# Jurnalul Oficial C 461/21 d

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 461 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 6121 decembrie 2018 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 461

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 6121 decembrie 2018

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | REZOLUŢII |
| | Comitetul Regiunilor |
| | A 131-a sesiune plenară a CoR și sesiunea de deschidere a Săptămânii europene a regiunilor și orașelor, 8.10.2018-10.10.2018 |
| 2018/C 461/01 | Rezoluția Comitetului European al Regiunilor – Politicile economice ale zonei euro și în perspectiva analizei anuale a creșterii pentru 2019 | 1 |
| | AVIZE |
| | Comitetul Regiunilor |
| | A 131-a sesiune plenară a CoR și sesiunea de deschidere a Săptămânii europene a regiunilor și orașelor, 8.10.2018-10.10.2018 |
| 2018/C 461/02 | Avizul Comitetului European al Regiunilor pe tema Reflecții asupra Europei: vocea autorităților locale și regionale în serviciul restabilirii încrederii în Uniunea Europeană | 5 |
| 2018/C 461/03 | Avizul Comitetului European al Regiunilor – Instituirea unei Autorități Europene a Muncii | 16 |
| 2018/C 461/04 | Proiect de aviz al Comitetului European al Regiunilor — Contribuția orașelor și regiunilor din UE la cea de a 14-a Conferință a părților la Convenția privind diversitatea biologică și la Strategia UE în domeniul biodiversității post-2020 | 24 |
| 2018/C 461/05 | Avizul Comitetului European al Regiunilor privind Comunicarea O strategie europeană pentru materialele plastice într-o economie circulară | 30 |
| 2018/C 461/06 | Avizul Comitetului European al Regiunilor – Integrarea sportului în agenda UE pentru perioada de după 2020 | 37 |
| 2018/C 461/07 | Avizul Comitetului European al Regiunilor — Pachetul privind impozitarea echitabilă | 43 |
| 2018/C 461/08 | Avizul Comitetului European al Regiunilor — Planul de acțiune pentru educația digitală | 52 |
| 2018/C 461/09 | Avizul Comitetului European al Regiunilor — Construirea unei Europe mai puternice: rolul politicilor în domeniul tineretului, educației și culturii | 57 |

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Comitetul Regiunilor

A 131-a sesiune plenară a CoR și sesiunea de deschidere a Săptămânii europene a regiunilor și orașelor, 8.10.2018-10.10.2018

2018/C 461/01

Rezoluția Comitetului European al Regiunilor – Politicile economice ale zonei euro și în perspectiva analizei anuale a creșterii pentru 2019

1

AVIZE

Comitetul Regiunilor

A 131-a sesiune plenară a CoR și sesiunea de deschidere a Săptămânii europene a regiunilor și orașelor, 8.10.2018-10.10.2018

2018/C 461/02

Avizul Comitetului European al Regiunilor pe tema Reflecții asupra Europei: vocea autorităților locale și regionale în serviciul restabilirii încrederii în Uniunea Europeană

5

2018/C 461/03

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Instituirea unei Autorități Europene a Muncii

16

2018/C 461/04

Proiect de aviz al Comitetului European al Regiunilor — Contribuția orașelor și regiunilor din UE la cea de a 14-a Conferință a părților la Convenția privind diversitatea biologică și la Strategia UE în domeniul biodiversității post-2020

24

2018/C 461/05

Avizul Comitetului European al Regiunilor privind Comunicarea O strategie europeană pentru materialele plastice într-o economie circulară

30

2018/C 461/06

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Integrarea sportului în agenda UE pentru perioada de după 2020

37

2018/C 461/07

Avizul Comitetului European al Regiunilor — Pachetul privind impozitarea echitabilă

43

2018/C 461/08

Avizul Comitetului European al Regiunilor — Planul de acțiune pentru educația digitală

52

2018/C 461/09

Avizul Comitetului European al Regiunilor — Construirea unei Europe mai puternice: rolul politicilor în domeniul tineretului, educației și culturii

57

---

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | COMITETUL REGIUNILOR |
| | A 131-a sesiune plenară a CoR și sesiunea de deschidere a Săptămânii europene a regiunilor și orașelor, 8.10.2018-10.10.2018 |
| 2018/C 461/10 | Avizul Comitetului European al Regiunilor — Pachetul privind cadrul financiar multianual pentru perioada 2021-2027 | 70 |
| 2018/C 461/11 | Avizul Comitetului European al Regiunilor – Orizont Europa: Al nouălea program-cadru pentru cercetare și inovare | 79 |
| 2018/C 461/12 | Avizul Comitetului European al Regiunilor – Fondul european pentru afaceri maritime și activități pescărești | 125 |
| 2018/C 461/13 | Avizul Comitetului European al Regiunilor — Fondul pentru azil și migrație | 147 |
| 2018/C 461/14 | Avizul Comitetului European al Regiunilor — Propunere de regulament de instituire a unui program pentru mediu și politici climatice (LIFE) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1293/2013 | 156 |
| 2018/C 461/15 | Avizul Comitetului European al Regiunilor — Mecanismul pentru interconectarea Europei | 173 |
| 2018/C 461/16 | Avizul Comitetului European al Regiunilor – Drepturi și valori | 196 |
| 2018/C 461/17 | Avizul Comitetului European al Regiunilor — Propunere de directivă privind produsele din plastic de unică folosință | 210 |
| 2018/C 461/18 | Avizul Comitetului European al Regiunilor – Porturi curate, mări curate – instalații portuare de preluare pentru descărcarea deșeurilor provenite de la nave | 220 |
| 2018/C 461/19 | Avizul Comitetului European al Regiunilor — Evaluarea riscurilor în cadrul lanțului alimentar | 225 |
| 2018/C 461/20 | Avizul Comitetului European al Regiunilor – Noile avantaje pentru consumatori | 232 |

III   Acte pregătitoare

COMITETUL REGIUNILOR

A 131-a sesiune plenară a CoR și sesiunea de deschidere a Săptămânii europene a regiunilor și orașelor, 8.10.2018-10.10.2018

2018/C 461/10

Avizul Comitetului European al Regiunilor — Pachetul privind cadrul financiar multianual pentru perioada 2021-2027

70

2018/C 461/11

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Orizont Europa: Al nouălea program-cadru pentru cercetare și inovare

79

2018/C 461/12

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Fondul european pentru afaceri maritime și activități pescărești

125

2018/C 461/13

Avizul Comitetului European al Regiunilor — Fondul pentru azil și migrație

147

2018/C 461/14

Avizul Comitetului European al Regiunilor — Propunere de regulament de instituire a unui program pentru mediu și politici climatice (LIFE) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1293/2013

156

2018/C 461/15

Avizul Comitetului European al Regiunilor — Mecanismul pentru interconectarea Europei

173

2018/C 461/16

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Drepturi și valori

196

2018/C 461/17

Avizul Comitetului European al Regiunilor — Propunere de directivă privind produsele din plastic de unică folosință

