109)

A fenti elemzés alapján, amely megfelelően megkülönböztette és elkülönítette az összes ismert tényező közösségi gazdasági ágazatra gyakorolt hatását a dömpingelt behozatal káros hatásától, ideiglenesen megállapítható, hogy az érintett országból származó dömpingelt behozatal az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése értelmében jelentős kárt okozott a közösségi gazdasági ágazatnak.

6.   KÖZÖSSÉGI ÉRDEK

| (110) | A Bizottság megvizsgálta, hogy a dömpingre, a kárra és az okozati összefüggésre vonatkozó következtetések ellenére fennállnak-e olyan kényszerítő indokok, amelyek ahhoz a következtetéshez vezetnének, hogy ebben a konkrét esetben nem áll a Közösség érdekében intézkedések elfogadása. E célból és az alaprendelet 21. cikkének megfelelően a Bizottság megvizsgálta az intézkedések várható hatását az összes érdekelt félre. |
| --- | --- |

(110)

A Bizottság megvizsgálta, hogy a dömpingre, a kárra és az okozati összefüggésre vonatkozó következtetések ellenére fennállnak-e olyan kényszerítő indokok, amelyek ahhoz a következtetéshez vezetnének, hogy ebben a konkrét esetben nem áll a Közösség érdekében intézkedések elfogadása. E célból és az alaprendelet 21. cikkének megfelelően a Bizottság megvizsgálta az intézkedések várható hatását az összes érdekelt félre.

6.1.   A közösségi gazdasági ágazat érdeke

| (111) | Mint ahogy a fenti (56) preambulumbekezdésből kiderült, a közösségi gazdasági ágazatot két vállalat alkotja, amelyek egy németországi és egy spanyolországi gyártóüzemmel rendelkeznek, és 200–300 fő azoknak a foglalkoztatottaknak a száma, akik közvetlenül részt vesznek a hasonló termék előállításában, értékesítésében és az ehhez kapcsolódó adminisztratív tevékenységben. Az intézkedések elrendelése esetén várható, hogy a közösségi piacon tapasztalható árleszorítás megszűnik, és a közösségi gazdasági ágazat eladási árai emelkedni fognak, melynek következtében a közösségi gazdasági ágazat pénzügyi helyzete is javul majd. |
| --- | --- |

(111)

Mint ahogy a fenti (56) preambulumbekezdésből kiderült, a közösségi gazdasági ágazatot két vállalat alkotja, amelyek egy németországi és egy spanyolországi gyártóüzemmel rendelkeznek, és 200–300 fő azoknak a foglalkoztatottaknak a száma, akik közvetlenül részt vesznek a hasonló termék előállításában, értékesítésében és az ehhez kapcsolódó adminisztratív tevékenységben. Az intézkedések elrendelése esetén várható, hogy a közösségi piacon tapasztalható árleszorítás megszűnik, és a közösségi gazdasági ágazat eladási árai emelkedni fognak, melynek következtében a közösségi gazdasági ágazat pénzügyi helyzete is javul majd.

| (112) | Másrészről, ha a dömpingellenes intézkedések bevezetésére nem kerül sor, valószínű, hogy a közösségi piac pénzügyi mutatóinak, elsősorban jövedelmezőségének kedvezőtlen alakulása folytatódik. A közösségi gazdasági ágazat jelentős piaci részesedést veszít el, mivel nem lesz képes a kínai behozatal által kialakított piaci árakat követni. A legrosszabb esetben a közösségi gazdasági ágazat arra kényszerülne, hogy kivonuljon a szabad piacról, és kizárólag kötött felhasználásra állítson elő polivinil-alkoholt. Mindkét esetben várható, hogy ez a termelés és beruházások visszaeséséhez, egyes termelési egységek leállításához és a foglalkoztattak számának csökkentéséhez vezet. |
| --- | --- |

(112)

Másrészről, ha a dömpingellenes intézkedések bevezetésére nem kerül sor, valószínű, hogy a közösségi piac pénzügyi mutatóinak, elsősorban jövedelmezőségének kedvezőtlen alakulása folytatódik. A közösségi gazdasági ágazat jelentős piaci részesedést veszít el, mivel nem lesz képes a kínai behozatal által kialakított piaci árakat követni. A legrosszabb esetben a közösségi gazdasági ágazat arra kényszerülne, hogy kivonuljon a szabad piacról, és kizárólag kötött felhasználásra állítson elő polivinil-alkoholt. Mindkét esetben várható, hogy ez a termelés és beruházások visszaeséséhez, egyes termelési egységek leállításához és a foglalkoztattak számának csökkentéséhez vezet.

| (113) | Összegzésként megállapítható, hogy dömpingellenes intézkedések elrendelése lehetővé tenné a Közösség gazdasági ágazata számára, hogy felépüljön a kárt okozó dömping hatásaiból. |
| --- | --- |

(113)

Összegzésként megállapítható, hogy dömpingellenes intézkedések elrendelése lehetővé tenné a Közösség gazdasági ágazata számára, hogy felépüljön a kárt okozó dömping hatásaiból.

6.2.   A nem kapcsolt importőrök érdeke

| (114) | A (8) preambulumbekezdésben leírtak szerint öt, a mintában szereplő importőr küldte vissza a kitöltött kérdőívet; ezek az importőrök a vizsgálati időszak során az érintett termék Közösségbe irányuló behozatalának mintegy 80 %-át képviselték. A mintában szereplő egyik importőr által szolgáltatott információkat figyelmen kívül kellett hagyni ebben a szakaszban, mert az ellenőrző látogatást két alkalommal is elhalasztotta. Három kérdőív válaszait ellenőrizték a helyszínen. |
| --- | --- |

(114)

A (8) preambulumbekezdésben leírtak szerint öt, a mintában szereplő importőr küldte vissza a kitöltött kérdőívet; ezek az importőrök a vizsgálati időszak során az érintett termék Közösségbe irányuló behozatalának mintegy 80 %-át képviselték. A mintában szereplő egyik importőr által szolgáltatott információkat figyelmen kívül kellett hagyni ebben a szakaszban, mert az ellenőrző látogatást két alkalommal is elhalasztotta. Három kérdőív válaszait ellenőrizték a helyszínen.

| (115) | A polivinil-alkohol teljes súlya az importőrök forgalmának elenyésző hányadát alkotja. Az importőrök tevékenységének mindössze 3–4 %-át érinti a Kínából származó polivinil-alkohol behozatala. Az importőrök tevékenysége ennél jóval szélesebb területet ölel fel, és beletartozik az általános kereskedelem és forgalmazás. Egyes importőrök a vizsgált terméket nem csupán Kínából, hanem más – közösségi vagy azon kívüli – forrásokból is beszerzik, a közösségi gazdasági ágazatot is beleértve. A mintában szereplő importőrök polivinil-alkohollal összefüggő átlagos haszonkulcsa 5 % körüli. |
| --- | --- |

(115)

A polivinil-alkohol teljes súlya az importőrök forgalmának elenyésző hányadát alkotja. Az importőrök tevékenységének mindössze 3–4 %-át érinti a Kínából származó polivinil-alkohol behozatala. Az importőrök tevékenysége ennél jóval szélesebb területet ölel fel, és beletartozik az általános kereskedelem és forgalmazás. Egyes importőrök a vizsgált terméket nem csupán Kínából, hanem más – közösségi vagy azon kívüli – forrásokból is beszerzik, a közösségi gazdasági ágazatot is beleértve. A mintában szereplő importőrök polivinil-alkohollal összefüggő átlagos haszonkulcsa 5 % körüli.

| (116) | A közösségi importőrök nem támogatják az intézkedések elrendelését. Az együttműködő importőrök az állították, hogy az intézkedések elrendelése súlyos károkat okozna működésükben, mivel az áremelkedést nem tudnák felhasználóikra hárítani. E tekintetben a Kínából származó behozatalra kivetendő dömpingellenes vám a fenti (111) premabulumbekezdésben elmagyarázottak szerint valószínűleg a piaci árak csekély mértékű felfelé irányuló korrekciójához vezetne. Ezért várható, hogy az érintett terméket Kínából megvásároló importőrök képesek lesznek továbbadni a vámköltségeket a végső fogyasztónak. A behozatalt követő költségek tekintetében a CIF közösségi határparitáson számolt árak kiigazítását követően továbbra is jelentős mértékűnek talált alákínálás szintén arra enged következtetni, hogy van lehetőség áremelkedésre. Végezetül tekintettel arra, hogy ez a termék kevésbé jelentős súllyal képviselteti magát az importőrök tevékenységében, és figyelembe véve jelenlegi – általános, illetve a polivinil-alkohol értékesítésével kapcsolatos – haszonkulcsukat, várható, hogy az ideiglenesen megállapított vám nem befolyásolja majd jelentősen e gazdasági szereplők pénzügyi helyzetét. |
| --- | --- |

(116)

A közösségi importőrök nem támogatják az intézkedések elrendelését. Az együttműködő importőrök az állították, hogy az intézkedések elrendelése súlyos károkat okozna működésükben, mivel az áremelkedést nem tudnák felhasználóikra hárítani. E tekintetben a Kínából származó behozatalra kivetendő dömpingellenes vám a fenti (111) premabulumbekezdésben elmagyarázottak szerint valószínűleg a piaci árak csekély mértékű felfelé irányuló korrekciójához vezetne. Ezért várható, hogy az érintett terméket Kínából megvásároló importőrök képesek lesznek továbbadni a vámköltségeket a végső fogyasztónak. A behozatalt követő költségek tekintetében a CIF közösségi határparitáson számolt árak kiigazítását követően továbbra is jelentős mértékűnek talált alákínálás szintén arra enged következtetni, hogy van lehetőség áremelkedésre. Végezetül tekintettel arra, hogy ez a termék kevésbé jelentős súllyal képviselteti magát az importőrök tevékenységében, és figyelembe véve jelenlegi – általános, illetve a polivinil-alkohol értékesítésével kapcsolatos – haszonkulcsukat, várható, hogy az ideiglenesen megállapított vám nem befolyásolja majd jelentősen e gazdasági szereplők pénzügyi helyzetét.

| (117) | Habár az importőrök/forgalmazók nem támogatják az intézkedéseket, a rendelkezésre álló információk alapján le lehet vonni azt a következtetést, hogy bármely előnyt, amelyet abból nyerhetnek, hogy a dömpingellenes intézkedéseket nem vezetik be, ellensúlyoz a közösségi gazdasági ágazat azon érdeke, amely a kínai behozatal tisztességtelen és káros kereskedelmi gyakorlatának kiküszöböléséhez fűződik. |
| --- | --- |

(117)

Habár az importőrök/forgalmazók nem támogatják az intézkedéseket, a rendelkezésre álló információk alapján le lehet vonni azt a következtetést, hogy bármely előnyt, amelyet abból nyerhetnek, hogy a dömpingellenes intézkedéseket nem vezetik be, ellensúlyoz a közösségi gazdasági ágazat azon érdeke, amely a kínai behozatal tisztességtelen és káros kereskedelmi gyakorlatának kiküszöböléséhez fűződik.

6.3.   A felhasználók érdeke

| (118) | Hét felhasználó töltötte ki a felhasználóknak szóló kérdőívet. Két vállalat hiányosan töltötte ki a kérdőívet, ezért válaszaikat nem lehetett figyelembe venni az elemzésben. Az öt fennmaradó vállalat számos alkalmazásban használta a polivinil-alkoholt: ragasztóanyagok, ipari porok, polivinil-butirát gyártására, valamint textilírezés, textilkikészítés és gyantagyártás céljából. |
| --- | --- |

(118)

Hét felhasználó töltötte ki a felhasználóknak szóló kérdőívet. Két vállalat hiányosan töltötte ki a kérdőívet, ezért válaszaikat nem lehetett figyelembe venni az elemzésben. Az öt fennmaradó vállalat számos alkalmazásban használta a polivinil-alkoholt: ragasztóanyagok, ipari porok, polivinil-butirát gyártására, valamint textilírezés, textilkikészítés és gyantagyártás céljából.

| (119) | A beszerzésekre vonatkozó, a kérdőívben feltüntetett válaszok információi alapján az öt együttműködő felhasználó beszerzései a polivinil-alkohol teljes közösségi felhasználásának 19 %-át tették ki, kínai behozataluk pedig a Kínából származó összes behozatal 22 %-ának felelt meg. Fontos megjegyezni, hogy a Kínából származó behozatal ugyanakkor összességében beszerzésük kis részét, 15 %-át tette ki. Ez a helyzet azonban meglehetősen vegyes képet mutat: az egyik együttműködő felhasználó egyáltalán nem importált Kínából a vizsgálati időszak alatt, míg egy másik együttműködő felhasználó kizárólag Kínából importált. |
| --- | --- |

(119)

A beszerzésekre vonatkozó, a kérdőívben feltüntetett válaszok információi alapján az öt együttműködő felhasználó beszerzései a polivinil-alkohol teljes közösségi felhasználásának 19 %-át tették ki, kínai behozataluk pedig a Kínából származó összes behozatal 22 %-ának felelt meg. Fontos megjegyezni, hogy a Kínából származó behozatal ugyanakkor összességében beszerzésük kis részét, 15 %-át tette ki. Ez a helyzet azonban meglehetősen vegyes képet mutat: az egyik együttműködő felhasználó egyáltalán nem importált Kínából a vizsgálati időszak alatt, míg egy másik együttműködő felhasználó kizárólag Kínából importált.

| (120) | Az együttműködő felhasználók számos érvet felhoztak a vámok kivetésével szemben. |
| --- | --- |

(120)

Az együttműködő felhasználók számos érvet felhoztak a vámok kivetésével szemben.

| (121) | Két vállalat ragasztóanyagok gyártásához használt fel polivinil-alkoholt. Megállapították, hogy az ilyen ragasztóanyagok gyártásához a polivinil-alkohol jelentős költségbeli ráfordítást jelent, amely az összetételtől függően a gyártási költségek 80 %-át is kiteheti. A vállalatok érvelése szerint, tekintettel a polivinil-alkohol jelentős szerepére a gyártási költségek és a ragasztóanyagok értékesítésében elért haszonkulcs területén, a dömpingellenes vám csődhöz vezethet, vagy arra kényszerítheti őket, hogy a Közösség területén kívülre helyezzék át termelésüket. E vállalatok erőteljesen kétségbe vonták, hogy vevőik hajlandók lennének kifizetni a vámok által okozott áremelkedést. E tekintetben, habár elismerhető, hogy az ebben az ágazatban elérhető haszonkulcs szerény, azt is meg kell jegyezni, hogy a javasolt intézkedések kizárólag a kínai származású polivinil-alkohol beszerzési árait befolyásolnák közvetlenül, ami csak egy beszerzési forrást jelent, amelynek árai a vizsgálati időszak során jelentősen alákínáltak a közösségi gazdasági ágazat árainak. Így a vám hatása e vállalatok ragasztógyártás során felmerülő költségeire nem elhanyagolható, ugyanakkor, tekintettel a javasolt vám szintjére, nem jelzi semmi, hogy a vevők nem lennének hajlandók a költségemelkedés legalább egy jelentősebb részét átvállalni. |
| --- | --- |

(121)

Két vállalat ragasztóanyagok gyártásához használt fel polivinil-alkoholt. Megállapították, hogy az ilyen ragasztóanyagok gyártásához a polivinil-alkohol jelentős költségbeli ráfordítást jelent, amely az összetételtől függően a gyártási költségek 80 %-át is kiteheti. A vállalatok érvelése szerint, tekintettel a polivinil-alkohol jelentős szerepére a gyártási költségek és a ragasztóanyagok értékesítésében elért haszonkulcs területén, a dömpingellenes vám csődhöz vezethet, vagy arra kényszerítheti őket, hogy a Közösség területén kívülre helyezzék át termelésüket. E vállalatok erőteljesen kétségbe vonták, hogy vevőik hajlandók lennének kifizetni a vámok által okozott áremelkedést. E tekintetben, habár elismerhető, hogy az ebben az ágazatban elérhető haszonkulcs szerény, azt is meg kell jegyezni, hogy a javasolt intézkedések kizárólag a kínai származású polivinil-alkohol beszerzési árait befolyásolnák közvetlenül, ami csak egy beszerzési forrást jelent, amelynek árai a vizsgálati időszak során jelentősen alákínáltak a közösségi gazdasági ágazat árainak. Így a vám hatása e vállalatok ragasztógyártás során felmerülő költségeire nem elhanyagolható, ugyanakkor, tekintettel a javasolt vám szintjére, nem jelzi semmi, hogy a vevők nem lennének hajlandók a költségemelkedés legalább egy jelentősebb részét átvállalni.

| (122) | Két másik vállalat polivinil-butirál gyártásához használt fel polivinil-alkoholt. A polivinil-butirát gyártásában szintén jelentős költségtényező a polivinil-alkohol. E vállalatok egyike – amely a polivinil-butirált polivinilbutirál-fólia előállításához használja –, felvetette, hogy az intézkedések arra kényszerítenék a vállalatot, hogy polivinilbutirál-termelésüket a Közösségen kívülre helyezzék át. E vállalat azt is közölte, hogy tekintettel arra, hogy milyen hosszú időt venne igénybe a polivinil-alkohol minősítése az említett felhasználás céljából, bonyolult és nehéz számukra beszállítót váltani. A polivinil-butirál másik, felhasználóként együttműködő gyártója, amely a polivinil-alkoholt nem csupán polivinil-butirál előállítására, hanem ipari porok gyártására is használta, szintén rámutatott a beszállítóváltás nehéz és hosszú folyamatára, továbbá kifejezte aggályait az intézkedések hatására esetlegesen növekvő költségek miatt. |
| --- | --- |

(122)

Két másik vállalat polivinil-butirál gyártásához használt fel polivinil-alkoholt. A polivinil-butirát gyártásában szintén jelentős költségtényező a polivinil-alkohol. E vállalatok egyike – amely a polivinil-butirált polivinilbutirál-fólia előállításához használja –, felvetette, hogy az intézkedések arra kényszerítenék a vállalatot, hogy polivinilbutirál-termelésüket a Közösségen kívülre helyezzék át. E vállalat azt is közölte, hogy tekintettel arra, hogy milyen hosszú időt venne igénybe a polivinil-alkohol minősítése az említett felhasználás céljából, bonyolult és nehéz számukra beszállítót váltani. A polivinil-butirál másik, felhasználóként együttműködő gyártója, amely a polivinil-alkoholt nem csupán polivinil-butirál előállítására, hanem ipari porok gyártására is használta, szintén rámutatott a beszállítóváltás nehéz és hosszú folyamatára, továbbá kifejezte aggályait az intézkedések hatására esetlegesen növekvő költségek miatt.

| (123) | Elismert tény, hogy a polivinil-alkohol beszerzési költségének változása tükröződni fog a polivinil-butirál megnövekedett előállítási költségében. Ugyanakkor – mivel a Kínából származó behozatal a közösségi piac 13 %-át teszi ki, a polivinil-alkohol közösségi felhasználásának 87 %-át nem befolyásolják közvetlenül az intézkedések. Emellett a javasolt vámtétel csekély mértékű. A fentiekre tekintettel és figyelembe véve a polivinil-butirál kedvező piaci feltételeit, az ilyen vám hatása elviselhetőnek tekinthető. |
| --- | --- |

(123)

Elismert tény, hogy a polivinil-alkohol beszerzési költségének változása tükröződni fog a polivinil-butirál megnövekedett előállítási költségében. Ugyanakkor – mivel a Kínából származó behozatal a közösségi piac 13 %-át teszi ki, a polivinil-alkohol közösségi felhasználásának 87 %-át nem befolyásolják közvetlenül az intézkedések. Emellett a javasolt vámtétel csekély mértékű. A fentiekre tekintettel és figyelembe véve a polivinil-butirál kedvező piaci feltételeit, az ilyen vám hatása elviselhetőnek tekinthető.

| (124) | A minősítő eljárással kapcsolatban elismerik, hogy egyes alkalmazások esetében a polivinil-alkohol jellemzőire vonatkozó feltételek igen szigorúak és pontosan körülhatárolhatók, ezért fokozott teszteléssel járó, hosszadalmas minősítő eljárást eredményeznek. Emlékeztetni kell azonban arra, hogy a dömpingellenes intézkedések célja nem az, hogy egyes szállítók ne jussanak be a közösségi piacra. A javasolt intézkedések célja az, hogy visszaállítsa a tisztességes kereskedelmet és kiigazítsa a torz piaci helyzetet. Ezért, elsősorban a javasolt vámtétel szintjére tekintettel, semmi nem indokolja, hogy egyes felhasználók beszállítóváltásra kényszerülnének az intézkedések bevezetésével. |
| --- | --- |

(124)

A minősítő eljárással kapcsolatban elismerik, hogy egyes alkalmazások esetében a polivinil-alkohol jellemzőire vonatkozó feltételek igen szigorúak és pontosan körülhatárolhatók, ezért fokozott teszteléssel járó, hosszadalmas minősítő eljárást eredményeznek. Emlékeztetni kell azonban arra, hogy a dömpingellenes intézkedések célja nem az, hogy egyes szállítók ne jussanak be a közösségi piacra. A javasolt intézkedések célja az, hogy visszaállítsa a tisztességes kereskedelmet és kiigazítsa a torz piaci helyzetet. Ezért, elsősorban a javasolt vámtétel szintjére tekintettel, semmi nem indokolja, hogy egyes felhasználók beszállítóváltásra kényszerülnének az intézkedések bevezetésével.

| (125) | Az egyik együttműködő felhasználó, amely poliésztert/pamutot és pamutszöveteket állít elő, és polivinil-alkoholt használ sodratlan selyemszálak írezése és kikészítése során, jelezte, hogy az intézkedések arra kényszeríthetik a vállalatot, hogy fonással és szövéssel kapcsolatos tevékenységeit a Közösségen kívülre helyezze át. E tekintetben megállapították, hogy a vállalat termékeinek előállítási költségeiben a polivinil-alkohol költséghányada meglehetősen korlátozott, 0,2 % és 0,8 % közötti volt. A javasolt vámtételre tekintettel a Bizottság úgy véli, hogy az ilyen vám hatása elhanyagolható. |
| --- | --- |

(125)

Az egyik együttműködő felhasználó, amely poliésztert/pamutot és pamutszöveteket állít elő, és polivinil-alkoholt használ sodratlan selyemszálak írezése és kikészítése során, jelezte, hogy az intézkedések arra kényszeríthetik a vállalatot, hogy fonással és szövéssel kapcsolatos tevékenységeit a Közösségen kívülre helyezze át. E tekintetben megállapították, hogy a vállalat termékeinek előállítási költségeiben a polivinil-alkohol költséghányada meglehetősen korlátozott, 0,2 % és 0,8 % közötti volt. A javasolt vámtételre tekintettel a Bizottság úgy véli, hogy az ilyen vám hatása elhanyagolható.

| (126) | Végezetül a panaszos, a KEG azt állította, hogy az intézkedések bevezetésének elmaradása a felhasználók érdekeit sértené, mivel a KEG kedvezőtlen pénzügyi eredményei a polivinil-alkohollal kapcsolatos tevékenységei terén arra kényszerítheti a vállalatot, hogy kivonuljon a kereskedelmi piacról, és az értéklánc következő szintjein lévő piacokra koncentráljon. Állítása szerint ennek bekövetkezése esetén a felhasználói ágazatban készlethiány keletkezne, mivel a KEG nagy és megbízható szállító. Habár ezt az állítást az érintett felhasználók nem támogatták kifejezetten, azt meg lehetett erősíteni, hogy az öt érintett felhasználó közül három valóban a KEG-től vásárol jelentős mennyiségű polivinil-alkoholt, és ez a vállalat tekinthető a közösségi piac legfontosabb szállítójának. Ezért, ha a KEG bármilyen oknál fogva elhagyná a piacot, nem zárható ki, hogy az ágazat komoly készlethiánnyal nézne szembe. |
| --- | --- |

(126)

Végezetül a panaszos, a KEG azt állította, hogy az intézkedések bevezetésének elmaradása a felhasználók érdekeit sértené, mivel a KEG kedvezőtlen pénzügyi eredményei a polivinil-alkohollal kapcsolatos tevékenységei terén arra kényszerítheti a vállalatot, hogy kivonuljon a kereskedelmi piacról, és az értéklánc következő szintjein lévő piacokra koncentráljon. Állítása szerint ennek bekövetkezése esetén a felhasználói ágazatban készlethiány keletkezne, mivel a KEG nagy és megbízható szállító. Habár ezt az állítást az érintett felhasználók nem támogatták kifejezetten, azt meg lehetett erősíteni, hogy az öt érintett felhasználó közül három valóban a KEG-től vásárol jelentős mennyiségű polivinil-alkoholt, és ez a vállalat tekinthető a közösségi piac legfontosabb szállítójának. Ezért, ha a KEG bármilyen oknál fogva elhagyná a piacot, nem zárható ki, hogy az ágazat komoly készlethiánnyal nézne szembe.

6.4.   Következtetés a közösségi érdekről

| (127) | Az intézkedések elrendelése hatására várató, hogy a közösségi gazdasági ágazat javít jövedelmezőségén. Tekintettel a közösségi gazdasági ágazat kedvezőtlen pénzügyi helyzetére, fennáll annak a tényleges kockázata, hogy intézkedések hiányában a közösségi gazdasági ágazat gyártóüzemeket zár be és munkavállalókat bocsát el. Általánosságban a közösségi felhasználók számára szintén előnyös lenne az intézkedések elrendelése, mivel a polivinil-alkohol jelentős mennyiségű készletei nem kerülnének veszélybe, ugyanakkor pedig a polivinil-alkohol beszerzési árának átlagos változása mérsékelt lenne. A fentiekre tekintettel ideiglenesen levonható az a következtetés, hogy nem létezik olyan kényszerítő ok, amely közösségi érdek alapján ebben az esetben az intézkedések elrendelésének elmaradását igazolná. |
| --- | --- |

(127)

Az intézkedések elrendelése hatására várató, hogy a közösségi gazdasági ágazat javít jövedelmezőségén. Tekintettel a közösségi gazdasági ágazat kedvezőtlen pénzügyi helyzetére, fennáll annak a tényleges kockázata, hogy intézkedések hiányában a közösségi gazdasági ágazat gyártóüzemeket zár be és munkavállalókat bocsát el. Általánosságban a közösségi felhasználók számára szintén előnyös lenne az intézkedések elrendelése, mivel a polivinil-alkohol jelentős mennyiségű készletei nem kerülnének veszélybe, ugyanakkor pedig a polivinil-alkohol beszerzési árának átlagos változása mérsékelt lenne. A fentiekre tekintettel ideiglenesen levonható az a következtetés, hogy nem létezik olyan kényszerítő ok, amely közösségi érdek alapján ebben az esetben az intézkedések elrendelésének elmaradását igazolná.

7.   IDEIGLENES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEKRE IRÁNYULÓ JAVASLAT

| (128) | A dömpingre, a kárra, az okozati összefüggésre és a közösségi érdekre figyelemmel levont következtetésekre tekintettel ideiglenes intézkedést kell hozni annak megelőzése érdekében, hogy a közösségi gazdasági ágazatnak a Kínából származó érintett termék dömpingelt behozatala további károkat okozzon. |
| --- | --- |

(128)

A dömpingre, a kárra, az okozati összefüggésre és a közösségi érdekre figyelemmel levont következtetésekre tekintettel ideiglenes intézkedést kell hozni annak megelőzése érdekében, hogy a közösségi gazdasági ágazatnak a Kínából származó érintett termék dömpingelt behozatala további károkat okozzon.

| (129) | A Tajvanból származó érintett termék behozatala tekintetében ideiglenesen nem állapítottak meg dömpinget, a (30) preambulumbekezdésben jelzettek szerint. Ennek következtében nem kell ideiglenes intézkedéseket bevezetni. A megállapítás időzítésére tekintettel helyénvalónak tekintették, hogy az érdekelt felek számára egy hónapos határidőt biztosítanak, melynek során közölhetik észrevételeiket az ideiglenes megállapításokkal kapcsolatban, abból a célból, hogy ezt követően a Tajvanról származó behozatalra vonatkozó eljárást lezárják. |
| --- | --- |

(129)

A Tajvanból származó érintett termék behozatala tekintetében ideiglenesen nem állapítottak meg dömpinget, a (30) preambulumbekezdésben jelzettek szerint. Ennek következtében nem kell ideiglenes intézkedéseket bevezetni. A megállapítás időzítésére tekintettel helyénvalónak tekintették, hogy az érdekelt felek számára egy hónapos határidőt biztosítanak, melynek során közölhetik észrevételeiket az ideiglenes megállapításokkal kapcsolatban, abból a célból, hogy ezt követően a Tajvanról származó behozatalra vonatkozó eljárást lezárják.

7.1.   A kár megszüntetéséhez szükséges szint

| (130) | A Kínából származó behozatalra vonatkozó ideiglenes intézkedéseknek olyan mértékűeknek kell lenniük, hogy a megállapított dömpingkülönbözet túllépése nélkül kiküszöbölhessék a dömpingelt behozatal által a közösségi gazdasági ágazatnak okozott kárt. A kárt okozó dömping hatásainak megszüntetéséhez szükséges vám összegének kiszámításakor figyelembe vették, hogy bármely intézkedésnek lehetőséget kell adnia a Közösség gazdasági ágazatának arra, hogy költségeit úgy tudja fedezni és olyan adózás előtti nyereségre tegyen szert, amelyet rendes versenyfeltételek mellett, vagyis dömpingelt behozatal hiányában ért volna el. |
| --- | --- |

(130)

A Kínából származó behozatalra vonatkozó ideiglenes intézkedéseknek olyan mértékűeknek kell lenniük, hogy a megállapított dömpingkülönbözet túllépése nélkül kiküszöbölhessék a dömpingelt behozatal által a közösségi gazdasági ágazatnak okozott kárt. A kárt okozó dömping hatásainak megszüntetéséhez szükséges vám összegének kiszámításakor figyelembe vették, hogy bármely intézkedésnek lehetőséget kell adnia a Közösség gazdasági ágazatának arra, hogy költségeit úgy tudja fedezni és olyan adózás előtti nyereségre tegyen szert, amelyet rendes versenyfeltételek mellett, vagyis dömpingelt behozatal hiányában ért volna el.

| (131) | A megállapítások szerint 2003-ban a közösségi piacon rendes versenyfeltételek uralkodtak, így, mivel nem fordult elő káros dömping, a közösségi gazdasági ágazat rendes nyereséget ért el a fenti (84) preambulumbekezdésben leírtaknak megfelelő tartományokon belül. Ennek következtében a rendelkezésre álló információk alapján ideiglenesen megállapították, hogy az ennek a szintnek megfelelő haszonkulcs megfelelő szintnek tekinthető, melyet a közösségi gazdasági ágazat elérhet, amennyiben nem áll fenn káros dömping. |
| --- | --- |

(131)

A megállapítások szerint 2003-ban a közösségi piacon rendes versenyfeltételek uralkodtak, így, mivel nem fordult elő káros dömping, a közösségi gazdasági ágazat rendes nyereséget ért el a fenti (84) preambulumbekezdésben leírtaknak megfelelő tartományokon belül. Ennek következtében a rendelkezésre álló információk alapján ideiglenesen megállapították, hogy az ennek a szintnek megfelelő haszonkulcs megfelelő szintnek tekinthető, melyet a közösségi gazdasági ágazat elérhet, amennyiben nem áll fenn káros dömping.

| (132) | A szükséges áremelést ezután az azonos kereskedelmi szinten az áralákínálási számításokra meghatározott súlyozott átlagos importárnak a közösségi gazdasági ágazat által a közösségi piacon értékesített termékek kárt nem okozó árával történt összehasonlítása alapján határozták meg. A kárt nem okozó ár kiszámításához a profitküszöbhöz igazították a Közösség gazdasági ágazatát alkotó egyes vállalatok által alkalmazott összes eladási árat, és hozzáadták a fent említett nyereségkülönbözetet. Az összehasonlításból származó bármely különbség ezt követően a teljes CIF-import értékének százalékában került kifejezésre. Mivel egyetlen együttműködő kínai gyártó sem részesült piacgazdasági vagy egyéni elbánásban, illetve tekintettel a nagyarányú együttműködésre, az ideiglenes, a kár megszüntetéséhez szükséges egységes országos különbözetet a három együttműködő kínai exportáló gyártó kárkülönbözetének súlyozott átlagaként számították ki. |
| --- | --- |

(132)

A szükséges áremelést ezután az azonos kereskedelmi szinten az áralákínálási számításokra meghatározott súlyozott átlagos importárnak a közösségi gazdasági ágazat által a közösségi piacon értékesített termékek kárt nem okozó árával történt összehasonlítása alapján határozták meg. A kárt nem okozó ár kiszámításához a profitküszöbhöz igazították a Közösség gazdasági ágazatát alkotó egyes vállalatok által alkalmazott összes eladási árat, és hozzáadták a fent említett nyereségkülönbözetet. Az összehasonlításból származó bármely különbség ezt követően a teljes CIF-import értékének százalékában került kifejezésre. Mivel egyetlen együttműködő kínai gyártó sem részesült piacgazdasági vagy egyéni elbánásban, illetve tekintettel a nagyarányú együttműködésre, az ideiglenes, a kár megszüntetéséhez szükséges egységes országos különbözetet a három együttműködő kínai exportáló gyártó kárkülönbözetének súlyozott átlagaként számították ki.

| (133) | A Kína tekintetében így kiszámított kárkülönbözet jelentősen nagyobb volt, mint a megállapított dömpingkülönbözet. |
| --- | --- |

(133)

A Kína tekintetében így kiszámított kárkülönbözet jelentősen nagyobb volt, mint a megállapított dömpingkülönbözet.

7.2.   Ideiglenes intézkedések

| (134) | Az előzőekre tekintettel és az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdése szerint elmondható, hogy a megállapított dömping- és kárkülönbözetek közül a legalacsonyabbal azonos szintű ideiglenes dömpingellenes vámot kell kivetni a Kínából származó érintett termék behozatalára, a legkisebb vám szabályával összhangban. |
| --- | --- |

(134)

Az előzőekre tekintettel és az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdése szerint elmondható, hogy a megállapított dömping- és kárkülönbözetek közül a legalacsonyabbal azonos szintű ideiglenes dömpingellenes vámot kell kivetni a Kínából származó érintett termék behozatalára, a legkisebb vám szabályával összhangban.

| (135) | A fentiek alapján a Kínából származó érintett termékre javasolt vámtétel 10,0 %. |
| --- | --- |

(135)

A fentiek alapján a Kínából származó érintett termékre javasolt vámtétel 10,0 %.

7.3.   Záró rendelkezés

| (136) | Az átlátható ügyvitel érdekében meg kell határozni egy időszakot, amelyen belül az eljárás megindításáról szóló értesítésben megadott határidőn belül jelentkező érdekelt felek írásban ismertethetik véleményüket és meghallgatást kérhetnek. Emellett hangsúlyozni kell, hogy a vámok kivetése tekintetében az e rendelet alkalmazásában tett megállapítások ideiglenesek, és lehetséges, hogy ezeket a végleges intézkedések céljából újra meg kell vizsgálni, |
| --- | --- |

(136)

Az átlátható ügyvitel érdekében meg kell határozni egy időszakot, amelyen belül az eljárás megindításáról szóló értesítésben megadott határidőn belül jelentkező érdekelt felek írásban ismertethetik véleményüket és meghallgatást kérhetnek. Emellett hangsúlyozni kell, hogy a vámok kivetése tekintetében az e rendelet alkalmazásában tett megállapítások ideiglenesek, és lehetséges, hogy ezeket a végleges intézkedések céljából újra meg kell vizsgálni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   Ideiglenes dömpingellenes vámot kell kivetni a rendszerint ex 3905 30 00 KN-kóddal bejelentett (TARIC-kód 3905300020), a Kínai Népköztársaságból származó, legalább 3 mPas, de legfeljebb 61 mPas viszkozitású (4 %-os oldatban mérve), illetve legalább 84,0 mol %, de legfeljebb 99,9 mol % hidrolízisfokú polivinil-alkohol homopolimer gyantára.

(2)   Az (1) bekezdésben ismertetett termékek vámkezelés előtti, közösségi határparitáson számított nettó árára alkalmazandó ideiglenes dömpingellenes vám mértéke 10 %.

(3)   Az (1) bekezdésben említett termék közösségi szabad forgalomba bocsátásának feltétele az ideiglenes vám összegével megegyező vámbiztosíték nyújtása.

(4)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.

2. cikk

A 384/96/EK tanácsi rendelet 20. cikkének sérelme nélkül az érdekelt felek kérhetik azoknak az alapvető tényeknek és szempontoknak a nyilvánosságra hozatalát, amelyek alapján e rendeletet elfogadták, írásban ismertethetik álláspontjukat, vagy kérhetnek szóbeli meghallgatást a Bizottságtól e rendelet hatálybalépésétől számított egy hónapon belül.

A 384/96/EK rendelet 21. cikkének (4) bekezdése alapján az érintett felek e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított egy hónapon belül észrevételeket tehetnek e rendelet alkalmazására vonatkozóan.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

E rendelet 1. cikkét egy hat hónapos időszak során kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2007. szeptember 17-én.

a Bizottság részéről

Peter MANDELSON

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb a 2117/2005/EK rendelettel (HL L 340., 2005.12.23., 17. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL C 311., 2006.12.19., 47. o.

2

---

IRÁNYELVEK

| 18.9.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 243/41 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 243/41

---

A BIZOTTSÁG 2007/55/EK IRÁNYELVE

(2007. szeptember 17.)

a 76/895/EGK, a 86/362/EGK, a 86/363/EGK és a 90/642/EGK tanácsi irányelv egyes mellékleteinek az azinfosz-metil legnagyobb megengedett szermaradék-határértéke tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gyümölcsökben és zöldségekben, illetve azok felületén található peszticid-szermaradványok megengedett legmagasabb mértékének meghatározásáról szóló, 1976. november 23-i 76/895/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 5. cikkére,

tekintettel a gabonafélékben, illetve azok felületén található peszticid-szermaradványok megengedett legmagasabb mértékének meghatározásáról szóló, 1986. július 24-i 86/362/EGK tanácsi irányelvre (2) és különösen annak 10. cikkére,

tekintettel az állati eredetű élelmiszerekben, illetve azok felületén található peszticid-szermaradványok megengedett legmagasabb mértékének meghatározásáról szóló, 1986. július 24-i 86/363/EGK tanácsi irányelvre (3) és különösen annak 10. cikkére,

tekintettel az egyes növényi eredetű termékekben – többek között a gyümölcsökben és zöldségekben –, illetve azok felületén található peszticid-szermaradványok megengedett legmagasabb mértékének meghatározásáról szóló, 1990. november 27-i 90/642/EGK tanácsi irányelvre (4) és különösen annak 7. cikkére,

mivel:

| (1) | A Bizottság értesülése szerint az újonnan rendelkezésre álló toxikológiai és fogyasztói beviteli információk figyelembevételével felül kell vizsgálni az azinfosz-metilre vonatkozó jelenlegi legnagyobb megengedett szermaradék-határértékeket (MRL). A Bizottság felkérte az azinfosz-metil esetében a 91/414/EGK tanácsi irányelv (5) szerint referensként eljáró tagállamot, hogy terjesszen elő javaslatot a közösségi legnagyobb megengedett szermaradék-határértékek felülvizsgálatára vonatkozóan. A javaslatot a Bizottságnak benyújtották. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság értesülése szerint az újonnan rendelkezésre álló toxikológiai és fogyasztói beviteli információk figyelembevételével felül kell vizsgálni az azinfosz-metilre vonatkozó jelenlegi legnagyobb megengedett szermaradék-határértékeket (MRL). A Bizottság felkérte az azinfosz-metil esetében a 91/414/EGK tanácsi irányelv (5) szerint referensként eljáró tagállamot, hogy terjesszen elő javaslatot a közösségi legnagyobb megengedett szermaradék-határértékek felülvizsgálatára vonatkozóan. A javaslatot a Bizottságnak benyújtották.

| (2) | A közösségi legnagyobb megengedett szermaradék-határértékek és a Codex Alimentarius által javasolt határértékek megállapítása és értékelése hasonló eljárások alapján történik. A Codexben az azinfosz-metilre vonatkozóan számos legnagyobb megengedett szermaradék-határérték szerepel. A referens tagállam a Codexben szereplő legnagyobb megengedett szermaradék-határértékeken alapuló közösségi legnagyobb megengedett szermaradék-határértékeket is értékelte a fogyasztókat érintő kockázatokra vonatkozó új információk szempontjából. |
| --- | --- |

(2)

A közösségi legnagyobb megengedett szermaradék-határértékek és a Codex Alimentarius által javasolt határértékek megállapítása és értékelése hasonló eljárások alapján történik. A Codexben az azinfosz-metilre vonatkozóan számos legnagyobb megengedett szermaradék-határérték szerepel. A referens tagállam a Codexben szereplő legnagyobb megengedett szermaradék-határértékeken alapuló közösségi legnagyobb megengedett szermaradék-határértékeket is értékelte a fogyasztókat érintő kockázatokra vonatkozó új információk szempontjából.

| (3) | Megtörtént a fogyasztóknak az azinfosz-metil élelmiszer-ipari termékekben való előfordulásából eredő, élethosszig tartó, illetve rövid távú expozíciójának újbóli felmérése és értékelése a közösségi eljárásokkal és gyakorlatokkal összhangban, figyelembe véve az Egészségügyi Világszervezet által közzétett iránymutatásokat (6). Ezek alapján indokolt új szermaradék-határértékek megállapítása annak biztosítása érdekében, hogy ne fordulhasson elő a fogyasztók elfogadhatatlan expozíciója. |
| --- | --- |

(3)

Megtörtént a fogyasztóknak az azinfosz-metil élelmiszer-ipari termékekben való előfordulásából eredő, élethosszig tartó, illetve rövid távú expozíciójának újbóli felmérése és értékelése a közösségi eljárásokkal és gyakorlatokkal összhangban, figyelembe véve az Egészségügyi Világszervezet által közzétett iránymutatásokat (6). Ezek alapján indokolt új szermaradék-határértékek megállapítása annak biztosítása érdekében, hogy ne fordulhasson elő a fogyasztók elfogadhatatlan expozíciója.

| (4) | Annak érdekében, hogy a fogyasztó megfelelő védelemben részesüljön a növényvédő szerek engedély nélküli felhasználásából származó szermaradékok hatása ellen, az ideiglenes legnagyobb megengedett szermaradék-határértékeket a kérdéses termék/peszticid kombinációkra az analitikailag kimutatható legkisebb értékben kell megállapítani. |
| --- | --- |

(4)

Annak érdekében, hogy a fogyasztó megfelelő védelemben részesüljön a növényvédő szerek engedély nélküli felhasználásából származó szermaradékok hatása ellen, az ideiglenes legnagyobb megengedett szermaradék-határértékeket a kérdéses termék/peszticid kombinációkra az analitikailag kimutatható legkisebb értékben kell megállapítani.

| (5) | A 76/895/EGK, a 86/362/EGK, a 86/363/EGK és a 90/642/EGK irányelv mellékleteiben rögzített legnagyobb megengedett szermaradék-határértékeket ezért ezen anyagok betiltásának megfelelő felügyelete és ellenőrzése, illetve a fogyasztók védelme érdekében módosítani kell. |
| --- | --- |

(5)

A 76/895/EGK, a 86/362/EGK, a 86/363/EGK és a 90/642/EGK irányelv mellékleteiben rögzített legnagyobb megengedett szermaradék-határértékeket ezért ezen anyagok betiltásának megfelelő felügyelete és ellenőrzése, illetve a fogyasztók védelme érdekében módosítani kell.

| (6) | A Közösség kereskedelmi partnereit a Kereskedelmi Világszervezet útján tájékoztatták az új legnagyobb megengedett szermaradék-határétékekről, és az azokkal kapcsolatos észrevételeiket figyelembe fogják venni. |
| --- | --- |

(6)

A Közösség kereskedelmi partnereit a Kereskedelmi Világszervezet útján tájékoztatták az új legnagyobb megengedett szermaradék-határétékekről, és az azokkal kapcsolatos észrevételeiket figyelembe fogják venni.

| (7) | A 76/895/EGK, a 86/362/EGK, a 86/363/EGK és a 90/642/EGK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(7)

A 76/895/EGK, a 86/362/EGK, a 86/363/EGK és a 90/642/EGK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (8) | Az ebben az irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(8)

Az ebben az irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

A 76/895/EGK irányelv II. mellékletéből az azinfosz-metilre vonatkozó tételt el kell hagyni.

2. cikk

A 86/362/EGK irányelv ezen irányelv I. mellékletének megfelelően módosul.

3. cikk

A 86/363/EGK irányelv ezen irányelv II. mellékletének megfelelően módosul.

4. cikk

A 90/642/EGK irányelv ezen irányelv III. mellékletének megfelelően módosul.

5. cikk

A tagállamok legkésőbb 2008. március 18-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. Haladéktalanul megküldik a Bizottságnak e rendelkezések szövegét, valamint a rendelkezések és az irányelv közötti megfelelést leíró táblázatot.

Ezeket a rendelkezéseket 2008. március 19-től alkalmazzák.

Amikor a tagállamok elfogadják az említett rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

6. cikk

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

7. cikk

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2007. szeptember 17-én.

a Bizottság részéről

Markos KYPRIANOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 340., 1976.12.9., 26. o. A legutóbb a 2007/8/EK bizottsági irányelvvel (HL L 63., 2007.3.1., 9. o.) módosított irányelv.

1

(2)  HL L 221., 1986.8.7., 37. o. A legutóbb a 2007/27/EK bizottsági irányelvvel (HL L 128., 2007.5.16., 31. o.) módosított irányelv.

2

(3)  HL L 221., 1986.8.7., 43. o. A legutóbb a 2007/28/EK bizottsági irányelvvel (HL L 135., 2007.5.26., 6. o.) módosított irányelv.

3

(4)  HL L 350., 1990.12.14., 71. o. A legutóbb a 2007/39/EK bizottsági irányelvvel (HL L 165., 2007.6.27., 25. o.) módosított irányelv.

4

(5)  HL L 230., 1991.8.19., 1. o. A legutóbb a 2007/52/EK bizottsági irányelvvel (HL L 214., 2007.8.17., 3. o.) módosított irányelv.

5

(6)  Irányelvek a peszticid-szermaradékok étrendi bevitelének előrejelzéséhez (Guidelines for predicting dietary intake of pesticide residues) (átdolgozott kiadás), készítette a GEMS/Food Programme (GEMS/Élelmiszer-program) együttműködésben a Peszticid-szermaradványok Kódexbizottsága (Codex Committee on Pesticide Residues), kiadta az Egészségügyi Világszervezet 1997-ben (WHO/FSF/FOS/97.7).

6

---

I. MELLÉKLET

A 86/362/EGK irányelv II. mellékletének A. része a következő sorral egészül ki:

| Peszticid-szermaradék | Legnagyobb megengedett határérték (mg/kg) |
| --- | --- |
| „azinfosz-metil | 0,05 (*)
  GABONAFÉLÉK” |

Peszticid-szermaradék

Legnagyobb megengedett határérték (mg/kg)

„azinfosz-metil

0,05 (*)

GABONAFÉLÉK”

---

II. MELLÉKLET

A 86/363/EGK irányelv II. mellékletének A. része a következő sorral egészül ki:

| | Legnagyobb megengedett határérték, mg/kg (ppm) |
| --- | --- |
| Peszticid-szermaradék | az I. mellékletben az ex 0201, 0202, 0203, 0204, 0205 00 00, 0206, 0207, ex 0208, 0209 00, 0210, 1601 00 és a 1602 (1) (4) szám alatt felsorolt húsban, a húsból készült termékekben, belsőségekben és állati zsiradékokban található zsír esetében | az I. mellékletben a 0401 szám alatt felsorolt tehéntej és teljes tehéntej esetében; a 0401, 0402, 0405 00 és a 0406 szám alatt felsorolt egyéb élelmiszerekre a (2) és (4) szerint | az I. mellékletben a 0407 00 és a 0408 (3) (4) szám alatt felsorolt friss héjas tojások, madártojások és tojássárgája esetében |
| „azinfosz-metil | 0,01 (1) | 0,01 (1) | 0,01 (1) |

Legnagyobb megengedett határérték, mg/kg (ppm)

Peszticid-szermaradék

az I. mellékletben az ex 0201, 0202, 0203, 0204, 0205 00 00, 0206, 0207, ex 0208, 0209 00, 0210, 1601 00 és a 1602 (1) (4) szám alatt felsorolt húsban, a húsból készült termékekben, belsőségekben és állati zsiradékokban található zsír esetében

az I. mellékletben a 0401 szám alatt felsorolt tehéntej és teljes tehéntej esetében; a 0401, 0402, 0405 00 és a 0406 szám alatt felsorolt egyéb élelmiszerekre a (2) és (4) szerint

az I. mellékletben a 0407 00 és a 0408 (3) (4) szám alatt felsorolt friss héjas tojások, madártojások és tojássárgája esetében

„azinfosz-metil

0,01 (1)

0,01 (1)

0,01 (1)

---

(1)  az analitikailag kimutatható legkisebb érték.”

1

---

III. MELLÉKLET

A 90/642/EGK irányelv II. mellékletének A. része a következő oszloppal egészül ki:

| „Az érintett növénycsoportok és növényi termékek, amelyekre az MRL vonatkozik | Azinfosz-metil |
| --- | --- |
| 1.   Hozzáadott cukor nélküli friss, szárított vagy nyers, fagyasztással tartósított gyümölcs, diófélék |
| i. | CITRUSFÉLÉK |

„Az érintett növénycsoportok és növényi termékek, amelyekre az MRL vonatkozik

Azinfosz-metil

Hozzáadott cukor nélküli friss, szárított vagy nyers, fagyasztással tartósított gyümölcs, diófélék

i.