210

2018/C 461/18

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Porturi curate, mări curate – instalații portuare de preluare pentru descărcarea deșeurilor provenite de la nave

220

2018/C 461/19

Avizul Comitetului European al Regiunilor — Evaluarea riscurilor în cadrul lanțului alimentar

225

2018/C 461/20

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Noile avantaje pentru consumatori

232

---

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Comitetul Regiunilor

A 131-a sesiune plenară a CoR și sesiunea de deschidere a Săptămânii europene a regiunilor și orașelor, 8.10.2018-10.10.2018

| 21.12.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 461/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 461/1

---

Rezoluția Comitetului European al Regiunilor – Politicile economice ale zonei euro și în perspectiva analizei anuale a creșterii pentru 2019

(2018/C 461/01)

| Prezentată de grupurile politice PPE, PSE, ALDE, AE și CRE |
| --- |

Prezentată de grupurile politice PPE, PSE, ALDE, AE și CRE

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei Europene privind analiza anuală a creșterii pentru 2018 (1) și semestrul european 2018, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei Europene privind analiza anuală a creșterii pentru 2018 (1) și semestrul european 2018,

| — | având în vedere rezoluția sa din 11 octombrie 2017 privind semestrul european 2017, în perspectiva analizei anuale a creșterii 2018, și rezoluția sa din 1 februarie 2018 privind analiza anuală a creșterii pentru 2018 a Comisiei Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 11 octombrie 2017 privind semestrul european 2017, în perspectiva analizei anuale a creșterii 2018, și rezoluția sa din 1 februarie 2018 privind analiza anuală a creșterii pentru 2018 a Comisiei Europene,

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 26 octombrie 2017 referitoare la politica economică a zonei euro (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 26 octombrie 2017 referitoare la politica economică a zonei euro (2),

| 1. | ia notă de ritmul general lent și inegal al reformelor structurale relevante la nivelul UE, măsurat în funcție de rata de punere în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări (CSR) (3); subliniază că sunt necesare reforme în toate statele membre pentru a stimula competitivitatea și creșterea economică și pentru a spori coeziunea economică, socială și teritorială și convergența economică, precum și reziliența la șocurile externe, aspecte esențiale pentru stabilitatea zonei euro; subliniază că în special lipsa de asumare la nivel național, dar parțial și capacitatea administrativă și instituțională insuficientă sunt considerate, în general, drept principalele cauze care duc la un bilanț nesatisfăcător de implementare a recomandărilor specifice fiecărei țări (4); |
| --- | --- |

1.

| 2. | constată că există o creștere semnificativă a numărului de recomandări specifice fiecărei țări adresate direct autorităților locale și regionale (ALR) (36 % în 2018, față de 24 % în 2017) (5); observă și că, dacă se iau în considerare CSR care vizează ALR, chiar dacă în mod indirect, și cele care nu implică ALR, dar au un impact teritorial, recomandările privind nivelul local reprezintă 83 % din totalul CSR (comparativ cu 76 % în 2017); |
| --- | --- |

2.

| 3. | ia notă de faptul că 48 % din cele 124 recomandări specifice adresate în 2018 autorităților locale și regionale și/sau care ridică probleme legate de disparitățile teritoriale reiau sugestiile publicate în 2015; salută, prin urmare, evaluarea multianuală efectuată de Comisia Europeană cu privire la punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări, conform căreia implementarea a peste două treimi din recomandările emise de la începutul semestrului european, în 2011, a înregistrat cel puțin „unele progrese” (6); regretă, cu toate acestea, faptul că lipsește în continuare transparența în ceea ce privește criteriile pe care se bazează evaluarea; |
| --- | --- |

3.

| 4. | subliniază că semestrul european trebuie aliniat la o strategie a Uniunii pe termen lung, de punere în practică a Agendei 2030 a ONU pentru dezvoltare durabilă la nivelul UE. Tranziția către un nou cadru strategic european care să-i succeadă Strategiei Europa 2020 ar oferi prilejul potrivit pentru reformarea guvernanței semestrului european; |
| --- | --- |

4.

| 5. | insistă cu fermitate asupra faptului că recomandările specifice fiecărei țări ar trebui să abordeze explicit problemele din teritoriu și rolul autorităților locale și regionale în identificarea și rezolvarea lor, în timp ce provocările legate de nivelul local și scenariile de viitor ar trebui să fie analizate și abordate explicit în cadrul analizei anuale a creșterii și în rapoartele de țară și să fie reflectate în programele naționale de reformă; |
| --- | --- |

5.

| 6. | subliniază că este necesar să se garanteze că semestrul european este pe deplin coerent cu obiectivul coeziunii economice, sociale și teritoriale prevăzut în Tratatul privind Uniunea Europeană, și propune ca recomandările specifice fiecărei țări să abordeze provocările multianuale legate de coeziunea statelor membre; |
| --- | --- |

6.

| 7. | salută accentul pus în cadrul semestrului european pe pilonul european al drepturilor sociale și subliniază că 45 % din recomandările specifice fiecărei țări pentru 2018 acordă un rol autorităților locale și regionale și/sau dau naștere la provocări legate de disparitățile teritoriale în domeniul drepturilor sociale (7); |
| --- | --- |

7.

| 8. | reafirmă că implicarea autorităților locale și regionale în calitate de parteneri în planificarea și punerea în aplicare a semestrului european, împreună cu adoptarea unor mecanisme de guvernanță pe mai multe niveluri și cu atribuirea unui rol structurat, permanent și recunoscut în mod explicit autorităților menționate, ar spori în mod substanțial nivelul de asumare a CSR la nivel național; subliniază că această implicare este cu atât mai importantă din perspectiva unor legături mai strânse între politica de coeziune și semestrul european în baza CFM 2021-2027 și a eventualei adoptări a Programului de sprijin pentru reforme, care ar urma și el să fie gestionat în cadrul semestrului european; |
| --- | --- |

8.

| 9. | prin urmare, subliniază nevoia presantă de a se asigura o mai bună coordonare și sinergii între procesul semestrului european și abordarea de tip gestiune partajată, pe de o parte, și caracterul descentralizat al fondurilor ESI, pe de altă parte; își reiterează propunerea ca UE să adopte un cod de conduită pentru implicarea ALR în semestrul european (8) și subliniază că o astfel de propunere este conformă cu principiul subsidiarității și cu repartizarea actuală a puterilor și competențelor între nivelurile de guvernare din statele membre; observă că codul de conduită ar trebui să ia în considerare experiența relevantă a codului european de conduită referitor la parteneriat în cadrul fondurilor ESI ale politicii de coeziune (9), precum și bunele practici existente în unele țări în ceea ce privește implicarea pe scară largă a ALR în cadrul semestrului european; |
| --- | --- |

9.