0,05 (1)

Grépfrút

Citrom

Lime

Mandarin (beleértve a klementint és más hibrideket)

Narancs

Pomelo

Egyéb

| ii. | FÁN TERMŐ HÉJAS GYÜMÖLCSŰEK (héjjal vagy héj nélkül) |
| --- | --- |

ii.

0,5

Mandula

Brazil dió

Kesudió

Gesztenye

Kókuszdió

Mogyoró

Makadámdió

Pekándió

Píneamag

Pisztácia

Dió

Egyéb

| iii. | ALMATERMÉSŰEK |
| --- | --- |

iii.

0,5 (2)

Alma

Körte

Birsalma

Egyéb

| iv. | CSONTHÉJASOK |
| --- | --- |

iv.

0,5 (2)

Sárgabarack

Cseresznye

Őszibarack (beleértve a nektarint és hasonló hibrideket)

Szilva

Egyéb

| v. | BOGYÓS GYÜMÖLCSÖK |
| --- | --- |

v.

| a) | Csemege- és borszőlő |
| --- | --- |

a)

Csemege- és borszőlő

0,05 (1)

Csemegeszőlő

Borszőlő

| b) | Eper (termesztett) |
| --- | --- |

b)

Eper (termesztett)

0,5 (2)

| c) | Félcserjén termő bogyósok (termesztett) |
| --- | --- |

c)

Félcserjén termő bogyósok (termesztett)

0,5 (2)

Fekete szeder

Hamvas szeder

Kaliforniai málna

Málna

Egyéb

| d) | Egyéb bogyós gyümölcsök (termesztett) |
| --- | --- |

d)

Egyéb bogyós gyümölcsök (termesztett)

Fekete áfonya

Tőzegáfonya

0,1

Ribizli (piros, fekete és fehér)

0,5 (2)

Pöszméte

0,5 (2)

Egyéb

0,05 (1)

| e) | Vadon termő bogyósok és vadon termő gyümölcs |
| --- | --- |

e)

Vadon termő bogyósok és vadon termő gyümölcs

0,05 (1)

| vi. | EGYÉB |
| --- | --- |

vi.

0,05 (1)

Avokádó

Banán

Datolya

Füge

Kivi

Kamkvat

Licsiszilva

Mangó

Olajbogyó (közvetlen fogyasztásra)

Olajbogyó (olaj előállítására)

Papaya

Marakuja

Ananász

Gránátalma

Egyéb

Friss vagy nyers, fagyasztott vagy szárított zöldségek

| i. | GYÖKÉR- ÉS GUMÓS ZÖLDSÉGEK |
| --- | --- |

i.

0,05 (1)

Cékla

Sárgarépa

Kasszava

Gumós zeller

Torma

Csicsóka

Paszternák

Petrezselyemgyökér

Retek

Saláta bakszakáll

Édes burgonya

Karórépa

Tarlórépa

Jamszgyökér

Egyéb

| ii. | HAGYMAFÉLÉK |
| --- | --- |

ii.

0,05 (1)

Fokhagyma

Vöröshagyma

Mogyoróhagyma

Újhagyma

Egyéb

| iii. | TERMÉSÜKÉRT TERMESZTETT ZÖLDSÉGEK |
| --- | --- |

iii.

| a) | Burgonyafélék |
| --- | --- |

a)

Burgonyafélék

0,05 (1)

Paradicsom

Paprika

Padlizsán

Okra

Egyéb

| b) | Kabakosok – ehető héjúak |
| --- | --- |

b)

Kabakosok – ehető héjúak

Uborka

0,2

Apró uborka

Cukkini

Egyéb

0,05 (1)

| c) | Kabakosok – nem ehető héjúak |
| --- | --- |

c)

Kabakosok – nem ehető héjúak

0,05 (1)

Sárgadinnye

Tök

Görögdinnye

Egyéb

| d) | Csemegekukorica |
| --- | --- |

d)

Csemegekukorica

0,05 (1)

| iv. | KÁPOSZTAFÉLÉK |
| --- | --- |

iv.

0,05 (1)

| a) | Virágjukért termesztett káposztafélék |
| --- | --- |

a)

Virágjukért termesztett káposztafélék

Brokkoli (beleértve az olasz brokkolit)

Karfiol

Egyéb

| b) | Fejesedő káposztafélék |
| --- | --- |

b)

Fejesedő káposztafélék

Kelbimbó

Fejes káposzta

Egyéb

| c) | Leveles káposzta |
| --- | --- |

c)

Leveles káposzta

Kínai kel

Kelkáposzta

Egyéb

| d) | Karalábé |
| --- | --- |

d)

Karalábé

| v. | LEVELES ZÖLDSÉGEK ÉS FRISS FŰSZERNÖVÉNYEK |
| --- | --- |

v.

0,05 (1)

| a) | Salátafélék |
| --- | --- |

a)

Salátafélék

Zsázsa

Galambbegysaláta

Fejes saláta

Széles levelű endívia

Borsmustár (rukkola)

Káposzta levele és szára, a tarlórépalevelet is beleértve

Egyéb

| b) | Spenótfélék |
| --- | --- |

b)

Spenótfélék

Spenót

Mangold

Egyéb

| c) | Vízitorma |
| --- | --- |

c)

Vízitorma

| d) | Endíviasaláta |
| --- | --- |

d)

Endíviasaláta

| e) | Fűszernövények |
| --- | --- |

e)

Fűszernövények

Turbolya

Metélőhagyma

Petrezselyem

Zellerlevél

Egyéb

| vi. | HÜVELYES ZÖLDSÉGEK (friss) |
| --- | --- |

vi.

0,05 (1)

Bab (hüvelyben)

Bab (hüvely nélkül)

Borsó (hüvelyben)

Borsó (hüvely nélkül)

Egyéb

| vii. | SZÁRUKÉRT TERMESZTETT ZÖLDSÉGEK (friss) |
| --- | --- |

vii.

0,05 (1)

Spárga

Kardonna

Zeller

Édeskömény

Articsóka

Póréhagyma

Rebarbara

Egyéb

| viii. | GOMBÁK |
| --- | --- |

viii.

0,05 (1)

| a) | Termesztett gomba |
| --- | --- |

a)

Termesztett gomba

| b) | Vadon termő gomba |
| --- | --- |

b)

Vadon termő gomba

| 3. | Hüvelyesek |
| --- | --- |

3.

0,05 (1)

Bab

Lencse

Borsó

Csillagfürt

Egyéb

Olajos magvak

Lenmag

Földimogyoró

Mák

Szezámmag

Napraforgómag

Repcemag

Szójabab

Mustármag

Gyapotmag

0,2

Kendermag

Egyéb

0,05 (1)

| 5. | Burgonya |
| --- | --- |

5.

0,05 (1)

Újburgonya

Étkezési burgonya

| 6. | Tea (szárított levelek és szárak, erjesztve vagy másképpen, Camellia sinensis) |
| --- | --- |

6.

0,1 (1)

| 7. | Komló (szárított), beleértve a komló-labdacsot és a be nem sűrített port |
| --- | --- |

7.

0,1 (1)

---

(1)  Az analitikailag kimutatható legkisebb érték.

1

(2)  Ideiglenes MRL 2008. szeptember 18-ig. Ezen időpontot követően az MRL 0,05 () mg/kg, kivéve ha azt irányelv vagy rendelet módosítja.”

2

---

| 18.9.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 243/50 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 243/50

---

A BIZOTTSÁG 2007/56/EK IRÁNYELVE

IRÁNYELVE

(2007. szeptember 17.)

a 86/362/EGK, 86/363/EGK és 90/642/EGK tanácsi irányelv egyes mellékleteinek az azoxistrobin, a klórtalonil, a deltametrin, a hexaklór-benzol, az ioxinil, az oxamil és a quinoxifen maximális szermaradék-határértékei tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gabonafélékben, illetve azok felületén található peszticid-szermaradványok megengedett legmagasabb mértékének meghatározásáról szóló, 1986. július 24-i 86/362/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 10. cikkére,

1

tekintettel az állati eredetű élelmiszerekben, illetve azok felületén található peszticid-szermaradványok megengedett legmagasabb mértékének meghatározásáról szóló, 1986. július 24-i 86/363/EGK tanácsi irányelvre (2) és különösen annak 10. cikkére,

2

tekintettel az egyes növényi eredetű termékekben – többek között a gyümölcsökben és zöldségekben –, illetve azok felületén található peszticid-szermaradványok megengedett legmagasabb mértékének meghatározásáról szóló, 1990. november 27-i 90/642/EGK tanácsi irányelvre (3) és különösen annak 7. cikkére,

3

tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló, 1991. július 15-i 91/414/EGK tanácsi irányelvre (4) és különösen annak 4. cikke (1) bekezdésének f) albekezdésére,

4

mivel:

| (1) | A 91/414/EGK irányelvvel összhangban az egyes növényi kultúrák esetében használandó növényvédő szerek engedélyezése a tagállamok felelőssége. Az engedélyezéseknek az emberi és állati egészségre és a környezetre gyakorolt hatások értékelésén kell alapulniuk. Az ilyen értékelések során figyelembe veendő elemek között szerepel a szerrel foglalkozók és a közelben tartózkodók expozíciója, a talajra, a vízi és légi környezetre gyakorolt hatás, valamint a kezelt növényi kultúrákon lévő szermaradványok elfogyasztása révén az emberekre és az állatokra gyakorolt hatás. |
| --- | --- |

(1)

A 91/414/EGK irányelvvel összhangban az egyes növényi kultúrák esetében használandó növényvédő szerek engedélyezése a tagállamok felelőssége. Az engedélyezéseknek az emberi és állati egészségre és a környezetre gyakorolt hatások értékelésén kell alapulniuk. Az ilyen értékelések során figyelembe veendő elemek között szerepel a szerrel foglalkozók és a közelben tartózkodók expozíciója, a talajra, a vízi és légi környezetre gyakorolt hatás, valamint a kezelt növényi kultúrákon lévő szermaradványok elfogyasztása révén az emberekre és az állatokra gyakorolt hatás.

| (2) | A legmagasabb megengedett szermaradvány-határértékek (MRL-ek) a növények hatékony védelméhez szükséges minimális peszticidmennyiségeket tükrözik, amelyeket olyan módon alkalmaznak, hogy a szermaradvány mennyisége a lehető legkisebb és toxikológiailag elfogadható legyen, különösen a becsült étrendi bevitel szempontjából. |
| --- | --- |

(2)

A legmagasabb megengedett szermaradvány-határértékek (MRL-ek) a növények hatékony védelméhez szükséges minimális peszticidmennyiségeket tükrözik, amelyeket olyan módon alkalmaznak, hogy a szermaradvány mennyisége a lehető legkisebb és toxikológiailag elfogadható legyen, különösen a becsült étrendi bevitel szempontjából.

| (3) | A 90/642/EGK irányelv hatálya alá tartozó peszticidekre vonatkozó MRL-eket folyamatosan felül kell vizsgálni, és azok módosíthatók az új vagy megváltozott felhasználások figyelembevétele érdekében. A Bizottság új vagy megváltozott felhasználásokról kapott tájékoztatást, melyek az azoxistrobin, a klórtalonil, az ioxinil és a quinoxifen szermaradvány-határértékeinek változásához vezethetnek. |
| --- | --- |

(3)

A 90/642/EGK irányelv hatálya alá tartozó peszticidekre vonatkozó MRL-eket folyamatosan felül kell vizsgálni, és azok módosíthatók az új vagy megváltozott felhasználások figyelembevétele érdekében. A Bizottság új vagy megváltozott felhasználásokról kapott tájékoztatást, melyek az azoxistrobin, a klórtalonil, az ioxinil és a quinoxifen szermaradvány-határértékeinek változásához vezethetnek.

| (4) | A Bizottság azt a tájékoztatást kapta, hogy a hexaklór-benzol peszticid környezetszennyezés miatt az analitikai kimutathatóság határértékét meghaladó mennyiségben fordulhat elő tökmagban, mely árut több tagállamban fogyasztanak élelmiszerként. Emiatt be kell illeszteni a „tökmag” szót a 90/642/EGK irányelv I. mellékletébe és meg kell határozni a tökmagra vonatkozó MRL-eket a fogyasztók túlzott mennyiségű hexaklórbenzol-maradványokkal szembeni védelme érdekében. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság azt a tájékoztatást kapta, hogy a hexaklór-benzol peszticid környezetszennyezés miatt az analitikai kimutathatóság határértékét meghaladó mennyiségben fordulhat elő tökmagban, mely árut több tagállamban fogyasztanak élelmiszerként. Emiatt be kell illeszteni a „tökmag” szót a 90/642/EGK irányelv I. mellékletébe és meg kell határozni a tökmagra vonatkozó MRL-eket a fogyasztók túlzott mennyiségű hexaklórbenzol-maradványokkal szembeni védelme érdekében.

| (5) | A 2006/59/EK bizottsági irányelvvel (5) ideiglenes MRL-eket vettek fel a 90/642/EGK irányelvbe az oxamilre vonatkozóan, a kísérleti adatok benyújtásáig. Ezt követően benyújtották és értékelték az oxamilre vonatkozó vizsgálati adatokat. Ennek eredményeképpen megerősíthetők az oxamilre vonatkozó MRL-ek. |
| --- | --- |

(5)

A 2006/59/EK bizottsági irányelvvel (5) ideiglenes MRL-eket vettek fel a 90/642/EGK irányelvbe az oxamilre vonatkozóan, a kísérleti adatok benyújtásáig. Ezt követően benyújtották és értékelték az oxamilre vonatkozó vizsgálati adatokat. Ennek eredményeképpen megerősíthetők az oxamilre vonatkozó MRL-ek.

5

| (6) | A 2006/59/EK irányelvvel ideiglenes MRL-eket vettek fel a 86/362/EGK, a 86/363/EGK és a 90/642/EGK irányelvbe a deltametrinre vonatkozóan is, a 91/414/EGK irányelv III. mellékletében említett dosszié felülvizsgálatáig és a deltametrin-készítmények tagállami szinten történő, ismételt nyilvántartásba vételéig. További vizsgálatok rámutattak, hogy több időt kell biztosítani a tagállami szinten engedélyezett deltametrin felhasználásának megfelelő vizsgálatára. Emiatt szükségszerű a deltametrinre vonatkozó, ideiglenes MRL-ek érvényességének meghosszabbítása. |
| --- | --- |

(6)

A 2006/59/EK irányelvvel ideiglenes MRL-eket vettek fel a 86/362/EGK, a 86/363/EGK és a 90/642/EGK irányelvbe a deltametrinre vonatkozóan is, a 91/414/EGK irányelv III. mellékletében említett dosszié felülvizsgálatáig és a deltametrin-készítmények tagállami szinten történő, ismételt nyilvántartásba vételéig. További vizsgálatok rámutattak, hogy több időt kell biztosítani a tagállami szinten engedélyezett deltametrin felhasználásának megfelelő vizsgálatára. Emiatt szükségszerű a deltametrinre vonatkozó, ideiglenes MRL-ek érvényességének meghosszabbítása.

| (7) | A fogyasztók e peszticidek szermaradványainak élelmiszer-ipari termékekben való előfordulásából eredő, élethosszig tartó expozícióját megvizsgálták és értékelték a közösségi eljárásokkal és gyakorlatokkal összhangban, figyelembe véve az Egészségügyi Világszervezet által közzétett iránymutatásokat (6). E vizsgálatok és értékelések alapján a szóban forgó peszticidekre úgy kell megállapítani az MRL-eket, hogy az elfogadható napi bevitelt ne lépjék túl. |
| --- | --- |

(7)

A fogyasztók e peszticidek szermaradványainak élelmiszer-ipari termékekben való előfordulásából eredő, élethosszig tartó expozícióját megvizsgálták és értékelték a közösségi eljárásokkal és gyakorlatokkal összhangban, figyelembe véve az Egészségügyi Világszervezet által közzétett iránymutatásokat (6). E vizsgálatok és értékelések alapján a szóban forgó peszticidekre úgy kell megállapítani az MRL-eket, hogy az elfogadható napi bevitelt ne lépjék túl.

6

| (8) | A klórtalonil és az ioxinil esetében, amelyekre vonatkozóan létezik egy akut referenciadózis (ARfD), a jelenlegi közösségi eljárásokkal és gyakorlattal összhangban megvizsgálták és értékelték a fogyasztóknak az e peszticidek szermaradványait esetlegesen tartalmazó élelmiszer-ipari termékek révén történő akut expozícióját, figyelembe véve az Egészségügyi Világszervezet által közzétett iránymutatásokat. Figyelembe vették a Növényügyi Tudományos Bizottság (SCP) szakvéleményeit, különösen a peszticidekkel kezelt élelmiszer-ipari termékek fogyasztóinak védelmére vonatkozó tanácsokat és ajánlásokat (7). Az étrendibevitel-vizsgálat alapján az említett peszticidek MRL-jeit úgy kell meghatározni, hogy az akut referenciadózist (ARfD) biztosan ne lépjék túl. A többi szer esetében a rendelkezésre álló információk értékelése azt mutatta, hogy nincs szükség ARfD-re, és emiatt rövid távú értékelésre sem. |
| --- | --- |

(8)

A klórtalonil és az ioxinil esetében, amelyekre vonatkozóan létezik egy akut referenciadózis (ARfD), a jelenlegi közösségi eljárásokkal és gyakorlattal összhangban megvizsgálták és értékelték a fogyasztóknak az e peszticidek szermaradványait esetlegesen tartalmazó élelmiszer-ipari termékek révén történő akut expozícióját, figyelembe véve az Egészségügyi Világszervezet által közzétett iránymutatásokat. Figyelembe vették a Növényügyi Tudományos Bizottság (SCP) szakvéleményeit, különösen a peszticidekkel kezelt élelmiszer-ipari termékek fogyasztóinak védelmére vonatkozó tanácsokat és ajánlásokat (7). Az étrendibevitel-vizsgálat alapján az említett peszticidek MRL-jeit úgy kell meghatározni, hogy az akut referenciadózist (ARfD) biztosan ne lépjék túl. A többi szer esetében a rendelkezésre álló információk értékelése azt mutatta, hogy nincs szükség ARfD-re, és emiatt rövid távú értékelésre sem.

7

| (9) | Az MRL-ek az analitikailag kimutatható legalacsonyabb értéken kerülnek rögzítésre abban az esetben, ha a növényvédő szerek engedélyezett felhasználása nem eredményezi a peszticid-szermaradvány kimutatható mértékét az élelmiszer-ipari termékben vagy annak felületén, illetve ha azok felhasználása nem engedélyezett, vagy ha a tagállamok által engedélyezett felhasználást nem támasztják alá a szükséges adatok, vagy ha a harmadik országokban történő felhasználás a Közösség piacán forgalomba hozható élelmiszer-ipari termékekben vagy azok felületén szermaradványokat eredményez és ezekről nem állnak rendelkezésre szükséges adatok. |
| --- | --- |

(9)

Az MRL-ek az analitikailag kimutatható legalacsonyabb értéken kerülnek rögzítésre abban az esetben, ha a növényvédő szerek engedélyezett felhasználása nem eredményezi a peszticid-szermaradvány kimutatható mértékét az élelmiszer-ipari termékben vagy annak felületén, illetve ha azok felhasználása nem engedélyezett, vagy ha a tagállamok által engedélyezett felhasználást nem támasztják alá a szükséges adatok, vagy ha a harmadik országokban történő felhasználás a Közösség piacán forgalomba hozható élelmiszer-ipari termékekben vagy azok felületén szermaradványokat eredményez és ezekről nem állnak rendelkezésre szükséges adatok.

| (10) | Az ideiglenes MRL-ek közösségi szintű meghatározása vagy módosítása nem mentesíti a tagállamokat az alól, hogy a 91/414/EGK irányelv 4. cikke (1) bekezdésének f) pontja és VI. melléklete szerint ideiglenes MRL-eket határozzanak meg az ioxinil és a quinoxifen esetében. Egy négyéves időszak elegendőnek tűnik ezen anyagok további felhasználásainak engedélyezésére. Ezt követően az ideiglenes közösségi MRL-ek véglegessé válnak. |
| --- | --- |

(10)

Az ideiglenes MRL-ek közösségi szintű meghatározása vagy módosítása nem mentesíti a tagállamokat az alól, hogy a 91/414/EGK irányelv 4. cikke (1) bekezdésének f) pontja és VI. melléklete szerint ideiglenes MRL-eket határozzanak meg az ioxinil és a quinoxifen esetében. Egy négyéves időszak elegendőnek tűnik ezen anyagok további felhasználásainak engedélyezésére. Ezt követően az ideiglenes közösségi MRL-ek véglegessé válnak.

| (11) | A 86/362/EGK, a 86/363/EGK és a 90/642/EGK irányelvben meghatározott MRL-eket ezért módosítani kell az érintett növényvédő szerek felhasználásának megfelelő felügyelete és ellenőrzése, illetve a fogyasztók védelme érdekében. Amennyiben az MRL-eket már korábban megállapították az említett irányelvek mellékleteiben, helyénvaló azok módosítása. Amennyiben még nem állapítottak meg MRL-eket, helyénvaló azok első ízben történő megállapítása. |
| --- | --- |

(11)

A 86/362/EGK, a 86/363/EGK és a 90/642/EGK irányelvben meghatározott MRL-eket ezért módosítani kell az érintett növényvédő szerek felhasználásának megfelelő felügyelete és ellenőrzése, illetve a fogyasztók védelme érdekében. Amennyiben az MRL-eket már korábban megállapították az említett irányelvek mellékleteiben, helyénvaló azok módosítása. Amennyiben még nem állapítottak meg MRL-eket, helyénvaló azok első ízben történő megállapítása.

| (12) | A 86/362/EGK, a 86/363/EGK és a 90/642/EGK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(12)

A 86/362/EGK, a 86/363/EGK és a 90/642/EGK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (13) | Az ebben az irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(13)

Az ebben az irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

A 86/362/EGK irányelv ezen irányelv I. mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

A 86/363/EGK irányelv ezen irányelv II. mellékletének megfelelően módosul.

3. cikk

A 90/642/EGK irányelv a következőképpen módosul:

| 1. | Az I. melléklet „4. Olajos magvak” termékcsoportja kiegészül a „Tökmag” tétellel. |
| --- | --- |

1.

Az I. melléklet „4. Olajos magvak” termékcsoportja kiegészül a „Tökmag” tétellel.

| 2. | A II. melléklet ezen irányelv III. mellékletének megfelelően módosul. |
| --- | --- |

2.

A II. melléklet ezen irányelv III. mellékletének megfelelően módosul.

4. cikk

A tagállamok legkésőbb 2007. december 18-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek az ezen irányelvnek való megfeleléshez szükségesek. Haladéktalanul eljuttatják a Bizottsághoz e rendelkezések szövegét, valamint az említett rendelkezések és ezen irányelv közötti megfelelési táblázatot.

Ezeket a rendelkezéseket 2007. december 19-től alkalmazzák.

Amikor a tagállamok elfogadják e rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

5. cikk

Az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

6. cikk

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2007. szeptember 17-én.

a Bizottság részéről

Markos KYPRIANOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 221., 1986.8.7., 37. o. A legutóbb a 2007/27/EK bizottsági irányelvvel (HL L 128., 2007.5.16., 31. o.) módosított irányelv.

1

(2)  HL L 221., 1986.8.7., 43. o. A legutóbb a 2007/28/EK bizottsági irányelvvel (HL L 135., 2007.5.26., 6. o.) módosított irányelv.

2

(3)  HL L 350., 1990.12.14., 71. o. A legutóbb a 2007/39/EK bizottsági irányelvvel (HL L 165., 2007.6.27., 25. o.) módosított irányelv.

3

(4)  HL L 230., 1991.8.19., 1. o. A legutóbb a 2007/52/EK bizottsági irányelvvel (HL L 214., 2007.8.17., 3. o.) módosított irányelv.

4

(5)  HL L 175., 2006.6.29., 61. o.

5

(6)  A peszticid-szermaradványok étrendi bevitelét előrejelző (felülvizsgált) iránymutatások, készítette a GEMS/Élelmiszer Program a Peszticid-szermaradványok Kódexbizottságával együttműködve, kiadta az Egészségügyi Világszervezet 1997-ben (WHO/FSF/FOS/97.7).

6

(7)  A 86/362/EGK, a 86/363/EGK és a 90/642/EGK tanácsi irányelv mellékleteinek módosításával kapcsolatos kérdéseket tárgyaló szakvélemény (az SCP szakvéleménye, 1998. július 14.). A gyümölcsökben és zöldségekben előforduló különféle peszticid-szermaradványokról szóló szakvélemény (az SCP szakvéleménye, 1998. július 14.). http://europa.eu.int/comm/food/fs/sc/scp/outcome_ppp_en.html

7

---

I. MELLÉKLET

A 86/362/EGK irányelv II. mellékletének A. részében a „deltametrinre” vonatkozó sor helyébe a következő szöveg lép:

| Peszticid-szermaradvány | Maximális érték mg/kg-ban |
| --- | --- |
| „deltametrin (cisz-deltametrin) (1) | 2
  GABONAFÉLÉK |

Peszticid-szermaradvány

Maximális érték mg/kg-ban

„deltametrin (cisz-deltametrin) (1)

2

GABONAFÉLÉK

---

(1)  2008. november 1-jéig hatályos ideiglenes MRL-ek, a 91/414/EGK irányelv III. mellékletében említett dosszié felülvizsgálatáig és a deltametrin-készítmények tagállami szinten történő, ismételt nyilvántartásba vételéig.”

1

---

II. MELLÉKLET

A 86/363/EGK irányelv II. mellékletének A. részében a „deltametrinre (cisz-deltametrinre)” vonatkozó sor helyébe a következő szöveg lép:

| | Maximális érték mg/kg-ban |
| --- | --- |
| Peszticid-szermaradvány | húsban, húskészítményekben, belsőségekben és állati zsiradékokban található zsírok esetében az I. mellékletben az ex 0201, 0202, 0203, 0204, 0205, 0206, 0207, ex 0208, 0209, 0210, 1601 és 1602 vámtarifaszám alatt felsoroltak szerint (1) (4) | Az I. mellékletben a 0401 vámtarifaszám alá sorolt nyers tehéntej és teljes tehéntej esetében; a 0401, 0402, 0405 00 és 0406 vámtarifaszám alatt felsorolt egyéb élelmiszerek esetében a (2) és (4) szerint | az I. mellékletben a 0407 és 0408 (3) (4) vámtarifaszám alatt felsorolt friss héjas tojások, madártojások és tojássárgája esetében |
| „Deltametrin (cisz-deltametrin) (2) | máj és vese 0,03 (1), baromfi és a baromfiból készült termékek 0,1, egyéb 0,5 | 0,05 | 0,05 (1) |

Maximális érték mg/kg-ban

Peszticid-szermaradvány

húsban, húskészítményekben, belsőségekben és állati zsiradékokban található zsírok esetében az I. mellékletben az ex 0201, 0202, 0203, 0204, 0205, 0206, 0207, ex 0208, 0209, 0210, 1601 és 1602 vámtarifaszám alatt felsoroltak szerint (1) (4)

Az I. mellékletben a 0401 vámtarifaszám alá sorolt nyers tehéntej és teljes tehéntej esetében; a 0401, 0402, 0405 00 és 0406 vámtarifaszám alatt felsorolt egyéb élelmiszerek esetében a (2) és (4) szerint

az I. mellékletben a 0407 és 0408 (3) (4) vámtarifaszám alatt felsorolt friss héjas tojások, madártojások és tojássárgája esetében

„Deltametrin (cisz-deltametrin) (2)

máj és vese 0,03 (1), baromfi és a baromfiból készült termékek 0,1, egyéb 0,5

0,05

0,05 (1)

---

(1)  Az analitikailag kimutatható legalacsonyabb érték.

1

(2)  2008. november 1-jéig hatályos ideiglenes MRL, a 91/414/EGK III. mellékletében említett dosszié felülvizsgálatáig és a deltametrin-készítmények tagállami szinten történő, ismételt nyilvántartásba vételéig.”

2

---

III. MELLÉKLET

A 90/642/EGK irányelv II. mellékletének A. részében az azoxistrobinra, klórtalonilra, deltametrinre, hexaklór-benzolra, ioxinilre, oxamilre és quinoxifense vonatkozó oszlopok helyébe a következő szöveg lép:

| | „Peszticid-szermaradvány és a szermaradvány maximális értéke (mg/kg) |
| --- | --- |
| Egyedi termékek csoportjai és példái, amelyekre az MRL-ek vonatkoznak | Azoxistrobin | Klórtalonil | Deltametrin (cisz-deltametrin) (2) | Hexaklór-benzol | Ioxinil, ideértve annak ioxinilként kifejezett észtereit | Oxamil | Quinoxifen |
| 1. | Hozzáadott cukor nélküli friss, szárított vagy nyers, fagyasztással tartósított gyümölcs; héjas gyümölcsűek |

„Peszticid-szermaradvány és a szermaradvány maximális értéke (mg/kg)

Egyedi termékek csoportjai és példái, amelyekre az MRL-ek vonatkoznak

Azoxistrobin

Klórtalonil

Deltametrin (cisz-deltametrin) (2)

Hexaklór-benzol

Ioxinil, ideértve annak ioxinilként kifejezett észtereit

Oxamil

Quinoxifen

1.

0,01 (1)

0,05 (1)
   (3)

| i. | CITRUSFÉLÉK |
| --- | --- |

i.

1

0,01 (1)

0,05 (1)

0,02 (1)
   (3)

Grépfrút

Citrom

Zöldcitrom

Mandarin (beleértve a klementint és más hibrideket)

0,02 (1)
   (3)

Narancs

Pomelo

Egyéb

0,01 (1)
   (3)

| ii. | FÁN TERMŐ HÉJAS GYÜMÖLCSŰEK (héjjal vagy héj nélkül) |
| --- | --- |

ii.

0,1 (1)

0,01 (1)

0,05 (1)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Mandula

Brazil dió

Kesudió

Gesztenye

Kókuszdió

Mogyoró

Ausztráliai mogyoró

Pekándió

Píniamag

Pisztácia

Dió

Egyéb

| iii. | ALMATERMÉSŰEK |
| --- | --- |

iii.

0,05 (1)

1

0,01 (1)
   (3)

Alma

0,2

0,05 (3)

Körte

Birs

Egyéb

0,1

0,02 (1)
   (3)

| iv. | CSONTHÉJASOK |
| --- | --- |

iv.

0,05 (1)

0,01 (1)
   (3)

Sárgabarack

1

0,05 (3)

Cseresznye

0,2

0,3 (3)

Őszibarack (beleértve a nektarint és hasonló hibrideket)

1

0,05 (3)

Szilva

Egyéb

0,01 (1)

0,1

0,02 (1)
   (3)

| v. | BOGYÓS GYÜMÖLCSÖK |
| --- | --- |

v.

0,01 (1)
   (3)

| a) | Csemege- és borszőlő |
| --- | --- |

a)

Csemege- és borszőlő

2

0,2

1 (3)

Csemegeszőlő

1

Borszőlő

3

| b) | Eper (termesztett) |
| --- | --- |

b)

Eper (termesztett)

2

3

0,2

0,3 (3)

| c) | Félcserjén termő bogyósok (termesztett) |
| --- | --- |

c)

Félcserjén termő bogyósok (termesztett)

0,01 (1)

0,02 (1)
   (3)

Fekete szeder

3

0,5

Hamvas szeder

Kaliforniai málna

Málna

3

Egyéb

0,05 (1)

0,05 (1)

| d) | Egyéb bogyós gyümölcsök (termesztett) |
| --- | --- |

d)

Egyéb bogyós gyümölcsök (termesztett)

0,05 (1)

2 (3)

Fekete áfonya

Tőzegáfonya

2

Ribizli (piros, fekete és fehér)

10

0,5

Pöszméte

10

0,2

Egyéb

0,01 (1)

0,05 (1)

| e) | Vadon termő bogyósok és vadon termő gyümölcs |
| --- | --- |

e)

Vadon termő bogyósok és vadon termő gyümölcs

0,05 (1)

0,01 (1)

0,05 (1)

0,02 (1)
   (3)

| vi. | EGYÉB |
| --- | --- |

vi.

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Avokádó

Banán

2

0,2

Datolya

Füge

Kivi

0,2

Kamkvat

Licsiszilva

Mangó

0,2

Olajbogyó (fogyasztási)

1

Olajbogyó (olajkivonat)

1

Papaya

0,2

20

Golgotavirág gyümölcse

Ananász

Gránátalma

Egyéb

0,05 (1)

0,01 (1)

0,05 (1)

| 2. | Friss vagy nyers, fagyasztott vagy szárított zöldségek |
| --- | --- |

2.

0,01 (1)

| i. | GYÖKÉR- ÉS GUMÓS ZÖLDSÉGEK |
| --- | --- |

i.

0,05 (1)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Cékla

Sárgarépa

0,2

1

0,2 (3)

Kasszava

Gumós zeller

0,3

1

Torma

0,2

Csicsóka

Paszternák

0,2

0,2 (3)

Petrezselyemgyökér

0,2

Retek

0,2

Saláta bakszakáll

0,2

Édesburgonya

Karórépa

Tarlórépa

Jamszgyökér

Egyéb

0,05 (1)

0,01 (1)

0,05 (1)
   (3)

| ii. | HAGYMAFÉLÉK |
| --- | --- |

ii.

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Fokhagyma

0,5

0,1

0,2 (3)

Vöröshagyma

0,5

0,1

0,2 (3)

Mogyoróhagyma

0,5

0,1

0,2 (3)

Újhagyma

2

5

0,1

3 (3)

Egyéb

0,05 (1)

0,01 (1)

0,05 (1)

0,05 (1)
   (3)

| iii. | TERMÉSÜKÉRT TERMESZTETT ZÖLDSÉGEK |
| --- | --- |

iii.

0,05 (1)
   (3)

| a) | Burgonyafélék |
| --- | --- |

a)

Burgonyafélék

2

2

0,02 (1)
   (3)

Paradicsom

0,3

0,02 (3)

Paprika

0,02 (3)

Padlizsán

0,3

0,02 (3)

Okra

0,3

Egyéb

0,2

0,01 (1)
   (3)

| b) | Kabakosok – ehető héjúak |
| --- | --- |

b)

Kabakosok – ehető héjúak

1

0,2

0,02 (1)
   (3)

Uborka

1

0,02 (3)

Apró uborka

5

0,02 (3)

Cukkini

0,03 (3)

Egyéb

0,01 (1)

0,01 (1)
   (3)

| c) | Kabakosok – nem ehető héjúak |
| --- | --- |

c)

Kabakosok – nem ehető héjúak

0,5

1

0,2

0,01 (1)
   (3)

0,05 (3)

Sárgadinnye

Tök

Görögdinnye

Egyéb

| d) | Csemegekukorica |
| --- | --- |

d)

Csemegekukorica

0,05 (1)

0,01 (1)

0,05 (1)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

| iv. | KÁPOSZTAFÉLÉK |
| --- | --- |

iv.

0,05 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

| a) | Virágjukért termesztett káposztafélék |
| --- | --- |

a)

Virágjukért termesztett káposztafélék

0,5

3

0,1

Brokkoli (beleértve a kalábriai brokkolit)

Karfiol

Egyéb

| b) | Fejesedő káposztafélék |
| --- | --- |

b)

Fejesedő káposztafélék

0,3

0,1

Kelbimbó

3

Fejes káposzta

3

Egyéb

0,01 (1)

| c) | Leveles káposztafélék |
| --- | --- |

c)

Leveles káposztafélék

5

0,01 (1)

0,5

Kínai kel

Kelkáposzta

Egyéb

| d) | Karalábé |
| --- | --- |

d)

Karalábé

0,2

0,01 (1)

0,05 (1)

| v. | LEVÉLZÖLDSÉGEK ÉS FRISS FŰSZERNÖVÉNYEK |
| --- | --- |

v.

0,05 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

| a) | Salátafélék |
| --- | --- |

a)

Salátafélék

3

0,01 (1)

0,5

Zsázsa

Galambbegysaláta

Fejes saláta

Endívia (széleslevelű endívia)

Rukola

Káposzta levele és szára, a tarlórépalevelet is beleértve

Egyéb

| b) | Spenótfélék |
| --- | --- |

b)

Spenótfélék

0,05 (1)

0,01 (1)

0,5

Spenót

Répalevél (mángold)

Egyéb

| c) | Vízitorma |
| --- | --- |

c)

Vízitorma

0,05 (1)

0,01 (1)

0,05 (1)

| d) | Cikóriasaláta |
| --- | --- |

d)

Cikóriasaláta

0,2

0,01 (1)

0,05 (1)

| e) | Fűszernövények |
| --- | --- |

e)

Fűszernövények

3

5

0,5

Turbolya

Metélőhagyma

Petrezselyem

Zellerlevél

Egyéb

| vi. | HÜVELYES ZÖLDSÉGEK (friss) |
| --- | --- |

vi.

0,2

0,05 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Bab (hüvelyben)

1

5

Bab (hüvely nélkül)

0,2

2

Borsó (hüvelyben)

0,5

2

Borsó (hüvely nélkül)

0,2

0,3

Egyéb

0,05 (1)

0,01 (1)

| vii. | SZÁRUKÉRT TERMESZTETT ZÖLDSÉGEK (friss) |
| --- | --- |

vii.

0,01 (1)
   (3)

Spárga

Kardonna

Zeller

5

10

Édeskömény

5

Articsóka

1

0,1

0,3 (3)

Póréhagyma

2

10

0,2

3 (3)

Rebarbara

Egyéb

0,05 (1)

0,01 (1)

0,05 (1)

0,05 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

| viii. | GOMBA |
| --- | --- |

viii.

0,05 (1)

0,05

0,05 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

| a) | Termesztett gomba |
| --- | --- |

a)

Termesztett gomba

2

| b) | Vadon termő gomba |
| --- | --- |

b)

Vadon termő gomba

0,01 (1)

| 3. | Hüvelyesek |
| --- | --- |

3.

0,1

0,01 (1)

1

0,01 (1)

0,05 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Bab

Lencse

Borsó

Csillagfürt

Egyéb

| 4. | Olajos magvak |
| --- | --- |

4.

0,1 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

Lenmag

Földimogyoró

0,05

Mák

Szezámmag

Napraforgómag

Repcemag

0,5

0,1

Szójabab

0,5

Mustármag

0,1

Gyapotmag

Kendermag

Tökmag

0,05

Egyéb

0,05 (1)

0,01 (1)

0,05 (1)

0,02 (1)

| 5. | Burgonya |
| --- | --- |

5.

0,05 (1)

0,01 (1)

0,05 (1)

0,01

0,05 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)

Újburgonya

Áruburgonya

| 6. | Tea (szárított levelek és szárak, erjesztve vagy másképpen, Camellia sinensis) |
| --- | --- |

6.

0,1 (1)

0,1 (1)

5

0,02 (1)

0,1 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

| 7. | Komló (szárított), beleértve a komló-labdacsot és a sűrítetlen port |
| --- | --- |

7.

20

50

5

0,02 (1)

0,1 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,5 (3)

---

(1)  Az analitikailag kimutatható legalacsonyabb érték.

1

(2)  2008. november 1-jéig hatályos ideiglenes MRL-ek, a 91/414/EGK irányelv III. mellékletében említett dosszié felülvizsgálatáig és a deltametrin-készítmények tagállami szinten történő, ismételt nyilvántartásba vételéig.

2

(3)  A legmagasabb megengedett szermaradvány-határérték ideiglenesen került megállapításra, a 91/414/EGK irányelv 4. cikke (1) bekezdése f) pontjával összhangban.”

3

---

| 18.9.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 243/61 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 243/61

---

A BIZOTTSÁG 2007/57/EK IRÁNYELVE

(2007. szeptember 17.)

a 76/895/EGK, a 86/362/EGK, a 86/363/EGK és a 90/642/EGK tanácsi irányelv egyes mellékleteinek a ditiokarbamátok legnagyobb megengedett szermaradék-koncentrációja (MRL) tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gyümölcsökben és zöldségekben, illetve azok felületén található peszticid-szermaradványok megengedett legmagasabb mértékének meghatározásáról szóló, 1976. november 23-i 76/895/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 5. cikkére,

tekintettel a gabonafélékben, illetve azok felületén található peszticid-szermaradványok megengedett legmagasabb mértékének meghatározásáról szóló, 1986. július 24-i 86/362/EGK tanácsi irányelvre (2) és különösen annak 10. cikkére,

tekintettel az állati eredetű élelmiszerekben, illetve azok felületén található peszticid-szermaradványok megengedett legmagasabb mértékének meghatározásáról szóló, 1986. július 24-i 86/363/EGK tanácsi irányelvre (3) és különösen annak 10. cikkére,

tekintettel az egyes növényi eredetű termékekben – többek között a gyümölcsökben és zöldségekben –, illetve azok felületén található peszticid-szermaradványok megengedett legmagasabb mértékének meghatározásáról szóló, 1990. november 27-i 90/642/EGK tanácsi irányelvre (4) és különösen annak 7. cikkére,

mivel:

| (1) | A legnagyobb megengedett szermaradék-koncentrációkban (MRL) tükröződik az, hogy a növények hatékony védelméhez szükséges legkisebb peszticidmennyiségeket használták-e, és hogy olyan módon alkalmazták-e ezeket, hogy a szermaradék mennyisége a lehető legkisebb és toxikológiailag elfogadható legyen, különösen a becsült étrendi bevitel szempontjából. |
| --- | --- |

(1)

A legnagyobb megengedett szermaradék-koncentrációkban (MRL) tükröződik az, hogy a növények hatékony védelméhez szükséges legkisebb peszticidmennyiségeket használták-e, és hogy olyan módon alkalmazták-e ezeket, hogy a szermaradék mennyisége a lehető legkisebb és toxikológiailag elfogadható legyen, különösen a becsült étrendi bevitel szempontjából.

| (2) | A peszticidekre megengedett legnagyobb szermaradék-koncentrációkat a Bizottság folyamatosan felülvizsgálja és az újonnan felmerülő információkhoz és adatokhoz igazítja, ideértve az új vagy megváltozott felhasználásokat is. A Bizottság új vagy megváltozott felhasználásokról kapott tájékoztatást, amelyek következtében meg kell változtatni a manebre, a mankozebre, a metiramra, a propinebre és a tiramra megengedett szermaradék-koncentrációkat. |
| --- | --- |

(2)

A peszticidekre megengedett legnagyobb szermaradék-koncentrációkat a Bizottság folyamatosan felülvizsgálja és az újonnan felmerülő információkhoz és adatokhoz igazítja, ideértve az új vagy megváltozott felhasználásokat is. A Bizottság új vagy megváltozott felhasználásokról kapott tájékoztatást, amelyek következtében meg kell változtatni a manebre, a mankozebre, a metiramra, a propinebre és a tiramra megengedett szermaradék-koncentrációkat.

| (3) | A ziram hatóanyagot a 2003/81/EK bizottsági irányelv (5) felvette a 91/414/EGK tanácsi irányelv (6) I. mellékletébe. A hatóanyag felvétele a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe a tervezett felhasználásra vonatkozóan szolgáltatott információk értékelésén alapult. A rendelkezésre álló információkat megvizsgálták, és azok elégségesnek bizonyultak ahhoz, hogy legnagyobb megengedett szermaradék-koncentrációt (MRL) lehessen megállapítani. |
| --- | --- |

(3)

A ziram hatóanyagot a 2003/81/EK bizottsági irányelv (5) felvette a 91/414/EGK tanácsi irányelv (6) I. mellékletébe. A hatóanyag felvétele a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe a tervezett felhasználásra vonatkozóan szolgáltatott információk értékelésén alapult. A rendelkezésre álló információkat megvizsgálták, és azok elégségesnek bizonyultak ahhoz, hogy legnagyobb megengedett szermaradék-koncentrációt (MRL) lehessen megállapítani.

| (4) | A maneb, mankozeb, metiram, propineb és tiram anyagokra a 76/895/EGK, a 86/362/EGK, a 86/363/EGK és a 90/642/EGK irányelv már megállapított közösségi legnagyobb megengedett szermaradék-koncentrációt. Ezeket a koncentrációkat figyelembe vették a legnagyobb megengedett szermaradék-koncentrációknak az ezen irányelv keretében történő megváltoztatásakor. Tekintve, hogy rutinszerű ellenőrzéskor különösen a maneb, a mankozeb, a metiram, a propineb, a tiram és a ziram szermaradékai külön nem azonosíthatóak, a legnagyobb megengedett szermaradék-koncentrációk ezen peszticidek egy egész csoportjára – amely ditiokarbamátok néven is ismeretes – vannak meghatározva. A propineb, a tiram és a ziram esetében azonban léteznek egyedi, bár nem rutinszerű módszerek. Ezek a módszerek eseti alapon használhatók, ha kifejezetten meg kell határozni a propineb, a tiram és/vagy a ziram mennyiségét. |
| --- | --- |

(4)

A maneb, mankozeb, metiram, propineb és tiram anyagokra a 76/895/EGK, a 86/362/EGK, a 86/363/EGK és a 90/642/EGK irányelv már megállapított közösségi legnagyobb megengedett szermaradék-koncentrációt. Ezeket a koncentrációkat figyelembe vették a legnagyobb megengedett szermaradék-koncentrációknak az ezen irányelv keretében történő megváltoztatásakor. Tekintve, hogy rutinszerű ellenőrzéskor különösen a maneb, a mankozeb, a metiram, a propineb, a tiram és a ziram szermaradékai külön nem azonosíthatóak, a legnagyobb megengedett szermaradék-koncentrációk ezen peszticidek egy egész csoportjára – amely ditiokarbamátok néven is ismeretes – vannak meghatározva. A propineb, a tiram és a ziram esetében azonban léteznek egyedi, bár nem rutinszerű módszerek. Ezek a módszerek eseti alapon használhatók, ha kifejezetten meg kell határozni a propineb, a tiram és/vagy a ziram mennyiségét.

| (5) | A Bizottság által az érintett hatóanyagoknak a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő felvételével kapcsolatban készített vizsgálati jelentései ezekre az anyagokra vonatkozóan meghatározták az elfogadható napi bevitelt (ADI) és adott esetben az akut referenciadózist (ARfD). A közösségi eljárásokkal összhangban a Bizottság kiértékelte, hogy a fogyasztók milyen mértékben vannak kitéve káros hatásoknak az érintett hatóanyaggal kezelt élelmiszerek miatt. Figyelembe vette az Egészségügyi Világszervezet által közzétett iránymutatásokat (7) és a Növényügyi Tudományos Bizottságnak az alkalmazott módszertanra vonatkozó véleményét (8) is. Megállapította, hogy a javasolt legnagyobb megengedett szermaradék-koncentrációk nem vezetnek a fent említett elfogadható napi bevitel (ADI) és az akut referenciadózis (ARfD) túllépéséhez. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság által az érintett hatóanyagoknak a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő felvételével kapcsolatban készített vizsgálati jelentései ezekre az anyagokra vonatkozóan meghatározták az elfogadható napi bevitelt (ADI) és adott esetben az akut referenciadózist (ARfD). A közösségi eljárásokkal összhangban a Bizottság kiértékelte, hogy a fogyasztók milyen mértékben vannak kitéve káros hatásoknak az érintett hatóanyaggal kezelt élelmiszerek miatt. Figyelembe vette az Egészségügyi Világszervezet által közzétett iránymutatásokat (7) és a Növényügyi Tudományos Bizottságnak az alkalmazott módszertanra vonatkozó véleményét (8) is. Megállapította, hogy a javasolt legnagyobb megengedett szermaradék-koncentrációk nem vezetnek a fent említett elfogadható napi bevitel (ADI) és az akut referenciadózis (ARfD) túllépéséhez.

| (6) | A legnagyobb megengedett szermaradék-koncentrációnak az analitikailag kimutatható legkisebb értéknek kell lennie abban az esetben, ha a növényvédő szerek engedélyezett felhasználása nem eredményez kimutatható mennyiségű peszticid-szermaradékot az élelmiszer-ipari termékben vagy annak felszínén, ha azok használata nem engedélyezett, ha a tagállamok által engedélyezett felhasználást nem támasztják alá a szükséges adatok, vagy ha a harmadik országokban történő használat a Közösség piacán forgalomba hozható élelmiszerekben vagy azok felületén szermaradékokat eredményez és ezekről nem állnak rendelkezésre a szükséges adatok. |
| --- | --- |

(6)

A legnagyobb megengedett szermaradék-koncentrációnak az analitikailag kimutatható legkisebb értéknek kell lennie abban az esetben, ha a növényvédő szerek engedélyezett felhasználása nem eredményez kimutatható mennyiségű peszticid-szermaradékot az élelmiszer-ipari termékben vagy annak felszínén, ha azok használata nem engedélyezett, ha a tagállamok által engedélyezett felhasználást nem támasztják alá a szükséges adatok, vagy ha a harmadik országokban történő használat a Közösség piacán forgalomba hozható élelmiszerekben vagy azok felületén szermaradékokat eredményez és ezekről nem állnak rendelkezésre a szükséges adatok.

| (7) | A 76/895/EGK, a 86/362/EGK, a 86/363/EGK és a 90/642/EGK irányelv mellékleteiben rögzített legnagyobb megengedett szermaradék-koncentrációkat ezért ezen anyagok tiltásának megfelelő felügyelete és ellenőrzése, illetve a fogyasztók védelme érdekében módosítani kell. Ha az említett irányelvek mellékletei már megállapítottak legnagyobb megengedett szermaradék-koncentrációkat, akkor ezeket indokolt módosítani. Ha még nem állapítottak meg legnagyobb megengedett szermaradék-koncentrációkat, akkor indokolt azokat most elsőként megállapítani. |
| --- | --- |

(7)

A 76/895/EGK, a 86/362/EGK, a 86/363/EGK és a 90/642/EGK irányelv mellékleteiben rögzített legnagyobb megengedett szermaradék-koncentrációkat ezért ezen anyagok tiltásának megfelelő felügyelete és ellenőrzése, illetve a fogyasztók védelme érdekében módosítani kell. Ha az említett irányelvek mellékletei már megállapítottak legnagyobb megengedett szermaradék-koncentrációkat, akkor ezeket indokolt módosítani. Ha még nem állapítottak meg legnagyobb megengedett szermaradék-koncentrációkat, akkor indokolt azokat most elsőként megállapítani.

| (8) | A 76/895/EGK, a 86/362/EGK, a 86/363/EGK és a 90/642/EGK irányelvet ezért a fentieknek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(8)

A 76/895/EGK, a 86/362/EGK, a 86/363/EGK és a 90/642/EGK irányelvet ezért a fentieknek megfelelően módosítani kell.

| (9) | Az ezen irányelvben meghatározott intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(9)

Az ezen irányelvben meghatározott intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

A 76/895/EGK irányelv II. mellékletéből a tiramra vonatkozó tételt el kell hagyni.