| 10. | salută recomandarea „fermă” a Grupului operativ al UE privind subsidiaritatea, ca statele membre să urmeze orientările Comisiei privind încurajarea creșterii gradului de participare și de asumare în ceea ce privește recomandările specifice fiecărei țări, având în vedere că reformele economice pot avea implicații pentru toate nivelurile de guvernanță. Aceasta nu ar trebui să presupună doar implicarea administrațiilor naționale, ci și a autorităților locale și regionale, a partenerilor sociali și a societății civile în general (10); |
| --- | --- |

10.

| 11. | regretă faptul că Comisia Europeană nu a prezentat încă definiția „reformelor structurale” în contextul guvernanței economice a UE și a unui posibil sprijin acordat prin intermediul unor programe ale UE, cum ar fi proiectul de program de sprijin pentru reforme. Reafirmă în acest context că, potrivit principiului subsidiarității, sfera de acțiune a reformelor structurale eligibile pentru sprijinul UE ar trebui să se limiteze la domeniile strategice relevante pentru punerea în aplicare a obiectivelor tratatului și care au o legătură directă cu competențele UE. CoR respinge orice propunere de finanțare a unor reforme structurale nespecificate în statele membre, care nu au fost supuse unei evaluări prealabile a valorii adăugate europene și care nu se referă direct la competențele UE stabilite prin Tratat. În acest context, atrage atenția asupra rezoluției sale din 1 februarie 2018, prin care respinge propunerea de regulament a Comisiei din 6 decembrie 2017 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1303/2013 de stabilire a unor dispoziții comune (11); |
| --- | --- |

11.

| 12. | subliniază că situația finanțelor locale și regionale trebuie să se bucure din nou de atenție la nivel european și național și salută, prin urmare, faptul că Președinția austriacă a solicitat CoR să analizeze acest subiect; reamintește că bugetele ALR, inclusiv cheltuielile sociale și cele privind bunăstarea, în special, au fost printre primele afectate de criza economică și financiară și de consolidările bugetare și reducerile transferurilor de la administrația centrală care au urmat; ia notă de faptul că, deși criza s-a declanșat acum zece ani, numeroase autorități locale și regionale se confruntă încă cu constrângeri financiare; |
| --- | --- |

12.

| 13. | își reiterează preocuparea cu privire la persistența unui nivel scăzut de investiții publice în UE și, în special, la investițiile realizate de autoritățile locale și regionale, care, în 2017, erau în continuare cu peste 30 % mai mici decât cele din 2009, exprimate ca procent din PIB (12); constată, așadar, cu regret, că investițiile publice sunt adesea cele mai afectate de politicile de consolidare bugetară, în ciuda faptului că ele au un impact direct asupra economiilor locale și a vieții de zi cu zi a cetățenilor; este îngrijorat și de centralizarea în creștere a investițiilor: ponderea investițiilor publice efectuate de autoritățile locale și regionale – deși încă mai mare de 50 % în UE, în medie – a scăzut sensibil față de nivelul de 60 % înregistrat în anii ’90 (13); |
| --- | --- |

13.

| 14. | salută ambiția Comisiei de a valorifica într-o mai mare măsură experiența acumulată de Fondul european pentru investiții strategice (FEIS) și de Planul de investiții pentru Europa în ceea ce privește propunerea sa de program InvestEU; constată că această propunere ar putea simplifica folosirea instrumentelor financiare, solicitare de mult formulată de CoR, întrucât complexitatea actuală este un obstacol în calea unei utilizări eficiente și pe scară largă a acestora; |
| --- | --- |

14.

| 15. | regretă tendința de creștere a protecționismului în cadrul comerțului internațional și avertizează cu privire la consecințele negative ale măsurilor ce pun în pericol cooperarea comercială multilaterală și sistemele de soluționare a litigiilor; își reiterează, cu toate acestea, opinia potrivit căreia noile inițiative de liber schimb ar trebui să fie precedate de evaluări ale impactului, care să faciliteze identificarea timpurie a eventualelor efecte asimetrice asupra regiunilor europene și să le cuantifice, pentru a permite o reacție rapidă prin politici publice; |
| --- | --- |

15.

| 16. | subliniază că politica comercială este o competență exclusivă a UE și că Fondul european de ajustare la globalizare (FEG) este în prezent unul dintre instrumentele de atenuare a posibilelor efecte secundare negative ale opțiunilor de politică comercială; regretă că, în trecut, fondurile disponibile prin intermediul FEG nu au fost utilizate în totalitate și constată că unele state membre au optat în schimb pentru utilizarea FSE. CoR va analiza în detaliu, într-un aviz separat, dacă propunerea Comisiei Europene de a extinde domeniul de aplicare și misiunea FEG, precum și de a reduce pragurile acestuia, va putea sau nu să garanteze că FEG astfel reformat va furniza valoare adăugată și va evita suprapunerile și compensările cu FSE+, așa cum se întâmplă în prezent (14); |
| --- | --- |

16.

| 17. | își reiterează apelul la o strategie politică industrială puternică și completă a UE, care să permită industriei europene, în special IMM-urilor, să facă față provocărilor și oportunităților legate de digitizare și decarbonizare, acordând o atenție deosebită investițiilor în perfecționarea tehnologică a IMM-urilor și în specializare, prin formarea permanentă a lucrătorilor; evidențiază din nou rolul crucial al autorităților locale și regionale în crearea de ecosisteme și clustere regionale de inovare care sunt esențiale pentru o inovare de succes; subliniază că piața unică europeană se află în centrul integrării economice și politice a UE și că crearea pieței unice este un proiect în desfășurare care a rămas incomplet în ceea ce privește unele aspecte importante, care afectează în special consumatorii și IMM-urile; de asemenea, salută propunerea Comisiei privind un nou program pentru piața unică după 2020, care să ofere un cadru pentru sprijinirea măsurilor de creștere a competitivității IMM-urilor europene; |
| --- | --- |

17.

| 18. | observă că necesitatea de a îmbunătăți capacitatea administrativă și instituțională se află în centrul celor mai multe dintre reformele structurale identificate în cadrul semestrului european; subliniază că existența unor diferențe în materie de priorități politice este principalul motiv pentru punerea în aplicare nesatisfăcătoare a reformelor structurale în contextul semestrului european; în anumite state membre, la aceasta se adaugă o capacitate administrativă și instituțională insuficientă la diferite niveluri ale administrației publice care împiedică investițiile publice și private, reduce calitatea serviciilor publice furnizate cetățenilor și încetinește implementarea fondurilor ESI și a altor programe ale UE; subliniază că, în 2018, 63 % din toate recomandările adresate direct autorităților locale și regionale au fost legate de îmbunătățirea capacității administrative; |
| --- | --- |

18.