2. cikk

A 86/362/EGK irányelv ezen irányelv I. mellékletének megfelelően módosul.

3. cikk

A 86/363/EGK irányelv ezen irányelv II. mellékletének megfelelően módosul.

4. cikk

A 90/642/EGK irányelv ezen irányelv III. mellékletének megfelelően módosul.

5. cikk

A tagállamok legkésőbb 2008. március 18-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. Haladéktalanul megküldik a Bizottságnak e rendelkezések szövegét, valamint a rendelkezések és az irányelv közötti viszonyt megadó megfelelési táblázatot.

Ezeket a rendelkezéseket 2008. március 19-től alkalmazzák.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

6. cikk

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

7. cikk

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2007. szeptember 17-én.

a Bizottság részéről

Markos KYPRIANOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 340., 1976.12.9., 26. o. A legutóbb a 2007/8/EK bizottsági irányelvvel (HL L 63., 2007.3.1., 9. o.) módosított irányelv.

1

(2)  HL L 221., 1986.8.7., 37. o. A legutóbb a 2007/27/EK bizottsági irányelvvel (HL L 128., 2007.5.16., 31. o.) módosított irányelv.

2

(3)  HL L 221., 1986.8.7., 43. o. A legutóbb a 2007/28/EK bizottsági irányelvvel (HL L 135., 2007.5.26., 6. o.) módosított irányelv.

3

(4)  HL L 350., 1990.12.14., 71. o. A legutóbb a 2007/39/EK bizottsági irányelvvel (HL L 165., 2007.6.27., 25. o.) módosított irányelv.

4

(5)  HL L 224., 2003.9.6., 29. o.

5

(6)  HL L 230., 1991.8.19., 1. o. A legutóbb a 2007/52/EK bizottsági irányelvvel (HL L 214., 2007.8.17., 3. o.) módosított irányelv.

6

(7)  Guidelines for predicting dietary intake of pesticide residues (Irányelvek a peszticid-szermaradékok étrendi bevitelének előrejelzéséhez) (átdolgozott kiadás), készítette a GEMS/Food Programme (GEMS/Élelmiszer Program) együttműködésben a Codex Committee on Pesticide Residues bizottsággal (Peszticid Szermaradványok Kódexbizottsága), kiadta az Egészségügyi Világszervezet 1997-ben (WHO/FSF/FOS/97.7).

7

(8)  A Növényügyi Tudományos Bizottság véleménye a 86/362/EGK, 86/363/EGK és a 90/642/EGK tanácsi irányelv mellékleteinek módosítására vonatkozó kérdésekről (a Növényügyi Tudományos Bizottság 1998. július 14-i véleménye) (http://europa.eu.int/comm/food/fs/sc/index_en.html).

8

---

I. MELLÉKLET

A 86/362/EGK irányelv II. mellékletének A. részében a „Mankozeb, maneb, metiram, propineb, zineb (CS2-ként kifejezve)” sorai helyébe a következők lépnek:

| „Peszticid-szermaradék | Legnagyobb megengedett koncentráció, mg/kg |
| --- | --- |
| Ditiokarbamátok, CS2-ként kifejezve, így mankozeb, maneb, metiram, propineb, tiram és ziram (1)
   (2) | 1 búza, rozs, tritikálé, tönkölybúza (ma, mz)
  2 árpa, zab (ma, mz)
  0,05 (4) egyéb gabonafélék |
| Propineb (propilén-diaminként kifejezve) (3) | 0,05 (4)

  GABONAFÉLÉK |
| Tiram (tiramként kifejezve) (3) | 0,1 (4)

  GABONAFÉLÉK |
| Ziram (ziramként kifejezve) (3) | 0,1 (4)

  GABONAFÉLÉK |

„Peszticid-szermaradék

Legnagyobb megengedett koncentráció, mg/kg

Ditiokarbamátok, CS2-ként kifejezve, így mankozeb, maneb, metiram, propineb, tiram és ziram (1)
   (2)

1 búza, rozs, tritikálé, tönkölybúza (ma, mz)

2 árpa, zab (ma, mz)

0,05 (4) egyéb gabonafélék

Propineb (propilén-diaminként kifejezve) (3)

0,05 (4)

GABONAFÉLÉK

Tiram (tiramként kifejezve) (3)

0,1 (4)

GABONAFÉLÉK

Ziram (ziramként kifejezve) (3)

0,1 (4)

GABONAFÉLÉK

---

(1)  A CS2-ként kifejezett legnagyobb megengedett szermaradék-koncentrációk különféle ditiokarbamátokból származhatnak és így nem tükröződik bennük, hogy adott esetben jó mezőgazdasági gyakorlatot alkalmaztak-e. Így ezek a szermaradék-koncentrációk nem alkalmasak annak ellenőrzésére, hogy egy adott jó mezőgazdasági gyakorlatot követtek-e.

1

2

(2)  Zárójelben a szermaradék eredete (ma: maneb; mz: mankozeb; me: metiram; pr: propineb; t: tiram; z: ziram).

2

(3)  Mivel az összes ditiokarbamát végső soron CS2-maradékként jelenik meg, általában nem lehet őket megkülönböztetni. Vannak azonban egyedi módszerek a propineb, a ziram és a tiram szermaradékának meghatározására. Ezek a módszerek eseti alapon használhatók, ha kifejezetten meg kell határozni a propineb, a tiram és/vagy a ziram mennyiségét.

3

2

(4)  Az analitikailag kimutatható legkisebb érték.”

4

---

II. MELLÉKLET

A 86/363/EGK irányelv II. mellékletének B. részében a „Mankozeb, maneb, metiram, propineb, zineb (CS2-ként kifejezve)” sorai helyébe a következők lépnek:

| | Legnagyobb megengedett koncentráció, mg/kg |
| --- | --- |
| Peszticid-szermaradék | az I. mellékletben az ex 0201, 0202, 0203, 0204, 0205 00 00, 0206, 0207, ex 0208, 0209 00, 0210, 1601 00 és 1602 szám alatt felsorolt hús esetében, ideértve a zsírt, a húsból készült termékeket, a belsőségeket és az állati zsiradékokat | az I. mellékletben a 0401, 0402, 0405 00 és 0406 szám alatt felsorolt tej és tejtermékek esetében | az I. mellékletben a 0407 00 és 0408 szám alatt felsorolt friss héjas tojások, madártojások és tojássárgája esetében |
| „Ditiokarbamátok, CS2-ként kifejezve, így mankozeb, maneb, metiram, propineb, tiram és ziram | 0,05 (1) | 0,05 (1) | 0,05 (1) |

Legnagyobb megengedett koncentráció, mg/kg

Peszticid-szermaradék

az I. mellékletben az ex 0201, 0202, 0203, 0204, 0205 00 00, 0206, 0207, ex 0208, 0209 00, 0210, 1601 00 és 1602 szám alatt felsorolt hús esetében, ideértve a zsírt, a húsból készült termékeket, a belsőségeket és az állati zsiradékokat

az I. mellékletben a 0401, 0402, 0405 00 és 0406 szám alatt felsorolt tej és tejtermékek esetében

az I. mellékletben a 0407 00 és 0408 szám alatt felsorolt friss héjas tojások, madártojások és tojássárgája esetében

„Ditiokarbamátok, CS2-ként kifejezve, így mankozeb, maneb, metiram, propineb, tiram és ziram

0,05 (1)

0,05 (1)

0,05 (1)

---

(1)  Az analitikailag kimutatható legkisebb érték.”

1

---

III. MELLÉKLET

A 90/642/EGK irányelv II. mellékletének A. részében a „Maneb, mankozeb, metiram, propineb, zineb (CS2-ként kifejezve)” sora helyébe a következő lép:

| | „Peszticid-szermaradék és legnagyobb megengedett szermaradék-koncentráció (mg/kg) |
| --- | --- |
| Az érintett növénycsoportok és növényi termékek, amelyekre az MRL vonatkozik | Ditiokarbamátok, CS2-ként kifejezve, így maneb, mankozeb, metiram, propineb, tiram és ziram (1)
   (2) | Propineb (propilén-diaminként kifejezve) (3) | Tiram (tiramként kifejezve) (3) | Ziram (ziramként kifejezve) (3) |
| 1.   Hozzáadott cukor nélküli friss, szárított, vagy nyers, fagyasztással tartósított gyümölcs, diófélék |
| i. | CITRUSFÉLÉK |

„Peszticid-szermaradék és legnagyobb megengedett szermaradék-koncentráció (mg/kg)

Az érintett növénycsoportok és növényi termékek, amelyekre az MRL vonatkozik

Ditiokarbamátok, CS2-ként kifejezve, így maneb, mankozeb, metiram, propineb, tiram és ziram (1)
   (2)

Propineb (propilén-diaminként kifejezve) (3)

Tiram (tiramként kifejezve) (3)

Ziram (ziramként kifejezve) (3)

Hozzáadott cukor nélküli friss, szárított, vagy nyers, fagyasztással tartósított gyümölcs, diófélék

i.

5 (mz)

0,05 (4)

0,1 (4)

0,1 (4)

Grépfrút

Citrom

Lime

Mandarin (beleértve a klementint és más hibrideket)

Narancs

Pomelo

Egyéb

| ii. | FÁN TERMŐ HÉJAS GYÜMÖLCSŰEK (héjjal vagy héj nélkül) |
| --- | --- |

ii.

0,05 (4)

0,1 (4)

0,1 (4)

Mandula

Brazil dió

Kesudió

Gesztenye

Kókuszdió

Mogyoró

Makadámdió

Pekándió

Píneamag

Pisztácia

Dió

0,1 (mz)

Egyéb

0,05 (4)

| iii. | ALMATERMÉSŰEK |
| --- | --- |

iii.

5 (ma, mz, me, pr, t, z)

0,3

Alma

5

0,1 (4)

Körte

5

1

Birsalma

Egyéb

0,1 (4)

0,1 (4)

| iv. | CSONTHÉJASOK |
| --- | --- |

iv.

Sárgabarack

2 (mz, t)

3

Cseresznye

2 (mz, me, pr, t, z)

0,3

3

5

Őszibarack (beleértve a nektarint és hasonló hibrideket)

2 (mz, t)

3

Szilva

2 (mz, me, t, z)

2

2

Egyéb

0,05 (4)

0,05 (4)

0,1 (4)

0,1 (4)

| v. | BOGYÓS GYÜMÖLCSÖK |
| --- | --- |

v.

0,1 (4)

| a) | Csemege- és borszőlő |
| --- | --- |

a)

Csemege- és borszőlő

5 (ma, mz, me, pr, t)

Csemegeszőlő

1

0,1 (4)

Borszőlő

1

3

| b) | Eper (termesztett) |
| --- | --- |

b)

Eper (termesztett)

10 (t)

0,05 (4)

10

| c) | Félcserjén termő bogyósok (termesztett) |
| --- | --- |

c)

Félcserjén termő bogyósok (termesztett)

0,05 (4)

0,05 (4)

0,1 (4)

Fekete szeder

Hamvas szeder

Kaliforniai málna

Málna

Egyéb

| d) | Egyéb bogyós gyümölcsök (termesztett) |
| --- | --- |

d)

Egyéb bogyós gyümölcsök (termesztett)

0,05 (4)

0,1 (4)

Fekete áfonya

Tőzegáfonya

Ribizli (piros, fekete és fehér)

5 (mz)

Pöszméte

Egyéb

0,05 (4)

| e) | Vadon termő bogyósok és vadon termő gyümölcs |
| --- | --- |

e)

Vadon termő bogyósok és vadon termő gyümölcs

0,05 (4)

0,05 (4)

0,1 (4)

| vi. | EGYÉB |
| --- | --- |

vi.

0,1 (4)

0,1 (4)

Avokádó

Banán

2 (mz, me)

Datolya

Füge

Kivi

Kamkvat

Licsiszilva

Mangó

2 (mz)

Olajbogyó (közvetlen fogyasztásra)

5 (mz, pr)

0,3

Olajbogyó (olaj előállítására)

5 (mz, pr)

0,3

Papaya

7 (mz)

Marakuja

Ananász

Gránátalma

Egyéb

0,05 (4)

0,05 (4)

| 2. | Friss vagy nyers, fagyasztott vagy szárított zöldségek |
| --- | --- |

2.

0,1 (4)

| i. | GYÖKÉR- ÉS GUMÓS ZÖLDSÉGEK |
| --- | --- |

i.

0,1 (4)

Cékla

0,5 (mz)

Sárgarépa

0,2 (mz)

Kasszava

Gumós zeller

0,3 (ma, me, pr, t)

0,3

Torma

0,2 (mz)

Csicsóka

Paszternák

0,2 (mz)

Petrezselyemgyökér

0,2 (mz)

Retek

Saláta bakszakáll

0,2 (mz)

Édes burgonya

Karórépa

Tarlórépa

Jamszgyökér

Egyéb

0,05 (4)

0,05 (4)

| ii. | HAGYMAFÉLÉK |
| --- | --- |

ii.

0,05 (4)

0,1 (4)

Fokhagyma

0,1 (mz)

Vöröshagyma

1 (ma, mz)

Mogyoróhagyma

1 (ma, mz)

Újhagyma

1 (mz)

Egyéb

0,05 (4)

| iii. | TERMÉSÜKÉRT TERMESZTETT ZÖLDSÉGEK |
| --- | --- |

iii.

0,1 (4)

| a) | Burgonyafélék |
| --- | --- |

a)

Burgonyafélék

Paradicsom

3 (mz, me, pr)

2

Paprika

5 (mz, pr)

1

Padlizsán

3 (mz, me)

Okra

0,5 (mz)

Egyéb

0,05 (4)

0,05 (4)

| b) | Kabakosok – ehető héjúak |
| --- | --- |

b)

Kabakosok – ehető héjúak

2 (mz, pr)

Uborka

2

Apró uborka

Cukkini

Egyéb

0,05 (4)

| c) | Kabakosok – nem ehető héjúak |
| --- | --- |

c)

Kabakosok – nem ehető héjúak

1 (mz, pr)

Sárgadinnye

1

Tök

Görögdinnye

1

Egyéb

0,05 (4)

| d) | Csemegekukorica |
| --- | --- |

d)

Csemegekukorica

0,05 (4)

0,05 (4)

| iv. | KÁPOSZTAFÉLÉK |
| --- | --- |

iv.

0,05 (4)

0,1 (4)

| a) | Virágjukért termesztett káposztafélék |
| --- | --- |

a)

Virágjukért termesztett káposztafélék

1 (mz)

Brokkoli (beleértve az olasz brokkolit)

Karfiol

Egyéb

| b) | Fejesedő káposztafélék |
| --- | --- |

b)

Fejesedő káposztafélék

Kelbimbó

2 (mz)

Fejes káposzta

3 (mz)

Egyéb

0,05 (4)

| c) | Leveles káposzta |
| --- | --- |

c)

Leveles káposzta

0,5 (mz)

Kínai kel

Kelkáposzta

Egyéb

| d) | Karalábé |
| --- | --- |

d)

Karalábé

1 (mz)

| v. | LEVELES ZÖLDSÉGEK ÉS FRISS FŰSZERNÖVÉNYEK |
| --- | --- |

v.

0,05 (4)

| a) | Salátafélék |
| --- | --- |

a)

Salátafélék

5 (mz, me, t)

Zsázsa

Galambbegysaláta

Fejes saláta

2

Széles levelű endívia

2

Borsmustár (ruccola)

Káposzta levele és szára, a tarlórépalevelet is beleértve

Egyéb

0,1 (4)

| b) | Spenótfélék |
| --- | --- |

b)

Spenótfélék

0,05 (4)

0,1 (4)

Spenót

Mangold

Egyéb

| c) | Vízitorma |
| --- | --- |

c)

Vízitorma

0,3 (mz)

0,1 (4)

| d) | Endíviasaláta |
| --- | --- |

d)

Endíviasaláta

0,5 (mz)

0,1 (4)

| e) | Fűszernövények |
| --- | --- |

e)

Fűszernövények

5 (mz, me)

0,1 (4)

Turbolya

Metélőhagyma

Petrezselyem

Zellerlevél

Egyéb

| vi. | HÜVELYES ZÖLDSÉGEK (friss) |
| --- | --- |

vi.

0,05 (4)

0,1 (4)

Bab (hüvelyben)

1 (mz)

Bab (hüvely nélkül)

0,1 (mz)

Borsó (hüvelyben)

1 (ma, mz)

Borsó (hüvely nélkül)

0,1 (mz)

Egyéb

0,05 (4)

| vii. | SZÁRUKÉRT TERMESZTETT ZÖLDSÉGEK (friss) |
| --- | --- |

vii.

0,05 (4)

0,1 (4)

Spárga

0,5 (mz)

Kardonna

Zeller

Édeskömény

Articsóka

Póréhagyma

3 (ma, mz)

Rebarbara

0,5 (mz)

Egyéb

0,05 (4)

| viii. | GOMBÁK |
| --- | --- |

viii.

0,05 (4)

0,05 (4)

0,1 (4)

| a) | Termesztett gomba |
| --- | --- |

a)

Termesztett gomba

| b) | Vadon termő gombák |
| --- | --- |

b)

Vadon termő gombák

| 3. | Hüvelyesek |
| --- | --- |

3.

0,05 (4)

0,1 (4)

0,1 (4)

Bab

0,1 (mz)

Lencse

Borsó

0,1 (mz)

Csillagfürt

Egyéb

0,05 (4)

| 4. | Olajos magvak |
| --- | --- |

4.

0,1 (4)

0,1 (4)

0,1 (4)

Lenmag

Földimogyoró

Mák

Szezámmag

Napraforgómag

Repcemag

0,5 (ma, mz)

Szójabab

Mustármag

Gyapotmag

Kendermag

Tökmag

Egyéb

0,1 (4)

| 5. | Burgonya |
| --- | --- |

5.

0,3 (ma, mz, me, pr)

0,2

0,1 (4)

0,1 (4)

Újburgonya

Étkezési burgonya

| 6. | Tea (szárított levelek és szárak, erjesztve vagy másképpen, Camellia sinensis) |
| --- | --- |

6.

0,1 (4)

0,1 (4)

0,2 (4)

0,2 (4)

| 7. | Komló (szárított), beleértve a granulált és a be nem sűrített port |
| --- | --- |

7.

25 (pr)

50

0,2 (4)

0,2 (4)

---

(1)  A CS2-ként kifejezett legnagyobb megengedett szermaradék-koncentrációk különféle ditiokarbamátokból származhatnak, és így nem tükröződik bennük, hogy adott esetben jó mezőgazdasági gyakorlatot alkalmaztak-e. Így ezek a szermaradék-koncentrációk nem alkalmasak annak ellenőrzésére, hogy egy adott jó mezőgazdasági gyakorlatot követtek-e.

1

2

(2)  Zárójelben a szermaradék eredete (ma: maneb; mz: mankozeb; me: metiram; pr: propineb; t: tiram; z: ziram).

2

(3)  Mivel az összes ditiokarbamát végső soron CS2-maradékként jelenik meg, általában nem lehet őket megkülönböztetni. Vannak azonban egyedi módszerek a propineb, a ziram és a tiram szermaradékának meghatározására. Ezek a módszerek eseti alapon használhatók, ha kifejezetten meg kell határozni a propineb, a tiram és/vagy a ziram mennyiségét.

3

2

(4)  Az analitikailag kimutatható legkisebb érték.”

4

---

II Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Bizottság

| 18.9.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 243/71 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 243/71

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2007. április 4.)

a Belgium által az antwerpeni General Motors Belgium számára tervezett C 14/06 sz. állami támogatásról

(az értesítés a C(2007) 435. számú dokumentummal történt)

(Csak a francia és a holland nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2007/612/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 88. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra, és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

miután felkérte az érdekelteket, hogy a fenti cikkeknek megfelelően nyújtsák be észrevételeiket (1),

mivel:

1.   ELJÁRÁS

| (1) | A Bizottságot az antwerpeni General Motors Belgium javára nyújtandó szakképzési támogatás tervezetéről 2005. december 8-án kelt és 2005. december 14-én iktatott levélben értesítették. A Bizottság 2006. január 4-i levelében kiegészítő adatokat kért, amely kérésre Belgium 2006. február 7-én kelt és 2006. február 10-én iktatott levélben válaszolt. 2006. február 15-én újabb felvilágosításokat kért, amelyeket egy 2006. március 2-án kelt és 2006. március 8-án iktatott levélben adtak meg neki. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottságot az antwerpeni General Motors Belgium javára nyújtandó szakképzési támogatás tervezetéről 2005. december 8-án kelt és 2005. december 14-én iktatott levélben értesítették. A Bizottság 2006. január 4-i levelében kiegészítő adatokat kért, amely kérésre Belgium 2006. február 7-én kelt és 2006. február 10-én iktatott levélben válaszolt. 2006. február 15-én újabb felvilágosításokat kért, amelyeket egy 2006. március 2-án kelt és 2006. március 8-án iktatott levélben adtak meg neki.

| (2) | 2006. április 26-i levelével a Bizottság tájékoztatta Belgiumot arról a határozatáról, hogy a bejelentett támogatással kapcsolatban megindítja a Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást. Az eljárás megindítására vonatkozó bizottsági határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában2006. szeptember 1-jén tették közzé (2). A Bizottság felkérte az érdekelteket, hogy ismertessék a kérdéses intézkedéssel kapcsolatos észrevételeiket. Egyetlen harmadik személy sem juttatott el észrevételeket. |
| --- | --- |

(2)

2006. április 26-i levelével a Bizottság tájékoztatta Belgiumot arról a határozatáról, hogy a bejelentett támogatással kapcsolatban megindítja a Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást. Az eljárás megindítására vonatkozó bizottsági határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában2006. szeptember 1-jén tették közzé (2). A Bizottság felkérte az érdekelteket, hogy ismertessék a kérdéses intézkedéssel kapcsolatos észrevételeiket. Egyetlen harmadik személy sem juttatott el észrevételeket.

| (3) | A belga hatóságok egy 2006. május 31-én kelt és 2006. június 6-án iktatott levélben reagáltak az eljárás megindításáról szóló határozatra. Kiegészítő tájékoztatást a 2006. december 13-án és 2007. február 5-én kelt levelekben adtak. Találkozóra a Bizottság és a belga hatóságok között 2007. február 13-án került sor. Egy 2007. február 20-án kelt levélben Belgium kiegészítő adatokat közölt. A Bizottság újabb adatkérést 2007. február 23-án küldött, amelyre a belga hatóságok egy 2007. február 28-án kelt levélben válaszoltak. |
| --- | --- |

(3)

A belga hatóságok egy 2006. május 31-én kelt és 2006. június 6-án iktatott levélben reagáltak az eljárás megindításáról szóló határozatra. Kiegészítő tájékoztatást a 2006. december 13-án és 2007. február 5-én kelt levelekben adtak. Találkozóra a Bizottság és a belga hatóságok között 2007. február 13-án került sor. Egy 2007. február 20-án kelt levélben Belgium kiegészítő adatokat közölt. A Bizottság újabb adatkérést 2007. február 23-án küldött, amelyre a belga hatóságok egy 2007. február 28-án kelt levélben válaszoltak.