| 19. | constată că, deși cererile depuse în cadrul Programului de sprijin pentru reforme structurale (PSRS) au provenit de la majoritatea statelor membre, problema legată de calitatea și capacitatea administrației publice este mai serioasă în multe țări din sudul și estul Europei (15); apreciază posibilitatea ca ALR să aibă acces la PSRS și invită Comisia să încurajeze statele membre să răspundă nevoilor de consolidare a capacităților guvernelor subnaționale; salută angajamentul Comisiei de a consolida coordonarea dintre diferitele instrumente de consolidare a capacităților finanțate de UE și reafirmă că Comisia ar trebui să facă acest lucru într-un mod transparent, prin publicarea unui document strategic unic (16); |
| --- | --- |

19.

| 20. | solicită Comisiei să efectueze o evaluare a modului în care normele UE privind achizițiile publice au fost transpuse în legislația națională și în care acestea sunt puse în aplicare, punând accentul atât pe modalitățile de implementare la nivel local și regional – având în vedere ponderea autorităților subnaționale în domeniul achizițiilor publice –, cât și pe măsura în care noile standarde au simplificat sau complicat reglementările din acest domeniu; constată că sunt necesare mai multe progrese în domeniul achizițiilor publice digitale și că statele membre ar trebui să depună eforturi în vederea unei transformări digitale rapide a procedurilor și a introducerii de procese electronice în toate etapele principale; |
| --- | --- |

20.

| 21. | încredințează președintelui mandatul de a transmite prezenta rezoluție Comisiei Europene, Parlamentului European, Președinției austriece a Consiliului și președintelui Consiliului European. |
| --- | --- |

21.

Bruxelles, 10 octombrie 2018.

Președintele Comitetului European al Regiunilor

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  COM(2017) 690 final.

1

(2)  http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=TA&reference=P8-TA-2017-0418&language=RO&ring=A8-2017-0310

2

(3)  Comunicarea Comisiei pe tema „Semestrul european 2018 – Recomandări specifice fiecărei țări”, p. 3 (https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/2018-european-semester-country-specific-recommendation-commission-recommendation-communication-en.pdf); a se vedea, de asemenea, evaluarea de impact realizată de Comisia Europeană privind propunerea de instituire a Programului de sprijin pentru reforme (http://ec.europa.eu/transparency/regdoc/rep/10102/2018/EN/SWD-2018-310-F1-EN-MAIN-PART-1.PDF).

3

(4)  A se vedea pp. 23-26 din evaluarea impactului menționată în nota de subsol precedentă.

4

(5)  http://portal.cor.europa.eu/europe2020/Documents/publi-file/2018-Territorial-Analysis-of-CSRs/2018_CSRs_draft_final.pdf

5

(6)  Comunicarea Comisiei privind recomandările specifice fiecărei țări din 2018, p. 3.

6

(7)  http://portal.cor.europa.eu/europe2020/Documents/publi-file/2018-Territorial-Analysis-of-CSRs/2018_CSRs_draft_final.pdf

7

(8)  A se vedea Avizul CoR pe tema „Îmbunătățirea guvernanței semestrului european: un cod de conduită pentru implicarea autorităților locale și regionale”, adoptat la 11 mai 2017.

8

(9)  Regulamentul delegat (UE) nr. 240/2014 al Comisiei privind Codul european de conduită referitor la parteneriat, în cadrul fondurilor structurale și de investiții europene.

9

(10)  https://ec.europa.eu/commission/files/report-task-force-subsidiarity-proportionality-and-doing-less-more-efficiently_en

10

(11)  COM(2017) 826 final.

11

(12)  Sursa: Eurostat (https://ec.europa.eu/eurostat/tgm/refreshTableAction.do?tab=table&plugin=1&pcode=tec00022&language=en).

12

Sursa:

(13)  Comisia Europeană, al 7-lea raport privind coeziunea (p. 168).

13

(14)  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR13_07/SR13_07_RO.pdf

14

(15)  Dovezile în acest sens sunt rezumate la pagina 27 a evaluării de impact a Comisiei Europene privind propunerea de instituire a Programului de sprijin pentru reforme: http://ec.europa.eu/transparency/regdoc/rep/10102/2018/EN/SWD-2018-310-F1-EN-MAIN-PART-1.PDF

15

(16)  https://memportal.cor.europa.eu/Handlers/ViewDoc.ashx?doc=COR-2018-00502-00-00-AC-TRA-RO.docx

16

---

AVIZE

Comitetul Regiunilor

A 131-a sesiune plenară a CoR și sesiunea de deschidere a Săptămânii europene a regiunilor și orașelor, 8.10.2018-10.10.2018

| 21.12.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 461/5 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 461/5

---

Avizul Comitetului European al Regiunilor pe tema „Reflecții asupra Europei: vocea autorităților locale și regionale în serviciul restabilirii încrederii în Uniunea Europeană”

(2018/C 461/02)

| Coraportori: | Karl-Heinz LAMBERTZ (BE-PSE), președintele Comitetului European al Regiunilor, deputat în Parlamentul comunității germanofone, membru al Senatului
  Markku MARKKULA (FI-PPE), prim-vicepreședintele Comitetului European al Regiunilor și membru al Consiliului Local Espoo |
| --- | --- |
| Referință: | Sesizarea transmisă de Donald TUSK, președintele Consiliului European, la 8 noiembrie 2016, prin care solicita Comitetului European al Regiunilor (CoR) să emită un aviz pe tema „Reflecții asupra Europei: vocea autorităților locale și regionale în serviciul restabilirii încrederii în Uniunea Europeană” |

Coraportori:

Karl-Heinz LAMBERTZ (BE-PSE), președintele Comitetului European al Regiunilor, deputat în Parlamentul comunității germanofone, membru al Senatului

Markku MARKKULA (FI-PPE), prim-vicepreședintele Comitetului European al Regiunilor și membru al Consiliului Local Espoo

Referință:

Sesizarea transmisă de Donald TUSK, președintele Consiliului European, la 8 noiembrie 2016, prin care solicita Comitetului European al Regiunilor (CoR) să emită un aviz pe tema „Reflecții asupra Europei: vocea autorităților locale și regionale în serviciul restabilirii încrederii în Uniunea Europeană”

I. RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR

Preambul: contextul contribuției reprezentanților locali și regionali la restabilirea încrederii

| 1. | având în vedere Declarația de misiune a Comitetului European al Regiunilor (CoR), adoptată la Bruxelles, la 21 aprilie 2009: „Noi suntem o adunare politică formată din aleși regionali și locali aflați în serviciul integrării europene. Prin legitimitatea noastră politică, asigurăm reprezentarea instituțională a tuturor teritoriilor, regiunilor, orașelor și localităților din Uniunea Europeană. Misiunea noastră este de a implica autoritățile regionale și locale în procesul decizional european și de a încuraja astfel o participare mai activă a cetățenilor. (...) Veghem la respectarea principiilor subsidiarității și proporționalității, pentru ca deciziile europene să fie adoptate și aplicate cât mai aproape de cetățeni și la nivelul cel mai adecvat. (...) Avem un dialog direct cu concetățenii noștri referitor la realizările Europei și la provocările viitoare și ne aducem contribuția la explicarea și justificarea modului de aplicare și a impactului în teritoriu al politicilor comunitare”; |
| --- | --- |