2.   A PROJEKT LEÍRÁSA

| (4) | A támogatás kedvezményezettje az antwerpeni General Motors Belgium (a továbbiakban: GM Belgium) társaság lenne, amely a General Motors Corporation (a továbbiakban: GMC) részét képezi. A GMC európai tevékenységeit (a továbbiakban: GM Europe) külön vezetői csapat irányítja. A társaság, amelyet 1924-ben hoztak létre, egyfelől saját felhasználásra, valamint más GMC-leányvállalatok felhasználására autóipari alkatrészeket gyárt, másfelől pedig gépjárművek összeszerelését végzi. 2005-ben 253 000 gépkocsit állított elő. A termelés legnagyobb részét exportálják. Az üzem jelenleg az Opel Astra modell összeszerelését végzi, amely az autópiac egy olyan szegmensében található, ahol – amint azt a belga hatóságok megerősítették – a verseny különösen erős. A társaság mintegy 5 000 főt foglalkoztat. |
| --- | --- |

(4)

A támogatás kedvezményezettje az antwerpeni General Motors Belgium (a továbbiakban: GM Belgium) társaság lenne, amely a General Motors Corporation (a továbbiakban: GMC) részét képezi. A GMC európai tevékenységeit (a továbbiakban: GM Europe) külön vezetői csapat irányítja. A társaság, amelyet 1924-ben hoztak létre, egyfelől saját felhasználásra, valamint más GMC-leányvállalatok felhasználására autóipari alkatrészeket gyárt, másfelől pedig gépjárművek összeszerelését végzi. 2005-ben 253 000 gépkocsit állított elő. A termelés legnagyobb részét exportálják. Az üzem jelenleg az Opel Astra modell összeszerelését végzi, amely az autópiac egy olyan szegmensében található, ahol – amint azt a belga hatóságok megerősítették – a verseny különösen erős. A társaság mintegy 5 000 főt foglalkoztat.

| (5) | A General Motors Belgium a 2005–2007. időszakra egy 127 millió eurós beruházási programot jelentett be, amely magában foglalja:






  a) | az Astra modell egy új változatának gyártását: a már gyártásban lévő három változaton kívül az üzem a lehajtható keménytetős Astrát fogja gyártani (a továbbiakban: cabrio vagy Astra TwinTop). Eddig a cabrio-változatot nem a GM Europe gyártotta, hanem azt az olasz Bertone társaságnak adta ki alvállalkozásba; |
| --- | --- | --- |

(5)

A General Motors Belgium a 2005–2007. időszakra egy 127 millió eurós beruházási programot jelentett be, amely magában foglalja:

a)

az Astra modell egy új változatának gyártását: a már gyártásban lévő három változaton kívül az üzem a lehajtható keménytetős Astrát fogja gyártani (a továbbiakban: cabrio vagy Astra TwinTop). Eddig a cabrio-változatot nem a GM Europe gyártotta, hanem azt az olasz Bertone társaságnak adta ki alvállalkozásba;

| b) | a présműhely kapacitásának megduplázását: a présmunkák fejlesztése a GM Europe stratégiájába illeszkedik, amelynek keretében jobban meg kívánnak felelni a helyi szükségleteknek. A karosszériaelemekkel való önellátás és a csoport különböző leányvállalatai közötti logisztika javítása lehetővé teszi az alkatrészek üzemek közötti szállításának csökkentését. |
| --- | --- |

b)

a présműhely kapacitásának megduplázását: a présmunkák fejlesztése a GM Europe stratégiájába illeszkedik, amelynek keretében jobban meg kívánnak felelni a helyi szükségleteknek. A karosszériaelemekkel való önellátás és a csoport különböző leányvállalatai közötti logisztika javítása lehetővé teszi az alkatrészek üzemek közötti szállításának csökkentését.

| (6) | Ez a két kiegészítő tevékenység lehetővé teszi, hogy Antwerpenben csupán korlátozott számú létszámleépítést hajtsanak végre és biztosítsák az üzem jövőjét. Új gépek, új részegységek, új összeszerelési technikák és új munkamódszerek alkalmazását feltételezik. Ezért a 2005–2007-es időszakra e kiegészítő tevékenységekhez kapcsolódó szakképzési programot szerveztek meg. Költsége 19,94 millió eurót tesz ki, míg a bejelentett támogatás 5 338 500 eurót tesz ki. Mivel Antwerpen egy nem támogatott térségben található, a támogatásintenzitás maximuma az általános képzésnél 50 %-os, a szakirányú képzésnél pedig 25 %-os lehet. A támogatás megadására a flamand régió (Vlaams Gewest) által nyújtott „ad hoc” támogatás formájában kerülne sor. |
| --- | --- |

(6)

Ez a két kiegészítő tevékenység lehetővé teszi, hogy Antwerpenben csupán korlátozott számú létszámleépítést hajtsanak végre és biztosítsák az üzem jövőjét. Új gépek, új részegységek, új összeszerelési technikák és új munkamódszerek alkalmazását feltételezik. Ezért a 2005–2007-es időszakra e kiegészítő tevékenységekhez kapcsolódó szakképzési programot szerveztek meg. Költsége 19,94 millió eurót tesz ki, míg a bejelentett támogatás 5 338 500 eurót tesz ki. Mivel Antwerpen egy nem támogatott térségben található, a támogatásintenzitás maximuma az általános képzésnél 50 %-os, a szakirányú képzésnél pedig 25 %-os lehet. A támogatás megadására a flamand régió (Vlaams Gewest) által nyújtott „ad hoc” támogatás formájában kerülne sor.

| (7) | A Belgium által megadott adatok szerint a program magában foglal egy „általános képzési” részt, amelynek költsége 6,22 millió eurót tesz ki. Ez az általános képzés a következő tételekkel kapcsolatos tevékenységeket foglalja magában:






  — | műszaki képzés (2,63 millió euro) (oktatók: 90 %-ban külsők és 10 %-ban belsők): hegesztés, villástargonca-kezelők, „roller bridge”, szerszámkészítők, karbantartó technikusok, Allen Bradley, Controllogix; |
| --- | --- | --- |

(7)

A Belgium által megadott adatok szerint a program magában foglal egy „általános képzési” részt, amelynek költsége 6,22 millió eurót tesz ki. Ez az általános képzés a következő tételekkel kapcsolatos tevékenységeket foglalja magában:

—

műszaki képzés (2,63 millió euro) (oktatók: 90 %-ban külsők és 10 %-ban belsők): hegesztés, villástargonca-kezelők, „roller bridge”, szerszámkészítők, karbantartó technikusok, Allen Bradley, Controllogix;

| — | alapképzés (0,79 millió euro) (oktatók: 95 %-ban külsők és 5 %-ban belsők): informatikai képzés (irodai szoftverek: Excel, Access, Word, Power point, stb.), szociális kompetencia (prezentáció, kommunikáció, vezetői képességek, stb.) és alapismeretek továbbfejlesztése (pénzügy a nem pénzügyi alkalmazottak számára, az ISO-normák, biztonság); |
| --- | --- |

—

alapképzés (0,79 millió euro) (oktatók: 95 %-ban külsők és 5 %-ban belsők): informatikai képzés (irodai szoftverek: Excel, Access, Word, Power point, stb.), szociális kompetencia (prezentáció, kommunikáció, vezetői képességek, stb.) és alapismeretek továbbfejlesztése (pénzügy a nem pénzügyi alkalmazottak számára, az ISO-normák, biztonság);

| — | általános koordináció (0,89 millió euro) (tanácsadók: 100 %-ban belsők): a képzési programokban szereplő általános képzés megvalósításával, nyomon követésével és támogatásával kapcsolatos lépésekre egy ideiglenes – a különböző szolgálatokhoz tartozó alkalmazottakat összefogó – csapat kap megbízást. Ez a tétel tulajdonképpen nem jelent képzést, hanem a képzési program általános részével kapcsolatos tanácsadási szolgáltatások költségét képviseli; |
| --- | --- |

—

általános koordináció (0,89 millió euro) (tanácsadók: 100 %-ban belsők): a képzési programokban szereplő általános képzés megvalósításával, nyomon követésével és támogatásával kapcsolatos lépésekre egy ideiglenes – a különböző szolgálatokhoz tartozó alkalmazottakat összefogó – csapat kap megbízást. Ez a tétel tulajdonképpen nem jelent képzést, hanem a képzési program általános részével kapcsolatos tanácsadási szolgáltatások költségét képviseli;

| — | szimulált munkahelyi környezet (1,89 millió euro) (oktatók: 100 %-ban belsők): képzés az összetett munkahelyi környezetben megvalósuló világméretű gyártás elveiről. A szimulált munkahelyi környezetben (ETS) a következő fogalmakat kell megmagyarázni, bemutatva azok növekvő jelentőségét: munkaszervezés, biztonság, norma szerinti munka, vizuális irányítás, költségmegtakarítások, folyamatos továbbfejlesztések stb. A General Motors Belgium mind az 5 000 alkalmazottja részt vesz Antwerpenben az ETS-ben, 17 fős csoportokban. A képzés egy külön erre a célra egy szimulált gyártósorral, fából készült autókkal felszerelt oktatóteremben folyik. |
| --- | --- |

—

szimulált munkahelyi környezet (1,89 millió euro) (oktatók: 100 %-ban belsők): képzés az összetett munkahelyi környezetben megvalósuló világméretű gyártás elveiről. A szimulált munkahelyi környezetben (ETS) a következő fogalmakat kell megmagyarázni, bemutatva azok növekvő jelentőségét: munkaszervezés, biztonság, norma szerinti munka, vizuális irányítás, költségmegtakarítások, folyamatos továbbfejlesztések stb. A General Motors Belgium mind az 5 000 alkalmazottja részt vesz Antwerpenben az ETS-ben, 17 fős csoportokban. A képzés egy külön erre a célra egy szimulált gyártósorral, fából készült autókkal felszerelt oktatóteremben folyik.

| (8) | A szakosított képzés költsége 13,73 millió eurót tesz ki, amely a következő lépéseket foglalja magában:






  — | munka közbeni képzés (4,54 millió euro) (oktatók: 100 %-ban belsők): a munkások gyakorlati képzése, egyedi alapon, a gyártásban elfoglalt helyükön; |
| --- | --- | --- |

(8)

A szakosított képzés költsége 13,73 millió eurót tesz ki, amely a következő lépéseket foglalja magában:

—

munka közbeni képzés (4,54 millió euro) (oktatók: 100 %-ban belsők): a munkások gyakorlati képzése, egyedi alapon, a gyártásban elfoglalt helyükön;

| — | a présmunkák fejlesztésével kapcsolatos képzést (4,35 millió euro) (oktatók: 20 %-ban külsők és 80 %-ban belsők): a GM Belgium ezentúl nagyobb választékban és nagyobb mennyiségben fog fém-karosszériaelemeket gyártani. Az erre a munkára való felkészüléshez a jelenlegi munkaerőnek magasabb szintű műszaki ismeretekre kell szert tennie. Oktatási tevékenységeket szerveznek tehát a présmunkások műszaki ismereteinek növelésére (perforációs rendszerek, vágószerszámok, stb.); |
| --- | --- |

—

a présmunkák fejlesztésével kapcsolatos képzést (4,35 millió euro) (oktatók: 20 %-ban külsők és 80 %-ban belsők): a GM Belgium ezentúl nagyobb választékban és nagyobb mennyiségben fog fém-karosszériaelemeket gyártani. Az erre a munkára való felkészüléshez a jelenlegi munkaerőnek magasabb szintű műszaki ismeretekre kell szert tennie. Oktatási tevékenységeket szerveznek tehát a présmunkások műszaki ismereteinek növelésére (perforációs rendszerek, vágószerszámok, stb.);

| — | szakosított műszaki képzés (4,82 millió euro) (oktatók: 20 %-ban külsők és 80 %-ban belsők): az Astra TwinTop gyártásának megkezdése hatással van az üzem jelenlegi gyártási folyamataira, különösen a préselés, a karosszériagyártás, a festőműhely, az összeszerelés, a minőségbiztosítás és a logisztikai tevékenységek tekintetében. Egyúttal a műhelyeket teljesen át kell szervezni. A részleg vezetőit a mérnökök és a munkások képviselőiből álló csoport segíti abban, hogy a gyártási folyamatok ilyen módosításai kialakuljanak. |
| --- | --- |

—

szakosított műszaki képzés (4,82 millió euro) (oktatók: 20 %-ban külsők és 80 %-ban belsők): az Astra TwinTop gyártásának megkezdése hatással van az üzem jelenlegi gyártási folyamataira, különösen a préselés, a karosszériagyártás, a festőműhely, az összeszerelés, a minőségbiztosítás és a logisztikai tevékenységek tekintetében. Egyúttal a műhelyeket teljesen át kell szervezni. A részleg vezetőit a mérnökök és a munkások képviselőiből álló csoport segíti abban, hogy a gyártási folyamatok ilyen módosításai kialakuljanak.

3.   AZ ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁHOZ VEZETŐ OKOK

| (9) | A vizsgálati eljárás megindításáról szóló, 2006. április 26-i határozatában (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló határozat) a Bizottság kétségeit fejezte ki a támogatás szükségességével kapcsolatban, és feltette a kérdést, hogy a képzési programokra vajon nem került volna-e sor akkor is, ha nincs rá támogatás. Mivel a támogatás a jelek szerint nem vezetett ahhoz, hogy a kedvezményezett kiegészítő képzést valósítson meg, láthatóan semmiféle pozitív hatással nem járt, így egyszerűen csak a versenyt torzította. Amennyiben ez az elemzés megerősítést nyer, a támogatás nem engedélyezhető. |
| --- | --- |

(9)

A vizsgálati eljárás megindításáról szóló, 2006. április 26-i határozatában (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló határozat) a Bizottság kétségeit fejezte ki a támogatás szükségességével kapcsolatban, és feltette a kérdést, hogy a képzési programokra vajon nem került volna-e sor akkor is, ha nincs rá támogatás. Mivel a támogatás a jelek szerint nem vezetett ahhoz, hogy a kedvezményezett kiegészítő képzést valósítson meg, láthatóan semmiféle pozitív hatással nem járt, így egyszerűen csak a versenyt torzította. Amennyiben ez az elemzés megerősítést nyer, a támogatás nem engedélyezhető.

| (10) | Ami az új modell bevezetéséhez kapcsolódó képzési tevékenységeket illeti, a Bizottság megállapította, hogy az autóiparban egy új modell gyártása a versenyképesség fenntartásához szükséges, szokásos és rendszeres tevékenység. Az új modell beindításával kapcsolatos és ahhoz szükséges képzési költségeket tehát az autógyártók általában egyedül az üzleti indíttatás alapján viselik. Magától értetődik, hogy az új modellek gyártásához az autóipari konstruktőröknek be kell tanítaniuk a munkaerőt az alkalmazandó új technikákra. Következésképpen több, mint valószínű, hogy a GM Europe a szóban forgó képzési programokat mindenképpen megszervezte volna, mégpedig támogatás hiányában is. Úgy tűnik, ezt a magatartást követi az ágazatban a többi versenytárs is. |
| --- | --- |

(10)

Ami az új modell bevezetéséhez kapcsolódó képzési tevékenységeket illeti, a Bizottság megállapította, hogy az autóiparban egy új modell gyártása a versenyképesség fenntartásához szükséges, szokásos és rendszeres tevékenység. Az új modell beindításával kapcsolatos és ahhoz szükséges képzési költségeket tehát az autógyártók általában egyedül az üzleti indíttatás alapján viselik. Magától értetődik, hogy az új modellek gyártásához az autóipari konstruktőröknek be kell tanítaniuk a munkaerőt az alkalmazandó új technikákra. Következésképpen több, mint valószínű, hogy a GM Europe a szóban forgó képzési programokat mindenképpen megszervezte volna, mégpedig támogatás hiányában is. Úgy tűnik, ezt a magatartást követi az ágazatban a többi versenytárs is.

| (11) | A Bizottság hasonló kérdéseket tett fel a présmunkák fejlesztését szolgáló támogatás serkentő hatásával kapcsolatban is: az ezzel a tevékenységgel kapcsolatos képzés költségei az alkatrészek gyártásához (annak növeléséhez) szükségesek, ami az autóiparban szokásos tevékenység. Az alkatrészek a gyártás fontos eszközei, és az összeszerelő üzemek számára nélkülözhetetlenek, az autók költségeinek pedig jelentős részét teszik ki. A piaci erőknek tehát elegendőknek kellene lenniük arra, hogy a vállalatot a vonatkozó képzési költségek viselésére rávegyék. Következésképpen valószínű, hogy a vonatkozó képzési tevékenységeket mindenképpen elvégezték volna, mégpedig támogatás hiányában is. |
| --- | --- |

(11)

A Bizottság hasonló kérdéseket tett fel a présmunkák fejlesztését szolgáló támogatás serkentő hatásával kapcsolatban is: az ezzel a tevékenységgel kapcsolatos képzés költségei az alkatrészek gyártásához (annak növeléséhez) szükségesek, ami az autóiparban szokásos tevékenység. Az alkatrészek a gyártás fontos eszközei, és az összeszerelő üzemek számára nélkülözhetetlenek, az autók költségeinek pedig jelentős részét teszik ki. A piaci erőknek tehát elegendőknek kellene lenniük arra, hogy a vállalatot a vonatkozó képzési költségek viselésére rávegyék. Következésképpen valószínű, hogy a vonatkozó képzési tevékenységeket mindenképpen elvégezték volna, mégpedig támogatás hiányában is.

| (12) | A Bizottság tehát magyarázatot kért Belgiumtól, hogy az adott esetben miért vélekedik úgy, hogy a kedvezményezett – a Közösség autógyártóinak többségénél megfigyelhetőkkel ellentétben – nem lett volna képes arra (vagy nem akarta volna), hogy a képzési programok várható költségeit az azokból adódó nyereségekből fedezze (különös tekintettel arra, hogy képessé válik egy új termék előállítására és/vagy a képzett munkaerő termelékenységének növelésére). A Bizottság azt is külön kiemelte, hogy Belgium az eljárásnak ebben a szakaszában nem szolgáltatott bizonyítékot arra, hogy önmagukban a piaci erők a tervezett képzési program megszervezésére a vállalatot nem vennék rá. |
| --- | --- |

(12)

A Bizottság tehát magyarázatot kért Belgiumtól, hogy az adott esetben miért vélekedik úgy, hogy a kedvezményezett – a Közösség autógyártóinak többségénél megfigyelhetőkkel ellentétben – nem lett volna képes arra (vagy nem akarta volna), hogy a képzési programok várható költségeit az azokból adódó nyereségekből fedezze (különös tekintettel arra, hogy képessé válik egy új termék előállítására és/vagy a képzett munkaerő termelékenységének növelésére). A Bizottság azt is külön kiemelte, hogy Belgium az eljárásnak ebben a szakaszában nem szolgáltatott bizonyítékot arra, hogy önmagukban a piaci erők a tervezett képzési program megszervezésére a vállalatot nem vennék rá.

| (13) | Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában kihirdetésre került, 2006. szeptember 1-jén (3). A Bizottság felkérte az érdekelteket, hogy ismertessék a kérdéses intézkedéssel kapcsolatos észrevételeiket. Egyetlen harmadik személy sem juttatta el észrevételeit. |
| --- | --- |

(13)

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában kihirdetésre került, 2006. szeptember 1-jén (3). A Bizottság felkérte az érdekelteket, hogy ismertessék a kérdéses intézkedéssel kapcsolatos észrevételeiket. Egyetlen harmadik személy sem juttatta el észrevételeit.

4.   BELGIUM ÉSZREVÉTELEI

| (14) | Belgium a Bizottság induló értékelését két okból vitatja: Először is, úgy véli, hogy sérülnének a jogbiztonság, az egyenlő elbírálás és a helyes igazgatás elvei. Ily módon Belgium megjegyzi, hogy a múltban a Bizottság rendszeresen jóváhagyott hasonló, a képzéshez nyújtott támogatásokat, különösen a GM Belgium számára. A belga hatóságok azt is kijelentik, hogy a Bizottság alapvetően megváltoztatja az EK-szerződés 87. és 88. cikkeinek a képzési támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2001. január 12-i 68/2001/EK rendelet (4) értelmezését, mindössze hat hónappal érvényességének lejárta előtt. Véleményük szerint a 68/2001/EK rendeletet négy és fél éven keresztül egységesen alkalmazták. A helyes igazgatás elvének értelmében a Bizottságnak meg kellett volna várnia, amíg annak érvényessége lejár, és akkor kellett volna az új hozzáállásnak megfelelően módosítania. |
| --- | --- |

(14)

Belgium a Bizottság induló értékelését két okból vitatja: Először is, úgy véli, hogy sérülnének a jogbiztonság, az egyenlő elbírálás és a helyes igazgatás elvei. Ily módon Belgium megjegyzi, hogy a múltban a Bizottság rendszeresen jóváhagyott hasonló, a képzéshez nyújtott támogatásokat, különösen a GM Belgium számára. A belga hatóságok azt is kijelentik, hogy a Bizottság alapvetően megváltoztatja az EK-szerződés 87. és 88. cikkeinek a képzési támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2001. január 12-i 68/2001/EK rendelet (4) értelmezését, mindössze hat hónappal érvényességének lejárta előtt. Véleményük szerint a 68/2001/EK rendeletet négy és fél éven keresztül egységesen alkalmazták. A helyes igazgatás elvének értelmében a Bizottságnak meg kellett volna várnia, amíg annak érvényessége lejár, és akkor kellett volna az új hozzáállásnak megfelelően módosítania.

| (15) | Emellett Belgium kiemeli, hogy a szóban forgó képzési programok fontos pozitív hatásokkal járnak a gazdaság számára. Kijelenti egyébként, hogy ez a képzési program a vállalat alapszükségleteit meghaladja. Mindazonáltal ezt a kijelentést a képzési programnak csak egyes részeire fejtette ki. |
| --- | --- |

(15)

Emellett Belgium kiemeli, hogy a szóban forgó képzési programok fontos pozitív hatásokkal járnak a gazdaság számára. Kijelenti egyébként, hogy ez a képzési program a vállalat alapszükségleteit meghaladja. Mindazonáltal ezt a kijelentést a képzési programnak csak egyes részeire fejtette ki.

| (16) | Belgium azt is kiemeli, hogy az Astra TwinTop gyártása történhetett volna a Bertone által is, a modell korábbi változataihoz hasonlóan. |
| --- | --- |

(16)

Belgium azt is kiemeli, hogy az Astra TwinTop gyártása történhetett volna a Bertone által is, a modell korábbi változataihoz hasonlóan.

| (17) | Végül, az eljárás megindítását megelőzően (5), a belga hatóságok már bejelentették, hogy a GM Europe összehasonlító vizsgálatokat folytatott annak megállapítására, hogy hova lenne a legjobb az Astra TwinTop előállítását telepíteni, és hogy a képzéshez biztosított támogatásnak volt szerepe abban, hogy a projektet a GM Belgiumnak adták. Belgium úgy véli, hogy ilyen körülmények között szükséges a támogatás. |
| --- | --- |

(17)

Végül, az eljárás megindítását megelőzően (5), a belga hatóságok már bejelentették, hogy a GM Europe összehasonlító vizsgálatokat folytatott annak megállapítására, hogy hova lenne a legjobb az Astra TwinTop előállítását telepíteni, és hogy a képzéshez biztosított támogatásnak volt szerepe abban, hogy a projektet a GM Belgiumnak adták. Belgium úgy véli, hogy ilyen körülmények között szükséges a támogatás.

5.   A TÁMOGATÁS ÉRTÉKELÉSE

5.1.   Állami támogatás fennállása

| (18) | A Bizottság úgy véli, hogy az intézkedés a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerint állami támogatást valósít meg: valójában a flamand kormány által adott szubvenció formájában adják, így tehát állami erőforrásokból finanszírozzák. Az intézkedés szelektív, mivel csak a General Motors Belgiumra vonatkozik. Ez a szelektív szubvenció torzíthatja a GM Europe gyártóüzemei közötti versenyt, mivel a General Motors Belgiumot a csoport többi üzemével szemben előnyhöz juttatja. Ezenkívül torzíthatja a többi autógyártó közötti versenyt. Ráadásul a gépjárművek piacát jelentős tagállamok közötti áruforgalom jellemzi. A Bizottság megjegyzi azt is, hogy a GM Europe üzemei különböző tagállamokban vannak. A támogatás tehát torzíthatja a versenyt és hatással lehet a tagállamok közötti cserére. Az előzőekre való tekintettel a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy a bejelentett intézkedés állami támogatást valósít meg. Belgium ezt a következtetést nem vitatja. |
| --- | --- |

(18)

A Bizottság úgy véli, hogy az intézkedés a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerint állami támogatást valósít meg: valójában a flamand kormány által adott szubvenció formájában adják, így tehát állami erőforrásokból finanszírozzák. Az intézkedés szelektív, mivel csak a General Motors Belgiumra vonatkozik. Ez a szelektív szubvenció torzíthatja a GM Europe gyártóüzemei közötti versenyt, mivel a General Motors Belgiumot a csoport többi üzemével szemben előnyhöz juttatja. Ezenkívül torzíthatja a többi autógyártó közötti versenyt. Ráadásul a gépjárművek piacát jelentős tagállamok közötti áruforgalom jellemzi. A Bizottság megjegyzi azt is, hogy a GM Europe üzemei különböző tagállamokban vannak. A támogatás tehát torzíthatja a versenyt és hatással lehet a tagállamok közötti cserére. Az előzőekre való tekintettel a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy a bejelentett intézkedés állami támogatást valósít meg. Belgium ezt a következtetést nem vitatja.

5.2.   Az értékelés jogalapja

| (19) | Belgium a támogatás jóváhagyását a 68/2001/EK rendelet alapján kéri. A támogatás valóban képzési programhoz kapcsolódik. |
| --- | --- |

(19)

Belgium a támogatás jóváhagyását a 68/2001/EK rendelet alapján kéri. A támogatás valóban képzési programhoz kapcsolódik.

| (20) | A 68/2001/EK rendelet 5. cikkének megfelelően, ha az ugyanazon vállalatnak, egyedi képzési projektre adott támogatás összege az 1 millió eurót meghaladja, a támogatás nem mentesül a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésében előírt bejelentési kötelezettség alól. A Bizottság megjegyzi, hogy adott esetben az előirányzott támogatás 5,338 millió euro, hogy azt egyetlen vállalatnak adnák, és hogy a képzési projekt egyedi projekt. Úgy véli tehát, hogy a szóban forgó támogatásra vonatkozik a bejelentési kötelezettség és azt Belgium kellőképpen betartotta. |
| --- | --- |

(20)

A 68/2001/EK rendelet 5. cikkének megfelelően, ha az ugyanazon vállalatnak, egyedi képzési projektre adott támogatás összege az 1 millió eurót meghaladja, a támogatás nem mentesül a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésében előírt bejelentési kötelezettség alól. A Bizottság megjegyzi, hogy adott esetben az előirányzott támogatás 5,338 millió euro, hogy azt egyetlen vállalatnak adnák, és hogy a képzési projekt egyedi projekt. Úgy véli tehát, hogy a szóban forgó támogatásra vonatkozik a bejelentési kötelezettség és azt Belgium kellőképpen betartotta.

| (21) | A 68/2001/EK rendelet 16. preambulumbekezdése elmagyarázza, hogy az ilyen típusú támogatás automatikus mentességet nem kaphat. „Indokolt, hogy a nagy összegű támogatásokról a Bizottság egyedi elbírálás alapján döntsön, azok hatályba lépése előtt.” |
| --- | --- |

(21)

A 68/2001/EK rendelet 16. preambulumbekezdése elmagyarázza, hogy az ilyen típusú támogatás automatikus mentességet nem kaphat. „Indokolt, hogy a nagy összegű támogatásokról a Bizottság egyedi elbírálás alapján döntsön, azok hatályba lépése előtt.”

| (22) | Amint azt az eljárás megindításáról szóló határozatban már jelezte, a Bizottság megállapítja, hogy mivel az intézkedés a 68/2001/EK rendelet szerinti mentességben nem részesül, közvetlenül a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján kell értékelni, amely úgy rendelkezik, hogy a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető „az egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődését előmozdító támogatás, amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben”. Amikor a Bizottság egy olyan egyedi képzési támogatást értékel, amely összege miatt a 68/2001/EK rendeletben előírt mentességben nem részesül és amelyet tehát közvetlenül a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján kell értékelni, analógia alapján, ugyanazokat a vezérelveket alkalmazza, mint amelyek a 68/2001/EK rendeletben szerepelnek. Ez különösen a 68/2001/EK rendeletben előírt összes többi mentességi feltétel betartásának ellenőrzésében mutatkozik meg. A Bizottság mindenesetre nem elégszik meg azzal, hogy ezeknek a feltételeknek a betartását ellenőrizze, hanem ennél mélyebb elemzést is le kell folytatnia az intézkedés összeegyeztethetőségéről. Az egyedi bejelentés célja éppen az, hogy a támogatást részletesen értékeljék, a szóban forgó ügy körülményeire is figyelemmel. |
| --- | --- |

(22)

Amint azt az eljárás megindításáról szóló határozatban már jelezte, a Bizottság megállapítja, hogy mivel az intézkedés a 68/2001/EK rendelet szerinti mentességben nem részesül, közvetlenül a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján kell értékelni, amely úgy rendelkezik, hogy a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető „az egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődését előmozdító támogatás, amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben”. Amikor a Bizottság egy olyan egyedi képzési támogatást értékel, amely összege miatt a 68/2001/EK rendeletben előírt mentességben nem részesül és amelyet tehát közvetlenül a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján kell értékelni, analógia alapján, ugyanazokat a vezérelveket alkalmazza, mint amelyek a 68/2001/EK rendeletben szerepelnek. Ez különösen a 68/2001/EK rendeletben előírt összes többi mentességi feltétel betartásának ellenőrzésében mutatkozik meg. A Bizottság mindenesetre nem elégszik meg azzal, hogy ezeknek a feltételeknek a betartását ellenőrizze, hanem ennél mélyebb elemzést is le kell folytatnia az intézkedés összeegyeztethetőségéről. Az egyedi bejelentés célja éppen az, hogy a támogatást részletesen értékeljék, a szóban forgó ügy körülményeire is figyelemmel.

5.3.   Összeegyeztethetőség a közös piaccal

| (23) | A Bizottság úgy véli, hogy a bejelentett projekt a 68/2001/EK rendelet 4. cikkében előírt hivatalos mentességi feltételeket teljesíti. Először is, a bejelentett támogatható költségek a 68/2001/EK rendelet 4. cikkének (7) bekezdésével összhangban vannak. Ezen belül a képzési projektben résztvevők személyi költségei, amelyeket a támogatás fedez, a jelek szerint az egyéb támogatható költségek összegére korlátozódtak (6). Másodszor, az említett 4. cikk (2) és (3) bekezdésének megfelelően a támogatásintenzitást 25 %-ra korlátozták a szakosított képzés és 50 %-ra az általános képzés vonatkozásában. A GM Belgium valójában olyan nagyvállalat, amely egy támogatásban nem részesülő térségben van és a képzést nem a hátrányos helyzetű dolgozók számára szervezték meg. |
| --- | --- |

(23)

A Bizottság úgy véli, hogy a bejelentett projekt a 68/2001/EK rendelet 4. cikkében előírt hivatalos mentességi feltételeket teljesíti. Először is, a bejelentett támogatható költségek a 68/2001/EK rendelet 4. cikkének (7) bekezdésével összhangban vannak. Ezen belül a képzési projektben résztvevők személyi költségei, amelyeket a támogatás fedez, a jelek szerint az egyéb támogatható költségek összegére korlátozódtak (6). Másodszor, az említett 4. cikk (2) és (3) bekezdésének megfelelően a támogatásintenzitást 25 %-ra korlátozták a szakosított képzés és 50 %-ra az általános képzés vonatkozásában. A GM Belgium valójában olyan nagyvállalat, amely egy támogatásban nem részesülő térségben van és a képzést nem a hátrányos helyzetű dolgozók számára szervezték meg.

| (24) | A Bizottság mindazonáltal felhívja a figyelmet arra, hogy egy támogatási intézkedés csak akkor tekinthető összeegyeztethetőnek a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontjával, amennyiben azért van rá szükség, hogy a kedvezményezett a szóban forgó tevékenységet végezhesse. Megjegyzi, hogy a támogatás szükségessége az általános összeegyeztethetőség kritériuma. Amennyiben a támogatás nem eredményezi olyan kiegészítő tevékenységek végzését, amelyeket a kedvezményezett nem végezne egyedül a piaci erők nyomán, nem tekinthető úgy, hogy a támogatás a csere torzulását ellensúlyozó kedvező hatásokkal jár, tehát nem is engedélyezhető. A Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerinti összeegyeztethetőség ügyében a támogatás nem „könnyíti meg” a gazdasági tevékenységek fejlesztését, mivelhogy a vállalat a támogatott tevékenységeket mindenképpen – vagyis támogatás hiányában is – felvállalná. |
| --- | --- |

(24)

A Bizottság mindazonáltal felhívja a figyelmet arra, hogy egy támogatási intézkedés csak akkor tekinthető összeegyeztethetőnek a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontjával, amennyiben azért van rá szükség, hogy a kedvezményezett a szóban forgó tevékenységet végezhesse. Megjegyzi, hogy a támogatás szükségessége az általános összeegyeztethetőség kritériuma. Amennyiben a támogatás nem eredményezi olyan kiegészítő tevékenységek végzését, amelyeket a kedvezményezett nem végezne egyedül a piaci erők nyomán, nem tekinthető úgy, hogy a támogatás a csere torzulását ellensúlyozó kedvező hatásokkal jár, tehát nem is engedélyezhető. A Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerinti összeegyeztethetőség ügyében a támogatás nem „könnyíti meg” a gazdasági tevékenységek fejlesztését, mivelhogy a vállalat a támogatott tevékenységeket mindenképpen – vagyis támogatás hiányában is – felvállalná.

| (25) | A képzéshez nyújtott támogatással összefüggésben a 68/2001/EK rendelet 10. preambulumbekezdése úgy rendelkezik, hogy „A képzés rendszerint jótékony külső hatást gyakorol a társadalom egészére, minthogy növeli a szakképzett munkaerő-tartalékot, amelyből más vállalatok is meríthetnek, erősíti a Közösség iparának versenyképességét, és fontos szerepet játszik a foglalkoztatási stratégiában. Tekintettel arra, hogy a Közösségben a vállalkozások általában a szükségesnél kevesebbet fektetnek be munkavállalóik képzésébe, az állami támogatás hozzájárulhat e piaci hiányosság kiigazításához, következésképpen bizonyos feltételek mellett összeegyeztethetőnek tekinthető a közös piaccal, és ezért mentesíthető az előzetes bejelentési kötelezettség alól”. A 11. preambulumbekezdés hozzáteszi, hogy ügyelni kell arra, hogy „az állami támogatás a – pusztán piaci erők által teljesíthetetlen – közösségi cél eléréséhez szükséges minimumra korlátozódjék [...]”. |
| --- | --- |

(25)

A képzéshez nyújtott támogatással összefüggésben a 68/2001/EK rendelet 10. preambulumbekezdése úgy rendelkezik, hogy „A képzés rendszerint jótékony külső hatást gyakorol a társadalom egészére, minthogy növeli a szakképzett munkaerő-tartalékot, amelyből más vállalatok is meríthetnek, erősíti a Közösség iparának versenyképességét, és fontos szerepet játszik a foglalkoztatási stratégiában. Tekintettel arra, hogy a Közösségben a vállalkozások általában a szükségesnél kevesebbet fektetnek be munkavállalóik képzésébe, az állami támogatás hozzájárulhat e piaci hiányosság kiigazításához, következésképpen bizonyos feltételek mellett összeegyeztethetőnek tekinthető a közös piaccal, és ezért mentesíthető az előzetes bejelentési kötelezettség alól”. A 11. preambulumbekezdés hozzáteszi, hogy ügyelni kell arra, hogy „az állami támogatás a – pusztán piaci erők által teljesíthetetlen – közösségi cél eléréséhez szükséges minimumra korlátozódjék [...]”.

| (26) | Következésképpen a piacnak a 68/2001/EK rendelet által elismert sikertelensége abból a tényből ered, hogy a vállalkozások „a szükségesnél kevesebbet fektetnek munkavállalóik képzésébe”. Valóban, amikor egy vállalkozás új képzési tevékenységeket irányoz elő, a költségeket általában az elérhető hasznokkal veti egybe (amilyen például a termelékenység növekedése vagy az új termékek előállítására való képesség). Általában a Közösség egésze számára adódó, nála nem megjelenő hasznokat nem veszi figyelembe. Meg fogja vizsgálni a képzéssel szembeni (kevésbé megterhelő) tartalékmegoldásokat is, amilyen például a már szakképzett munkaerő felvétele (ami esetleg hátrányos a meglévő alkalmazottakkal szemben). Ezért a képzéshez adott támogatás bizonyos esetekben hasznosan orvosolja a piac valamelyik hiányosságát. Ilyen körülmények között a támogatás „a – pusztán piaci erők által teljesíthetetlen – közösségi cél eléréséhez szükséges”. |
| --- | --- |

(26)

Következésképpen a piacnak a 68/2001/EK rendelet által elismert sikertelensége abból a tényből ered, hogy a vállalkozások „a szükségesnél kevesebbet fektetnek munkavállalóik képzésébe”. Valóban, amikor egy vállalkozás új képzési tevékenységeket irányoz elő, a költségeket általában az elérhető hasznokkal veti egybe (amilyen például a termelékenység növekedése vagy az új termékek előállítására való képesség). Általában a Közösség egésze számára adódó, nála nem megjelenő hasznokat nem veszi figyelembe. Meg fogja vizsgálni a képzéssel szembeni (kevésbé megterhelő) tartalékmegoldásokat is, amilyen például a már szakképzett munkaerő felvétele (ami esetleg hátrányos a meglévő alkalmazottakkal szemben). Ezért a képzéshez adott támogatás bizonyos esetekben hasznosan orvosolja a piac valamelyik hiányosságát. Ilyen körülmények között a támogatás „a – pusztán piaci erők által teljesíthetetlen – közösségi cél eléréséhez szükséges”.

| (27) | Ami az autóiparban a képzéshez biztosított támogatás szükségességét illeti, a Bizottság megállapítja, hogy az elmúlt 18 hónapban bizonyítékokat halmozott fel arra, miszerint bizonyos autógyártók versenyeztetik egymással különböző tagállamokban található gyártóüzemeiket új modelljeik gyártásának vonatkozásában. Amikor egy új termék bevezetését tervezik, több telephelyet hasonlítanak össze egymással, majd egy telephely megtartásáról szóló döntésüket a termelési költségek összességére, vagyis az összes költségfajtára alapozzák, de mindenféle kormányzati támogatásokra is, különösen a képzési támogatásokra. Úgy tűnik, ez abból adódik, hogy a nagy autógyártók valójában a keresletet meghaladó termelési kapacitásokkal rendelkeznek, és abból, hogy termelési láncaik rugalmasabbak lettek. Egy üzem ily módon könnyebben tud helyet adni kiegészítő modellek gyártásához. Ezzel a gazdasági realitással szembesülve, és az abból adódó kockázatot figyelembe véve, hogy a képzéshez adott egyes támogatások a 68/2001/EK rendelet 10. preambulumbekezdésében rögzített közösségi érdeket szolgáló célkitűzéshez nem járulnak hozzá, hanem egyszerűen a versenyt torzító hatással járó támogatást jelentenek, a Bizottságnak gondosabban meg kell vizsgálnia a támogatás szükségességét, „annak biztosítása végett, hogy az állami támogatás a – pusztán piaci erők által teljesíthetetlen – közösségi cél eléréséhez szükséges minimumra korlátozódjék” (a jelzett rendelet 11. preambulumbekezdése) (7). Ez az értékelés annál is inkább indokolt, mert jelenleg az autóipari ágazatot a Közösségben jelentős kapacitásfeleslegek jellemzik, amelyek azért tartósak, mert a kereslet lassan bővül, és az utóbbi időben jelentős termelékenység-növekedést sikerült elérni (8). |
| --- | --- |

(27)

Ami az autóiparban a képzéshez biztosított támogatás szükségességét illeti, a Bizottság megállapítja, hogy az elmúlt 18 hónapban bizonyítékokat halmozott fel arra, miszerint bizonyos autógyártók versenyeztetik egymással különböző tagállamokban található gyártóüzemeiket új modelljeik gyártásának vonatkozásában. Amikor egy új termék bevezetését tervezik, több telephelyet hasonlítanak össze egymással, majd egy telephely megtartásáról szóló döntésüket a termelési költségek összességére, vagyis az összes költségfajtára alapozzák, de mindenféle kormányzati támogatásokra is, különösen a képzési támogatásokra. Úgy tűnik, ez abból adódik, hogy a nagy autógyártók valójában a keresletet meghaladó termelési kapacitásokkal rendelkeznek, és abból, hogy termelési láncaik rugalmasabbak lettek. Egy üzem ily módon könnyebben tud helyet adni kiegészítő modellek gyártásához. Ezzel a gazdasági realitással szembesülve, és az abból adódó kockázatot figyelembe véve, hogy a képzéshez adott egyes támogatások a 68/2001/EK rendelet 10. preambulumbekezdésében rögzített közösségi érdeket szolgáló célkitűzéshez nem járulnak hozzá, hanem egyszerűen a versenyt torzító hatással járó támogatást jelentenek, a Bizottságnak gondosabban meg kell vizsgálnia a támogatás szükségességét, „annak biztosítása végett, hogy az állami támogatás a – pusztán piaci erők által teljesíthetetlen – közösségi cél eléréséhez szükséges minimumra korlátozódjék” (a jelzett rendelet 11. preambulumbekezdése) (7). Ez az értékelés annál is inkább indokolt, mert jelenleg az autóipari ágazatot a Közösségben jelentős kapacitásfeleslegek jellemzik, amelyek azért tartósak, mert a kereslet lassan bővül, és az utóbbi időben jelentős termelékenység-növekedést sikerült elérni (8).

| (28) | Minthogy az adott esetben több üzemet versenyeztettek egymással, és mivel lehet, hogy a támogatást más célokra adták, mint az, hogy a vállalatot kiegészítő képzési programok vállalására bátorítsák, a Bizottság szükségesnek tartja a támogatás szükségességének ellenőrzését. Ellentétben azzal, amit Belgium állít az eljárás megindításáról szóló határozatra válaszolva, a Bizottság úgy véli, hogy jogi szempontból fel van hatalmazva egy ilyen ellenőrzés elvégzésére. Amint azt Belgium hangsúlyozta, a korábbi ügyekben a Bizottság nem elemezte részletesen a beindítási költségekhez adandó konkrét képzési támogatás szükségességét. Ezt megteheti azonban, amikor azt állapítja meg, hogy a szóban forgó piacokon változtak a gazdasági feltételek (9). |
| --- | --- |

(28)

Minthogy az adott esetben több üzemet versenyeztettek egymással, és mivel lehet, hogy a támogatást más célokra adták, mint az, hogy a vállalatot kiegészítő képzési programok vállalására bátorítsák, a Bizottság szükségesnek tartja a támogatás szükségességének ellenőrzését. Ellentétben azzal, amit Belgium állít az eljárás megindításáról szóló határozatra válaszolva, a Bizottság úgy véli, hogy jogi szempontból fel van hatalmazva egy ilyen ellenőrzés elvégzésére. Amint azt Belgium hangsúlyozta, a korábbi ügyekben a Bizottság nem elemezte részletesen a beindítási költségekhez adandó konkrét képzési támogatás szükségességét. Ezt megteheti azonban, amikor azt állapítja meg, hogy a szóban forgó piacokon változtak a gazdasági feltételek (9).

| (29) | A Bizottság megállapítja, hogy a szóban forgó képzési program az üzem két új tevékenységéhez kapcsolódik, az Astra TwinTop gyártásához és a présmunkák fejlesztéséhez. |
| --- | --- |

(29)

A Bizottság megállapítja, hogy a szóban forgó képzési program az üzem két új tevékenységéhez kapcsolódik, az Astra TwinTop gyártásához és a présmunkák fejlesztéséhez.

| (30) | A belga hatóságok kiemelik közleményükben (10), hogy az Astra TwinTop összeszerelése kiegészítő kézi műveleteket tartalmaz, mint például a hegesztést. Megerősítik, hogy az ilyen típusú autó gyártása hatással van a társaság tevékenységeinek egészére (karosszéria, festőműhelyek, présmunka, logisztika és összeszerelés), és hogy az új modellek bevezetése minden alkalommal maga után vonja:






  — | új alkatrészek beszerelését; |
| --- | --- | --- |

(30)

A belga hatóságok kiemelik közleményükben (10), hogy az Astra TwinTop összeszerelése kiegészítő kézi műveleteket tartalmaz, mint például a hegesztést. Megerősítik, hogy az ilyen típusú autó gyártása hatással van a társaság tevékenységeinek egészére (karosszéria, festőműhelyek, présmunka, logisztika és összeszerelés), és hogy az új modellek bevezetése minden alkalommal maga után vonja:

—

új alkatrészek beszerelését;

| — | korszerű munkamódszerek bevezetését; |
| --- | --- |

—

korszerű munkamódszerek bevezetését;

| — | új összeszerelési technikákat. |
| --- | --- |

—

új összeszerelési technikákat.

| (31) | Kiemelik, hogy egy új modell tehát nemcsak egy új termék bevezetését jelenti, hanem számos munkásnak új gépeket, alkatrészeket, összeszerelési technikákat és munkamódszereket kell megszoknia. |
| --- | --- |

(31)

Kiemelik, hogy egy új modell tehát nemcsak egy új termék bevezetését jelenti, hanem számos munkásnak új gépeket, alkatrészeket, összeszerelési technikákat és munkamódszereket kell megszoknia.

| (32) | Ez a leírás megerősíti, hogy egy új modell bevezetése a gyártási láncba általában éppúgy, mint az adott esetben, a munkaerő jelentős előzetes képzését feltételezi. Más szavakkal, az új modell gyártásához fontos képzési programokra van szükség. |
| --- | --- |

(32)

Ez a leírás megerősíti, hogy egy új modell bevezetése a gyártási láncba általában éppúgy, mint az adott esetben, a munkaerő jelentős előzetes képzését feltételezi. Más szavakkal, az új modell gyártásához fontos képzési programokra van szükség.

| (33) | Amint a GM Europe úgy döntött, hogy ezt a modellt gyártani fogja, ennek következtében szükségessé válik képzési költségek vállalása, ennek az üzleti döntésnek a megvalósításához. |
| --- | --- |

(33)

Amint a GM Europe úgy döntött, hogy ezt a modellt gyártani fogja, ennek következtében szükségessé válik képzési költségek vállalása, ennek az üzleti döntésnek a megvalósításához.

| (34) | Amint azt már az eljárás megindításáról szóló határozat említette, a Bizottság megjegyzi, hogy az autóiparban egy új modell bevezetése szokásos és rendszeres tényező, amely a piaci részesedések és a jövedelmezőség megtartásához nélkülözhetetlen. Mivel az új modell szükségessé teszi a munkaerőnek az új gyártási technikákra való betanítását, az új modell beindításával kapcsolatos képzési költségeket az autógyártók egyedül az üzleti indíttatás alapján viselik. |
| --- | --- |

(34)

Amint azt már az eljárás megindításáról szóló határozat említette, a Bizottság megjegyzi, hogy az autóiparban egy új modell bevezetése szokásos és rendszeres tényező, amely a piaci részesedések és a jövedelmezőség megtartásához nélkülözhetetlen. Mivel az új modell szükségessé teszi a munkaerőnek az új gyártási technikákra való betanítását, az új modell beindításával kapcsolatos képzési költségeket az autógyártók egyedül az üzleti indíttatás alapján viselik.

| (35) | A belga hatóságok új, ennek az értékelésnek ellentmondó elemeket nem mutattak be. Annak ellenére, hogy az eljárás megindításáról szóló határozatban erre felkérték őket, nem hoztak fel olyan nyomós érvet, amely megindokolná, hogy a GM támogatás hiányában a képzési tevékenységeket nem szervezte volna meg. |
| --- | --- |

(35)

A belga hatóságok új, ennek az értékelésnek ellentmondó elemeket nem mutattak be. Annak ellenére, hogy az eljárás megindításáról szóló határozatban erre felkérték őket, nem hoztak fel olyan nyomós érvet, amely megindokolná, hogy a GM támogatás hiányában a képzési tevékenységeket nem szervezte volna meg.

| (36) | E tekintetben Belgium mindössze azt hangsúlyozta, hogy a képzéshez nyújtott támogatás szükséges volt ahhoz, hogy a GM Belgium legyen a GM Europe igazgatósága által az Astra TwinTop gyártásához kiválasztott üzem. Ennek az állításnak az alátámasztására bizonyítékokat mutattak be. Mi több, a belga hatóságok kiemelték, hogy az új modell gyártása kiadható lett volna a Bertone számára, amely az ilyen típusú autók gyártásához jobban hozzá van szokva. |
| --- | --- |

(36)

E tekintetben Belgium mindössze azt hangsúlyozta, hogy a képzéshez nyújtott támogatás szükséges volt ahhoz, hogy a GM Belgium legyen a GM Europe igazgatósága által az Astra TwinTop gyártásához kiválasztott üzem. Ennek az állításnak az alátámasztására bizonyítékokat mutattak be. Mi több, a belga hatóságok kiemelték, hogy az új modell gyártása kiadható lett volna a Bertone számára, amely az ilyen típusú autók gyártásához jobban hozzá van szokva.

| (37) | A Bizottság mindenesetre felhívja a figyelmet arra, hogy a 68/2001/EK rendelet célja – a befektetésekhez adott regionális támogatással ellentétben – nem az, hogy befolyásolja a gazdasági tevékenységek telephelyének megválasztását, hanem az, hogy javítson azon a fent említett helyzeten, miszerint a Közösségben a szükségesnél kevesebb a képzési célú befektetés. Mi több, Belgium nem magyarázta meg, hogy a GM Europe leányvállalata – a másik feltételezett választás, amelyre a modell gyártását bízhatták volna – miért ne szervezett volna maga is hasonló képzéseket (11). A Belgium által megadott információ ezzel ellentétben azt mutatja, hogy ilyen körülmények között a GM Europe összes többi üzeme kénytelen lett volna hasonló képzési programot szervezni. Nem vonható tehát le az a következtetés, hogy a támogatás a GM Europe számára serkentő lett volna, hogy több képzési programot szervezzen a Közösségben. |
| --- | --- |