1.

| 2. | având în vedere cele cinci priorități politice ale CoR pentru perioada 2015-2020 („Relansarea economiei europene”, „Dimensiunea teritorială a legislației UE”, „O Europă mai simplă și mai conectată”, „Stabilitate și cooperare în cadrul și în afara Uniunii Europene”, „Europa cetățenilor este Europa viitorului”); |
| --- | --- |

2.

| 3. | având în vedere sesizarea președintelui Consiliului European din 8 noiembrie 2016, prin care solicita CoR să emită un aviz în care să prezinte percepțiile și propunerile autorităților locale și regionale privind viitorul Europei, pentru a contribui la restabilirea încrederii în proiectul european (1); |
| --- | --- |

3.

| 4. | având în vedere Cartea albă a Comisiei Europene din 1 martie 2017 privind viitorul Europei și calea de urmat. Reflecții și scenarii pentru UE-27 până în 2025 și cele cinci documente de reflecție ulterioare; |
| --- | --- |

4.

| 5. | având în vedere Declarația de la Roma, semnată la 25 martie 2017, în care statele semnatare proclamă: „Ne angajăm să ascultăm și să răspundem îngrijorărilor exprimate de cetățenii noștri. [...] Vom colabora la nivelul cel mai adecvat atingerii scopurilor noastre, acesta putând fi nivelul Uniunii Europene sau nivelul național, regional ori local, într-un spirit de încredere și de cooperare loială, atât între statele membre, cât și între acestea și instituțiile UE, respectând principiul subsidiarității. Vom asigura marja de manevră necesară la diferitele niveluri pentru a consolida potențialul de inovare și de creștere al Europei. Vrem ca Uniunea să se implice cât mai mult în chestiunile majore și cât mai puțin în cele neînsemnate. Vom promova un proces decizional democratic, eficace și transparent, precum și rezultate mai bune”; |
| --- | --- |

5.

| 6. | având în vedere Scrisoarea de intenție a președintelui Comisiei Europene (2), care urmărește să continue dezbaterea lansată în Cartea albă privind viitorul Europei până la alegerile din 2019 prin discuții, dialoguri cu cetățenii, interacțiuni cu parlamentele naționale și activități cu regiunile; |
| --- | --- |

6.

| 7. | având în vedere raportul „Comunicarea cu cetățenii UE – o șansă pe care nu o putem pierde” (3), care afirmă: „la rândul lor, regiunile joacă un rol tot mai mare în regândirea guvernanței în Uniune și în statele membre. Având o bază socioeconomică solidă și o identitate culturală comună, ele oferă cadrul potrivit pentru orientarea politicilor și obținerea de rezultate adecvate în multe domenii de politică, întrucât sunt actori și intermediari importanți în comunicarea cu cetățenii”; și „Raportul din 2017 privind cetățenia UE 2017” (4), unde se recunoaște că consolidarea sentimentului de apartenență și participarea cetățenilor la proiectul de integrare sunt factori esențiali; |
| --- | --- |

7.

| 8. | având în vedere cele trei rezoluții ale Parlamentului European referitoare la viitorul Uniunii Europene (5); |
| --- | --- |

8.

| 9. | având în vedere lansarea consultărilor cu cetățenii în statele membre, începând cu luna aprilie 2018; |
| --- | --- |

9.

Înțelegerea și raportarea percepțiilor și așteptărilor cetățenilor și ale reprezentanților locali și regionali cu privire la Uniunea Europeană așa cum și-o doresc

(a)   Reprezentanții locali și regionali vor să facă auzită vocea cetățenilor

| 10. | subliniază că, în cadrul inițiativei sale „Reflecții asupra Europei”, lansată în martie 2016, a întreprins acțiuni în vederea restabilirii încrederii dintre Uniunea Europeană și cetățenii săi prin dialoguri cu cetățenii și primăriile și prin reuniuni cu asociațiile și adunările politicienilor locali și regionali, cu o serie de mișcări civice (6) și cu asociațiile teritoriale naționale și europene, cu scopul de asculta și a raporta percepțiile, ideile și îngrijorările cetățenilor cu privire la proiectul european; |
| --- | --- |

10.

| 11. | observă că, până în prezent, peste 176 de reprezentanți politici ai Comitetului European al Regiunilor s-au angajat în acest proces prin inițierea și participarea la dialogurile cu cetățenii, ca parte a exercițiului „Reflecții asupra Europei”. Peste 40 000 de participanți au luat parte personal sau virtual la aceste evenimente în 110 regiuni din statele membre. Au participat peste 22 000 de cetățeni, printr-un sondaj online și printr-o aplicație mobilă, ca mecanism de feedback care le permite participanților la dialoguri și cetățenilor să contribuie la discuții chiar și de la distanță; |
| --- | --- |

11.

| 12. | subliniază că la aceste activități participă reprezentanți aleși din toate grupurile politice ale CoR și că, atunci când este posibil, aceștia partajează platforme cu reprezentanți ai Consiliului European, deputați din parlamentele naționale, deputați din Parlamentul European, reprezentanți ai Comisiei Europene și ai Comitetului Economic și Social European; subliniază că este nevoie de o și mai mare coordonare pentru a îmbunătăți vizibilitatea și impactul activităților de comunicare ale tuturor instituțiilor și statelor membre; |
| --- | --- |

12.

| 13. | subliniază rezultatele sondajului realizat la cererea CoR și efectuat în rândul autorităților locale și regionale, inclusiv în rândul membrilor și supleanților CoR, precum și în rândul asociațiilor acestora (7); |
| --- | --- |

13.

| 14. | observă că, în majoritatea dialogurilor, perspectiva oamenilor asupra subiectelor este formată prin filtrul situației din regiunea, orașul sau zona lor; în acest context, observă că politicienii UE din regiuni și orașe sunt primii care trebuie să răspundă îngrijorărilor și așteptărilor cetățenilor; |
| --- | --- |

14.