(37)

A Bizottság mindenesetre felhívja a figyelmet arra, hogy a 68/2001/EK rendelet célja – a befektetésekhez adott regionális támogatással ellentétben – nem az, hogy befolyásolja a gazdasági tevékenységek telephelyének megválasztását, hanem az, hogy javítson azon a fent említett helyzeten, miszerint a Közösségben a szükségesnél kevesebb a képzési célú befektetés. Mi több, Belgium nem magyarázta meg, hogy a GM Europe leányvállalata – a másik feltételezett választás, amelyre a modell gyártását bízhatták volna – miért ne szervezett volna maga is hasonló képzéseket (11). A Belgium által megadott információ ezzel ellentétben azt mutatja, hogy ilyen körülmények között a GM Europe összes többi üzeme kénytelen lett volna hasonló képzési programot szervezni. Nem vonható tehát le az a következtetés, hogy a támogatás a GM Europe számára serkentő lett volna, hogy több képzési programot szervezzen a Közösségben.

| (38) | A Bizottság nem látja egyértelműnek, milyen következtetéseket kellene levonni a belga hatóságok által felhozott érvből, miszerint az új modell gyártását a Bertonéra is rá lehetett volna bízni. Belgium nem mutatott be külön konkrét bizonyítékot arra, hogy a Bertone által végzett gyártás kisebb képzési erőfeszítést tett volna szükségessé, mint a GM Europe esetében (12). Egyébként Belgium nem bizonyította be, hogy a támogatás bármiféle szerepet játszott volna a GM Europe döntésében, amely szerint ennek a modellnek a gyártását nem adja többé alvállalkozásba. Ellenkezőleg, valószínű, hogy ezt a fontos, stratégiai döntést még azelőtt meghozták, hogy a belga hatóságok megígérték volna a vizsgált támogatást. Következésképpen az a tény, hogy az Astra TwinTop gyártását alvállalkozásba lehetett volna adni a Bertonénak, ahogy az a korábbi változatoknál történt, a képzési támogatást nem teszi szükségessé és összeegyeztethetővé. |
| --- | --- |

(38)

A Bizottság nem látja egyértelműnek, milyen következtetéseket kellene levonni a belga hatóságok által felhozott érvből, miszerint az új modell gyártását a Bertonéra is rá lehetett volna bízni. Belgium nem mutatott be külön konkrét bizonyítékot arra, hogy a Bertone által végzett gyártás kisebb képzési erőfeszítést tett volna szükségessé, mint a GM Europe esetében (12). Egyébként Belgium nem bizonyította be, hogy a támogatás bármiféle szerepet játszott volna a GM Europe döntésében, amely szerint ennek a modellnek a gyártását nem adja többé alvállalkozásba. Ellenkezőleg, valószínű, hogy ezt a fontos, stratégiai döntést még azelőtt meghozták, hogy a belga hatóságok megígérték volna a vizsgált támogatást. Következésképpen az a tény, hogy az Astra TwinTop gyártását alvállalkozásba lehetett volna adni a Bertonénak, ahogy az a korábbi változatoknál történt, a képzési támogatást nem teszi szükségessé és összeegyeztethetővé.

| (39) | A belga hatóságok kiemelik, hogy a présműhely kibővítése a GM Europe stratégiájába illeszkedik, amelynek keretében jobban meg kívánnak felelni a helyi szükségleteknek, oly módon, hogy csökkentik az alkatrészek leányvállalatok közötti szállításait. Az antwerpeni telephellyel kapcsolatban a projekt előirányoz:






  — | két kiegészítő présgépet; |
| --- | --- | --- |

(39)

A belga hatóságok kiemelik, hogy a présműhely kibővítése a GM Europe stratégiájába illeszkedik, amelynek keretében jobban meg kívánnak felelni a helyi szükségleteknek, oly módon, hogy csökkentik az alkatrészek leányvállalatok közötti szállításait. Az antwerpeni telephellyel kapcsolatban a projekt előirányoz:

—

két kiegészítő présgépet;

| — | kiegészítő karosszériaelemek gyártását; |
| --- | --- |

—

kiegészítő karosszériaelemek gyártását;

| — | új technológiák bevezetését. |
| --- | --- |

—

új technológiák bevezetését.

| (40) | Belgium kiemeli, hogy a bővítés azt is feltételezi, hogy számos munkásnak kell megismerkednie új gépekkel, alkatrészekkel, préselési technikákkal és munkamódszerekkel. A képzési program ennek a célkitűzésnek a teljesítését szolgálja. |
| --- | --- |

(40)

Belgium kiemeli, hogy a bővítés azt is feltételezi, hogy számos munkásnak kell megismerkednie új gépekkel, alkatrészekkel, préselési technikákkal és munkamódszerekkel. A képzési program ennek a célkitűzésnek a teljesítését szolgálja.

| (41) | A fenti leírás megerősíti, hogy egy új modell bevezetése a gyártási láncba – általában éppúgy, mint az adott esetben – csak akkor lehet sikeres, ha a munkaerő számára biztosított jelentős képzés kíséri. Más szavakkal, a képzés a présmunkák fejlesztéséhez szükséges. |
| --- | --- |

(41)

A fenti leírás megerősíti, hogy egy új modell bevezetése a gyártási láncba – általában éppúgy, mint az adott esetben – csak akkor lehet sikeres, ha a munkaerő számára biztosított jelentős képzés kíséri. Más szavakkal, a képzés a présmunkák fejlesztéséhez szükséges.

| (42) | Az eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság feltette azt a kérdést, hogy mennyire serkentő hatású a présmunkák fejlesztéséhez kapcsolódó támogatás (13). A belga hatóságok új, ennek az értékelésnek ellentmondó elemeket nem mutattak be. Nem magyarázták meg ezen belül, hogy támogatás hiányában a GM miért ne szervezte volna meg a kérdéses képzési tevékenységeket. |
| --- | --- |

(42)

Az eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság feltette azt a kérdést, hogy mennyire serkentő hatású a présmunkák fejlesztéséhez kapcsolódó támogatás (13). A belga hatóságok új, ennek az értékelésnek ellentmondó elemeket nem mutattak be. Nem magyarázták meg ezen belül, hogy támogatás hiányában a GM miért ne szervezte volna meg a kérdéses képzési tevékenységeket.

| (43) | A fentiek alapján levonható az a következtetés, hogy minden olyan képzést, amely a munkásokat hozzájuttatja a két projekt (az új modell gyártásának és a présmunkák fejlesztésének) sikeres megvalósításához szükséges szakértelemhez, mindenképpen meg kellett volna szervezni, támogatás hiányában is. Következésképpen az ennek megfelelő támogatás nem kiegészítő képzést eredményez, hanem a vállalat szokásos működésének költségeit fedezi, ezáltal csökkentve a szokásos költségeket. A Bizottság ennélfogva úgy véli, hogy a támogatás a versenyt torzítja és a csere feltételeit a közös érdekkel ellentétes mértékben változtatja meg (14). Ilyen körülmények között a támogatás nem indokolható a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján. Mivel a Szerződés 87. cikkének (2) és (3) bekezdéseiben előirányzott eltérések egyike sem alkalmazható az adott esetre, a támogatás a közös piaccal nem összeegyeztethető. |
| --- | --- |

(43)

A fentiek alapján levonható az a következtetés, hogy minden olyan képzést, amely a munkásokat hozzájuttatja a két projekt (az új modell gyártásának és a présmunkák fejlesztésének) sikeres megvalósításához szükséges szakértelemhez, mindenképpen meg kellett volna szervezni, támogatás hiányában is. Következésképpen az ennek megfelelő támogatás nem kiegészítő képzést eredményez, hanem a vállalat szokásos működésének költségeit fedezi, ezáltal csökkentve a szokásos költségeket. A Bizottság ennélfogva úgy véli, hogy a támogatás a versenyt torzítja és a csere feltételeit a közös érdekkel ellentétes mértékben változtatja meg (14). Ilyen körülmények között a támogatás nem indokolható a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján. Mivel a Szerződés 87. cikkének (2) és (3) bekezdéseiben előirányzott eltérések egyike sem alkalmazható az adott esetre, a támogatás a közös piaccal nem összeegyeztethető.

| (44) | Ez a következtetés érvényes, akár általános, akár szakosított jellegű a szóban forgó képzés. A Bizottság külön megjegyzi, hogy a „műszaki képzésnek” minősített (15) általános képzési program olyan szakismeretekre vonatkozik, amelyek szükségesek a megvizsgált két új tevékenységhez, és általában egy versenyképes autógyár tevékenységéhez (16). A belga hatóságok mindenesetre hoztak bizonyítékot arra, hogy az általános„műszaki képzés” hosszú képzési időt igénylő képesítésekre vonatkozik, és hogy minden évben az érintett dolgozók nem elhanyagolható része távozik a vállalattól. Ez azzal van összefüggésben, hogy a belga munkaerőpiacon jelentős a hiány az ilyen szakképesítésekben (ezek az ún. „hiányszakmák” vagy „bottleneck jobs”). A Bizottság úgy véli, hogy Belgium kellőképpen kifejtette érveit az általános„műszaki képzés” három programjával kapcsolatban.









  A képzés tartalma | A képzés teljes időtartama | A személyzet cserélődése: a vállalatot elhagyó munkások %-a évente | Támogatható költségek: résztvevők | Támogatható költségek: egyéb költségek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Villástargonca-kezelők | 40 | 58 % | 132 000 | 42 500 |
| Szerszámkészítők | 2 000 | 13 % | 660 000 | 355 000 |
| Karbantartási technikusok | 400 | 20 % | 198 000 | 197 500 |
| Megj.: Ami a „hegesztést” illeti, Belgium 60 órás teljes képzési időt és az üzem személyzeténél 4 %-os cserélődést jelent be. A Bizottság úgy véli, hogy a számok meglehetősen alacsonyak, és hogy a vállalatot nem akadályozzák abban, hogy a képzési költségek hasznaira szert tegyenek. A személyzet cserélődése tehát nem elegendő ahhoz, hogy a vállalatot elbátortalanítsa az ilyen költségek vállalását illetően. |

(44)

Ez a következtetés érvényes, akár általános, akár szakosított jellegű a szóban forgó képzés. A Bizottság külön megjegyzi, hogy a „műszaki képzésnek” minősített (15) általános képzési program olyan szakismeretekre vonatkozik, amelyek szükségesek a megvizsgált két új tevékenységhez, és általában egy versenyképes autógyár tevékenységéhez (16). A belga hatóságok mindenesetre hoztak bizonyítékot arra, hogy az általános„műszaki képzés” hosszú képzési időt igénylő képesítésekre vonatkozik, és hogy minden évben az érintett dolgozók nem elhanyagolható része távozik a vállalattól. Ez azzal van összefüggésben, hogy a belga munkaerőpiacon jelentős a hiány az ilyen szakképesítésekben (ezek az ún. „hiányszakmák” vagy „bottleneck jobs”). A Bizottság úgy véli, hogy Belgium kellőképpen kifejtette érveit az általános„műszaki képzés” három programjával kapcsolatban.

A képzés tartalma

A képzés teljes időtartama

A személyzet cserélődése: a vállalatot elhagyó munkások %-a évente

Támogatható költségek: résztvevők

Támogatható költségek: egyéb költségek

Villástargonca-kezelők

40

58 %

132 000

42 500

Szerszámkészítők

2 000

13 %

660 000

355 000

Karbantartási technikusok

400

20 %

198 000

197 500

Megj.: Ami a „hegesztést” illeti, Belgium 60 órás teljes képzési időt és az üzem személyzeténél 4 %-os cserélődést jelent be. A Bizottság úgy véli, hogy a számok meglehetősen alacsonyak, és hogy a vállalatot nem akadályozzák abban, hogy a képzési költségek hasznaira szert tegyenek. A személyzet cserélődése tehát nem elegendő ahhoz, hogy a vállalatot elbátortalanítsa az ilyen költségek vállalását illetően.

Nyilvánvaló tehát, hogy a személyzet gyors cserélődése tulajdonképpen megakadályozza, hogy a vállalat az ilyen típusú képzésekből az azok költségeinek ellensúlyozásához elegendő haszonra tegyen szert. Valószínű tehát, hogy a vállalat támogatás hiányában ezeket a kiadásokat nem vállalná fel.

| (45) | A fentieket figyelembe véve a Bizottság úgy véli, hogy a támogatás a kérdéses három képzési program számára szükséges (ellentétben az általános „műszaki képzés” fennmaradó részével). |
| --- | --- |

(45)

A fentieket figyelembe véve a Bizottság úgy véli, hogy a támogatás a kérdéses három képzési program számára szükséges (ellentétben az általános „műszaki képzés” fennmaradó részével).

| (46) | Bejelentésükben a belga hatóságok a képzési program egészét úgy mutatták be, mintha a két szóban forgó projekt alátámasztását céloznák (17). A Belgium által az eljárás megindításáról szóló határozat után átadott kiegészítő információk mindenesetre azt mutatják, hogy a képzési programoknak egy része olyan szakismeretek megszerzésére irányul, amelyek valójában ezeknek a projekteknek a megvalósításához nem szükségesek. A következő tételekről van szó (ismertetésük a fentiekben található meg):






  — | alapképzés; |
| --- | --- | --- |

(46)

Bejelentésükben a belga hatóságok a képzési program egészét úgy mutatták be, mintha a két szóban forgó projekt alátámasztását céloznák (17). A Belgium által az eljárás megindításáról szóló határozat után átadott kiegészítő információk mindenesetre azt mutatják, hogy a képzési programoknak egy része olyan szakismeretek megszerzésére irányul, amelyek valójában ezeknek a projekteknek a megvalósításához nem szükségesek. A következő tételekről van szó (ismertetésük a fentiekben található meg):

—

alapképzés;

| — | szimulált munkakörnyezet (ETS). |
| --- | --- |

—

szimulált munkakörnyezet (ETS).

| (47) | A Bizottság megjegyzi, hogy a képzési program fennmaradó részétől eltérően az alapképzés és az ETS olyan szakismeretekre vonatkoznak, amelyek a két szóban forgó projekt végrehajtásához nem szükségesek: a projektek teljes mértékben megvalósulhatnak és a gyártás megindulhat anélkül, hogy ilyen típusú képzés megszervezésére szükség lenne. Nem tartalmaznak olyan szakismereteket sem, amelyekre az autógyártásban közvetlenül szükség lenne. A fentiekben a képzés szükségességéről kifejtett érvelés tehát nem érvényes rájuk. Mivel úgy tűnik, hogy ez a képzés a vállalat szükségleteit meghaladja, nem lehet azt a következtetést levonni, hogy azt támogatás hiányában megszervezték volna. Mivel ennek ellenkezőjére utaló más elemek nincsenek, a Bizottság úgy véli, hogy az állami támogatás azért szükséges, hogy a kérdéses képzést meg lehessen szervezni. |
| --- | --- |

(47)

A Bizottság megjegyzi, hogy a képzési program fennmaradó részétől eltérően az alapképzés és az ETS olyan szakismeretekre vonatkoznak, amelyek a két szóban forgó projekt végrehajtásához nem szükségesek: a projektek teljes mértékben megvalósulhatnak és a gyártás megindulhat anélkül, hogy ilyen típusú képzés megszervezésére szükség lenne. Nem tartalmaznak olyan szakismereteket sem, amelyekre az autógyártásban közvetlenül szükség lenne. A fentiekben a képzés szükségességéről kifejtett érvelés tehát nem érvényes rájuk. Mivel úgy tűnik, hogy ez a képzés a vállalat szükségleteit meghaladja, nem lehet azt a következtetést levonni, hogy azt támogatás hiányában megszervezték volna. Mivel ennek ellenkezőjére utaló más elemek nincsenek, a Bizottság úgy véli, hogy az állami támogatás azért szükséges, hogy a kérdéses képzést meg lehessen szervezni.

| (48) | Végül a Bizottság megjegyzi, hogy az „általános koordináció” kiadási tétel tulajdonképpen nem egy képzési programra vonatkozik, hanem az általános képzést célzó tanácsadási szolgáltatásokra. Részben tehát belevehető a támogatható költségekbe, amennyiben az „alapképzésre”, az „ETS”-re és az általános„műszaki képzésnek” arra a részére vonatkozik, amelyre vonatkozóan a támogatás szükségesnek minősült (18). |
| --- | --- |

(48)

Végül a Bizottság megjegyzi, hogy az „általános koordináció” kiadási tétel tulajdonképpen nem egy képzési programra vonatkozik, hanem az általános képzést célzó tanácsadási szolgáltatásokra. Részben tehát belevehető a támogatható költségekbe, amennyiben az „alapképzésre”, az „ETS”-re és az általános„műszaki képzésnek” arra a részére vonatkozik, amelyre vonatkozóan a támogatás szükségesnek minősült (18).

| (49) | Figyelembe véve a 68/2001/EK rendelet által előírt szabályt, amely a képzési projektben résztvevők költségeit az egyéb költségek teljes összegére korlátozza, a támogatható költségek a képzési program azon részeinél, amelyek esetében a támogatás szükséges, 4,362 millió eurót tesznek ki, maga a támogatás pedig 2,181 millió eurót. Mivel a 68/2001/EK rendelet más hivatalos, megállapított feltételei is teljesülnek – amint azt a fentiekben a 23. preambulumbekezdés jelzi –, a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy a bejelentett támogatásnak ez a része összeegyeztethető a közös piaccal. |
| --- | --- |

(49)

Figyelembe véve a 68/2001/EK rendelet által előírt szabályt, amely a képzési projektben résztvevők költségeit az egyéb költségek teljes összegére korlátozza, a támogatható költségek a képzési program azon részeinél, amelyek esetében a támogatás szükséges, 4,362 millió eurót tesznek ki, maga a támogatás pedig 2,181 millió eurót. Mivel a 68/2001/EK rendelet más hivatalos, megállapított feltételei is teljesülnek – amint azt a fentiekben a 23. preambulumbekezdés jelzi –, a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy a bejelentett támogatásnak ez a része összeegyeztethető a közös piaccal.

6.   KÖVETKEZTETÉS

| (50) | A Bizottság véleménye szerint a Belgium által bejelentett intézkedéseknek az a része, amely 4,362 millió eurós támogatható költséget jelent – ami 2,181 millió euro összegű támogatásnak felel meg – tiszteletben tartja a közös piaccal való összeegyeztethetőségnek a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerinti kritériumait. |
| --- | --- |

(50)

A Bizottság véleménye szerint a Belgium által bejelentett intézkedéseknek az a része, amely 4,362 millió eurós támogatható költséget jelent – ami 2,181 millió euro összegű támogatásnak felel meg – tiszteletben tartja a közös piaccal való összeegyeztethetőségnek a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerinti kritériumait.

| (51) | A Bizottság úgy véli, hogy a támogatás fennmaradó része a vonatkozó képzési programok megvalósításához nem szükséges. Ez a támogatás nem összeegyeztethető a közös piaccal a Szerződés által előirányzott valamely eltérés értelmében, és következésképpen azt meg kell tiltani. A belga hatóságok szerint a támogatás megadására még nem került sor, így tehát visszakövetelését nem kell foganatosítani, |
| --- | --- |

(51)

A Bizottság úgy véli, hogy a támogatás fennmaradó része a vonatkozó képzési programok megvalósításához nem szükséges. Ez a támogatás nem összeegyeztethető a közös piaccal a Szerződés által előirányzott valamely eltérés értelmében, és következésképpen azt meg kell tiltani. A belga hatóságok szerint a támogatás megadására még nem került sor, így tehát visszakövetelését nem kell foganatosítani,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az állami támogatás, amelyet Belgium az antwerpeni General Motors Belgium javára tervez megvalósítani, 3 157 338,40 millió euro értékben nem összeegyeztethető a közös piaccal.

A támogatásnak ez a része következésképpen nem folyósítható.

Az állami támogatás többi része, amely 2 181 161,60 eurót tesz ki, a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető a közös piaccal.

2. cikk

Belgium a jelen határozatról szóló értesítéstől számított két hónapon belül tájékoztatja a Bizottságot azokról az intézkedésekről, amelyeket az ennek való megfelelés érdekében hozott.

3. cikk

Ennek a határozatnak a címzettje a Belga Királyság.

Kelt Brüsszelben, 2007. április 4-én

A Bizottság részéről

Neelie KROES

a Bizottság tagja

---

(1)  HL C 210., 2006.9.1., 6. o.

1

(2)  L. az 1. oldal lábjegyzetét.

2

(3)  L. az 1. oldal lábjegyzetét.

3

(4)  HL L 10., 2001.1.13., 20. o. Érvényességének időtartamát az 1976/2006/EK bizottsági rendelet 2008. június 30-ig meghosszabbította (HL L 368., 2006.12.23., 85. o.).

4

(5)  A 2006. február 7-i levél.

5

(6)  A képzésben résztvevők támogatható költségeinek ebből a korlátozásából adódóan az általános képzés támogatható költségei 5 438 000 euróra csökkennek, a szakosított képzésé pedig 10 478 000 euróra.

6

(7)  A Bizottság hasonló következtetéseket vont le a Ford Genkre vonatkozó, 2006. július 4-i határozatának 33. pontjában (HL L 366., 2006.12.21., 32. o.).

7

(8)  A kereslet lanyha emelkedésére, a termelékenység növekedésére és a hanyatló árakra való tekintettel az utóbbi években a Közösségben több nagy autógyártó is bezárt üzemeket vagy csökkentette a munkaerőt. A GM Europe egyébként 2004 végén jelentett be egy nagyszabású szerkezetátalakítási tervet, amely a létszámot 12 000 fővel csökkenti. http://www.gmeurope.com/news/archive_0410.html

8

(9)  A C-57/00 P és C-61/00 P egyesített ügyekben hozott 2003. szeptember 30-i ítéletének 52. pontjában, az Európai Közösségek Bírósága jelezte, hogy „bármilyen értelmezést tulajdonított a Bizottság a múltban a Szerződés 92. cikke (2) bekezdése c) alpontjának [amely 87. cikk, (2) bekezdés, c) pont lett], az nem lehet kihatással ugyanazon rendelkezésnek a vitatott döntésben a Bizottság által történő értelmezésének megalapozottságára, tehát annak érvényességére sem.”. Az Európai Közösségek Elsőfokú Bírósága ugyanígy jelezte, a T-171/02 ügyben hozott, 2005. június 15-i ítéletének 177. pontjában: „csak az EK 87. cikk (3) bekezdésének c) pontja keretében kell a Bizottság azon határozatának a törvényességét értékelni, amely megállapítja, hogy egy új támogatás nem felel meg e mentesítés alkalmazási feltételeinek, és nem a Bizottság korábbi határozataiban követett joggyakorlatra tekintettel feltételezve, hogy az fennáll”.

9

(10)  A bejelentés 2. melléklete.

10

(11)  A legvalószínűbb jelöltek azok az üzemek voltak, amelyek már gyártják az Astra más változatait, különösen Bochum (Németország).

11

(12)  Weboldalán a Bertone azt írja, hogy „a Bertone-karosszéria mindig stratégiai fontosságot tulajdonított az emberi tényezőnek. [...] Ez az oka annak, hogy a Carrozzeria Bertone mindig megkülönböztetett figyelmet fordított a folyamatos képzésre és a munkaerő újbóli felhasználására. Konkrétabban ez a stratégia azt jelzi, hogy a két legutolsó évben 240 óra képzést biztosítottak [fejenként], ami 3 millió eurós befektetésnek felel meg. http://www.bertone.it/carrozzeria3.htm”

12

(13)  L. a fenti 11. pontot.

13

(14)  A T-459/93. sz, ügy, Siemens Strukturális Alap kontra Bizottság, EBHT 1995., a II-1675. 48. pont.

14

Siemens Strukturális Alap kontra Bizottság

(15)  L. a fenti 7. pontot.

15

(16)  Például, egy új modell gyártása nagyobb számú alkatrész hegesztését igényli, ami miatt a vállalatnak nagyobb számú hegesztőre lesz szüksége.

16

(17)  A bejelentés 2. melléklete.

17

(18)  A képzés óraszáma alapján a Bizottság megállapítja, hogy az „általános koordináció” költségeinek 80,71 %-a, vagyis egy 0,723 millió eurós összeg tulajdonítható az alapképzésnek, az ETS-nek; valamint az általános műszaki képzési résznek, amelynek esetében a támogatás szükséges. Ezek az óraszámok: i. Műszaki képzés (Belgium 2007. február 28-i levele): 50 800 óra, amiből 30 000 azzal a három programmal kapcsolatos, amelyekre a támogatást szükségesnek ítélték; ii. Alapképzés (Belgium 2006. február 7-i levele; a résztvevők száma szorozva a résztvevőnkénti, a képzésre fordított idővel, egy hároméves időszakra): 17 000 óra; iii. ETS (ugyanott): 40 000 óra.

18

általános

Műszaki képzés

Alapképzés

---