(b)   Ce ne-au spus cetățenii: își doresc un proiect UE întemeiat pe solidaritate, coeziune și proximitate

| 15. | subliniază că principalele îngrijorări exprimate în cadrul dialogurilor CoR cu cetățenii (8) sunt legate de punerea în aplicare lentă a soluțiilor, în special în domeniul ocupării forței de muncă și al migrației, și de situația socioeconomică generală; |
| --- | --- |

15.

| 16. | în acest context, atrage atenția că mulți cetățeni au afirmat că doresc o solidaritate mai strânsă în cadrul UE; este un apel puternic la acțiune pentru a reduce inegalitățile existente și, în multe cazuri, tot mai mari în diferite domenii, în principal prin consolidarea coeziunii și a solidarității dintre statele membre și regiuni și în interiorul acestora. Pentru a răspunde la această așteptare generală poate fi necesară reorientarea și reechilibrarea unui număr de politici ale Uniunii Europene; |
| --- | --- |

16.

| 17. | semnalează o frustrare generalizată în raport cu UE, întrucât Uniunea este adesea percepută ca fiind prea îndepărtată și nedemnă de încredere. În același timp, multe persoane încă consideră că nu știu ce este și ce face UE. Acest aspect duce la un decalaj semnificativ între așteptările oamenilor și capacitatea UE de a produce rezultate. Nu sunt percepute rezultate în soluționarea problemelor locale, printre altele din cauza comunicării deficitare, a discursului și limbajului inadecvate utilizate în comunicarea cu cetățenii, precum și a implicării reduse în procesul decizional; |
| --- | --- |

17.

| 18. | observă că sondajele Eurobarometru (9) arată că mai mult de două treimi din respondenți sunt convinși că țara lor a avut de câștigat ca membru al UE; |
| --- | --- |

18.

| 19. | în acest context, reamintește că statele membre au o responsabilitate comună în a găsi soluții la nivel european și a garanta că UE are capacitatea de a acționa pentru realizarea principalelor sale obiective, generând o valoare adăugată reală. În același timp, ele trebuie să pună în aplicare reformele necesare la nivel național, inclusiv o finanțare adecvată, pentru a asigura o bună funcționare a administrațiilor locale și regionale, astfel încât cetățenii să poată constata că problemele cu care se confruntă sunt luate în considerare; |
| --- | --- |

19.

| 20. | subliniază că, în numeroase dezbateri locale și potrivit și rezultatelor sondajului, persoanele mai tinere de 30 de ani formează generația care manifestă cel mai mare entuziasm cu privire la UE și acordă o mare importanță libertății de mișcare și oportunităților oferite de UE în materie de educație. Totodată, este conștient că, în multe țări, această generație a suferit cel mai mult din cauza efectelor de durată ale crizei economice și șomajului în rândul tinerilor, fiind foarte critică față de rolul Uniunii Europene în acest context; prin urmare, insistă asupra necesității orientării mai clare către viitor a politicilor UE și a includerii acestei orientări în procesul decizional al UE, cu acțiuni concrete și resurse alocate mai țintit, pentru a trata problemele cu care se confruntă tinerii; |
| --- | --- |

20.

| 21. | subliniază că îngrijorarea cetățenilor legată de faptul că nu sunt suficient luați în considerare în cadrul procesului decizional duce adesea la diferite forme de neîncredere în instituțiile democratice, inclusiv cele ale UE; |
| --- | --- |

21.

| 22. | subliniază că, în medie, încrederea în nivelurile de guvernanță locală și regională este mai mare decât încrederea în guvernul național și, în majoritatea statelor membre, este mai mare și decât încrederea în UE; |
| --- | --- |

22.

| 23. | Pentru restabilirea încrederii în UE, subliniază importanța de a clarifica, pentru cetățeni, care sunt factorii de decizie responsabili la nivelul UE și solicită, prin urmare, consolidarea legitimității democratice; |
| --- | --- |

23.

| 24. | reamintește că integrarea europeană este un proiect menit să dea expresie politică unui set de valori și drepturi universale, dar că mulți cetățeni sunt dezamăgiți de ceea ce ei percep ca incapacitatea UE de a-și respecta și apăra propriile valori; recunoaște că este de o importanță crucială să se reconfirme în mod constant valorile comune ale cetățenilor UE, indispensabile ca fundament de încredere reciprocă și compromis; |
| --- | --- |

24.

| 25. | consideră că există un potențial semnificativ pentru dezvoltarea unei „identități civice europene” în rândul cetățenilor UE, cu drepturi și obligații importante, care să aibă un impact asupra vieții lor de fiecare zi. O astfel de identitate, bazată pe bogatul patrimoniu istoric și cultural al Europei, este importantă pentru a accentua în rândul cetățenilor sentimentul de apartenență la „proiectul european” și ar trebui să completeze și să îmbogățească identitatea națională, cea regională și cea locală, care alcătuiesc personalitatea unui individ; chiar dacă sentimentul identității nu poate fi și nici nu trebuie impus, el poate fi sprijinit și încurajat prin participare civică, prin activități culturale și educație și ar trebui, prin urmare, sprijinit prin măsuri și resurse adecvate; |
| --- | --- |

25.

| 26. | recunoaște că cetățenii care trăiesc în societăți centrate pe cunoaștere și viitor pot identifica mai bine nevoile comunităților lor locale și, prin urmare, sunt mai în măsură să experimenteze și să realizeze prototipuri de soluții inovatoare care să poată răspunde nevoilor locale; |
| --- | --- |

26.

| 27. | sprijină cererea formulată de cetățeni referitoare la mai multe canale de participare democratică și la o comunicare mai bună cu instituțiile europene prin canale permanente și structurate de dialog. În acest scop, îndeamnă la consolidarea strategiei de comunicare a Comisiei Europene prin intermediul rețelelor sale de informare, cu ajutorul coordonării pe care o pot exercita autoritățile regionale asupra centrelor de informare europeană din sfera lor teritorială, coordonare care ar multiplica efectele activității lor; |
| --- | --- |

27.

(c)   Apelul puternic al reprezentanților locali și regionali de a fi implicați pe deplin în definirea și punerea în aplicare a proiectului UE (10)

| 28. | este de acord cu reprezentanții de la nivelul local și regional că domeniile prioritare pe care ar trebui să se concentreze UE se referă în principal la politica de coeziune, urmată de politica socială (inclusiv educația și mobilitatea), politicile economice (ocuparea forței de muncă și creșterea), migrația și integrarea, aspectele de mediu (inclusiv schimbările climatice) și siguranța; |
| --- | --- |

28.

| 29. | subliniază că, atât din dialogurile cu cetățenii, cât și din sondajul realizat în rândul autorităților locale și regionale, reiese o îngrijorare profundă legată de tineri, de modul în care li se pot oferi oportunități și li se poate răspunde la așteptări; |
| --- | --- |

29.

| 30. | subliniază că, întocmai ca și pentru cetățeni, solidaritatea este un concept recurent pentru reprezentanții autorităților locale și regionale, ca una dintre valorile fundamentale care stau la baza Uniunii Europene; |
| --- | --- |

30.

| 31. | subliniază că majoritatea respondenților din rândul autorităților locale și regionale consideră că un nivel mai mare de descentralizare și o mai bună separare a puterilor sunt elementele esențiale ale unei bune guvernanțe, deoarece aceste aspecte sporesc transparența, responsabilitatea și calitatea elaborării politicilor, dat fiind că permit o implicare și un angajament direct cu cetățenii și, astfel, soluții bazate pe realitatea zonei; menționează că implicarea autorităților locale și regionale în procesul decizional la nivelul UE aduce valoare adăugată politicilor aplicate; |
| --- | --- |

31.

| 32. | observă că autoritățile locale și regionale sunt foarte conștiente de nevoia tot mai mare de cooperare dincolo de frontierele naționale pentru a răspunde provocărilor majore din zilele noastre, cum ar fi schimbările climatice și dezastrele naturale, globalizarea sub toate formele sale, digitalizarea și consecințele sale sociale, instabilitățile din întreaga lume, schimbările demografice, sărăcia și excluziunea socială etc. Ele joacă, de asemenea, un rol decisiv în punerea în aplicare a politicii de coeziune, inclusiv a inițiativelor de cooperare transfrontalieră, cum ar fi numeroasele proiecte la scară mică și proiecte interpersonale, care sunt deosebit de importante pentru că reprezintă exemple concrete și cotidiene de solidaritate; |
| --- | --- |

32.

| 33. | subliniază că autoritățile locale și regionale își doresc, la rândul lor, ca Uniunea Europeană să se concentreze mai mult pe drepturile pe care le implică cetățenia UE, cum ar fi dreptul de a trăi, a lucra și a studia liber. În acest sens, este importantă activitatea pe care o pot desfășura autoritățile regionale și locale, în colaborare cu instituțiile europene, pentru ca cetățenii să cunoască oportunitățile reale pe care le oferă libera circulație în ce privește posibilitatea de a studia sau a-și desfășura cariera profesională în alt stat membru; |
| --- | --- |

33.

Ancorarea politicilor UE la nivel local pentru a aduce schimbări în viața oamenilor

(a)   Abordarea provocărilor societale la nivel local

| 34. | subliniază că politicile UE trebuie să-i facă pe oameni capabili să abordeze problemele care sunt importante pentru viețile lor și la care toate nivelurile de guvernanță, de la cel european la cel local, trebuie să furnizeze răspunsuri; |
| --- | --- |

34.

| 35. | observă că provocările societale cu care ne confruntăm trebuie abordate la nivel global, însă acțiunile care se impun trebuie întreprinse la nivel local; |
| --- | --- |

35.

| 36. | reamintește că orașele și regiunile asigură legătura dintre obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU (ODD) și cetățeni, prin faptul că răspund la apelul la acțiune al acestora prin instrumentele care le-au fost puse la dispoziție de UE; cele 17 ODD nu vor fi realizate fără colaborarea și coordonarea cu guvernele locale și regionale; în acest scop, ar trebui exploatate la maximum toate instrumentele menite să sprijine cooperarea descentralizată, coerența politicilor și abordarea teritorială, fiindcă acestea mobilizează potențialul autorităților locale și regionale și societatea civilă pentru a promova parteneriatele și sinergiile între toate nivelurile de guvernanță; |
| --- | --- |

36.

(b)   Promovarea coeziunii economice, sociale și teritoriale pentru cetățeni

| 37. | subliniază că eliminarea decalajelor economice, sociale și teritoriale persistente rămâne o provocare majoră pentru viitorul UE; |
| --- | --- |

37.

| 38. | reamintește că coeziunea socială, economică și teritorială sunt obiective ale Tratatului UE, iar realizarea acestora necesită o abordare atât a provocărilor structurale, cât și a celor noi, promovarea societăților și economiilor reziliente și un cadru pentru valorificarea globalizării; |
| --- | --- |

38.

| 39. | Evidențiază cel de al șaptelea raport privind coeziunea economică, socială și teritorială, „Regiunea mea, Europa mea, Viitorul nostru” care „arată importanța vitală a politicii de coeziune pentru Europa, cetățenii europeni, economia europeană și orașele și regiunile europene și că reconcilierea creșterii economice sustenabile cu progresul social, cu ajutorul politicii de coeziune, este mai importantă decât niciodată” (11); |
| --- | --- |

39.

| 40. | solicită o politică de coeziune puternică după 2020 pentru toate regiunile, bazată pe principiul parteneriatelor europene, pe gestionarea partajată și pe guvernanța pe mai multe niveluri, astfel cum s-a solicitat în Declarația #CohesionAlliance; |
| --- | --- |

40.

| 41. | regretă că doar o mică parte a cetățenilor este conștientă de efectele pozitive ale politicii de coeziune; solicită, prin urmare, eforturi concertate la toate nivelurile de guvernanță pentru a face mai bine cunoscute efectele diferitelor aspecte ale politicilor și fondurilor UE; |
| --- | --- |

41.

| 42. | subliniază că Agenda urbană a UE ajută la soluționarea unor probleme care variază de la mobilitatea urbană până la calitatea aerului, de la economia circulară la integrarea migranților și a refugiaților. Subliniază, de asemenea, importanța parteneriatelor urban-rural pentru a înfrunta aceste probleme într-o manieră mai eficace. În plus, agenda sprijină orașele și regiunile să dezvolte ecosisteme inovatoare la nivel local și să pună în aplicare strategii inteligente de specializare; |
| --- | --- |

42.

| 43. | subliniază că serviciile de interes general (SIG) și serviciile de interes economic general sunt o parte integrantă a modelului social european și a economiei sociale de piață, garantând că orice persoană are dreptul și posibilitatea de a avea acces la bunuri esențiale și la servicii publice de înaltă calitate; susține extinderea conceptului de servicii de interes economic general la noi servicii sociale, cum ar fi primirea și integrarea refugiaților și migranților, locuințele sociale, venitul minim sau infrastructura digitală; |
| --- | --- |

43.

| 44. | solicită mai multe parteneriate europene între comune, orașe și regiuni, inclusiv prin înfrățiri, pentru a funcționa ca deschizători de drumuri la nivel global, în vederea punerii în aplicare a celor mai bune practici pentru soluționarea provocărilor societale, precum și a celor mai recente cunoștințe științifice; |
| --- | --- |

44.

(c)   Reacția la migrație și asigurarea integrării

| 45. | subliniază că, în percepția cetățenilor Europei, provocarea reprezentată de migrație reprezintă una din pietrele de încercare pentru modul în care solidaritatea este pusă în practică, dar că încă nu există o înțelegere comună a ceea ce înseamnă solidaritate în acest context; subliniază rolul esențial pe care îl au autoritățile locale și regionale în facilitarea primirii și integrării migranților și în organizarea unei dezbateri deschise, raționale și umane cu privire la aceste chestiuni sensibile; |
| --- | --- |

45.

| 46. | insistă să fie sprijinit rolul orașelor și regiunilor în gestionarea crizelor și integrarea pe termen lung. UE trebuie să le ofere statelor membre un cadru de politică coerent pentru migrație, precum și un sprijin financiar și tehnic suficient de orientat, pentru a facilita integrarea migranților la nivel local; |
| --- | --- |

46.

| 47. | subliniază că politicile de integrare pentru migranți trebuie să fie elaborate în parteneriat cu toate nivelurile de guvernanță și sprijinite de instrumentele financiare adecvate de la nivelul UE, în cadrul unei politici cuprinzătoare a UE în domeniul migrației. Pentru a garanta șanse optime de integrare, atât în interesul migranților, cât și în cel al societății-gazdă, ar trebui luați în considerare o serie de factori precum competențele profesionale și lingvistice ale migranților, legăturile de familie existente, preferințele acestora și posibilele contacte cu o anumită țara-gazdă înainte de sosire; |
| --- | --- |

47.

| 48. | observă că o gestionare eficientă și umană a frontierelor externe ale UE și dezvoltarea unei politici cuprinzătoare pentru migrație și a unui sistem comun al UE pentru azil, cu standarde comune ridicate, sunt esențiale pentru toate localitățile, orașele și regiunile, în special pentru cele care găzduiesc refugiați și pentru cele care se află la frontiere și sunt mai puternic afectate de valurile de migranți; subliniază că o astfel de politică trebuie să includă o abordare coordonată a protecției umanitare, noi căi pentru migrația legală, inclusiv sisteme de migrație circulară și eforturi pentru combaterea cauzelor migrației și ale traficului de persoane sub orice formă, în special ale traficului de femei și copii în scopuri sexuale, ceea ce presupune noi angajamente politice, pe toate planurile, și mijloace adecvate; |
| --- | --- |

48.

(d)   Garantarea drepturilor sociale și a accesului la educație și promovarea patrimoniului cultural

| 49. | subliniază că cetățenii simt într-o mare măsură nevoia de dezvoltare a dimensiunii sociale a UE în cadrul tuturor politicilor și programelor UE, în completarea sistemelor de protecție socială și de egalitate de gen existente la nivel național și regional. Articolele 8 și 9 din TFUE prevăd o bază în acest sens și, prin urmare, ar trebui aplicate în mod corespunzător. CoR sprijină, de asemenea, punerea în aplicare a pilonului social, în cadrul căruia autoritățile locale și regionale ar trebui să joace un rol fundamental, și solicită includerea în tratatele UE a unui Protocol privind progresul social; urmărește să asigure egalitatea între drepturile sociale și drepturile economice. Salută includerea Pilonului european al drepturilor sociale în semestrul european. CoR sprijină ideea unui tablou de bord social în cadrul semestrului european și, de asemenea, consideră că, în dreptul primar al UE, trebuie incluse obiective sociale obligatorii; |
| --- | --- |

49.

| 50. | subliniază insistent că investițiile sociale nu ar trebui considerate doar ca o povară pentru bugetul public. Finanțarea politicilor sociale și de protecție a drepturilor sociale, astfel cum s-a arătat la summit-ul de la Göteborg din noiembrie 2017, are o valoare adăugată europeană clară, fundamentală pentru restabilirea încrederii cetățenilor în procesul de integrare; |
| --- | --- |

50.

| 51. | subliniază că este esențial ca cetățenii să fie ajutați să aibă acces la piețe de muncă locale și echitabile pentru a eradica șomajul, prin măsuri specifice menite să sprijine grupurile cele mai afectate; își propune să elaboreze un plan pentru ca obiectivele sociale să fie incluse într-un program de acțiune privind politica socială orientat spre viitor, care să conțină măsuri specifice și o concretizare legislativă, menit să investească în oameni, competențe, cunoștințe, protecție socială și incluziune; |
| --- | --- |

51.

| 52. | solicită ca UE să își asume pe deplin angajamentul de a promova egalitatea între femei și bărbați și, în special, de a preveni și a eradica violența împotriva femeilor, o problemă universală, structurală și multidimensională care generează costuri personale, sociale și economice incalculabile; |
| --- | --- |

52.

| 53. | reafirmă că este esențial să se investească în tineri și solicită UE să sprijine autoritățile locale și regionale în abordarea necesităților în materie de competențe și educație; solicită o nouă „alianță pentru competențe și educație”, cu obiectivul de a încuraja investițiile publice în educație, de a promova mobilitatea (Erasmus +), de a stimula cooperarea interregională, în special în zonele transfrontaliere și de încuraja contactele interumane directe, nu doar în contextul profesional, ci și în sfera activităților culturale; |
| --- | --- |

53.

| 54. | în conformitate cu principiile subsidiarității și proporționalității, solicită participarea guvernelor regionale la gestionarea unor instrumente precum Fondul social european și fondurile de sprijin pentru punerea în aplicare a garanției pentru tineret, întrucât politicile active de ocupare a forței de muncă, inclusiv inovarea socială și politicile de egalitate, sunt implementate, deseori, la nivel regional; |
| --- | --- |

54.

| 55. | subliniază că, în sfera educațională, ar fi relevant să se integreze în parcursurile educaționale diferitele elemente comune pe care le împărtășesc europenii în diferite domenii precum istoria, cultura, patrimoniul sau chiar proiectul construcției europene. În plus, în orice caz, evidențiază importanța activității de diseminare a proiectului european în rândul elevilor, pe care, de regulă, o desfășoară autoritățile regionale și locale; |
| --- | --- |

55.

| 56. | reamintește că diversitatea formelor patrimoniului cultural este un bun prețios pentru Europa: este vorba de un instrument care poate deveni o pârghie esențială de ameliorare a durabilității și coeziunii în regiunile din UE, care poate contribui la consolidarea identității unei regiuni și a întregii Europe și care reflectă în mare măsură mottoul UE („Unită în diversitate”); |
| --- | --- |

56.

| 57. | subliniază că turismul și industriile creative pot transforma patrimoniul cultural al regiunilor într-o oportunitate pentru crearea de locuri de muncă și dezvoltarea economică, inclusiv prin inovare și strategii de specializare inteligente; |
| --- | --- |

57.

| 58. | subliniază că Uniunea Europeană trebuie să impulsioneze și să valorifice diversitatea sa lingvistică și culturală, să stimuleze cunoașterea acesteia, să promoveze inovarea și cooperarea interregională în toate domeniile culturale, precum și noi modele de afaceri în sfera industriilor culturale și creative; |
| --- | --- |

58.

(e)   Încurajarea cercetării, inovării și a transformării digitale

| 59. | consideră că programele europene de finanțare bazate pe cercetare, inovare, schimburi, parteneriat și mobilitate, care sunt oferite în orașele inteligente, pot contribui la dezvoltarea de servicii mai bune pentru cetățeni, îmbunătățind astfel calitatea vieții acestora, și subliniază că coeziunea și politicile agricole comune pot fi dinamice și orientate spre viitor inclusiv prin intermediul cercetării și inovării; |
| --- | --- |

59.

| 60. | solicită creșterea gradului de inovare în sectorul public și în mediul de afaceri, inclusiv cu ajutorul unor inițiative precum „Știința se întâlnește cu regiunile”, care reunesc politicieni și oameni de știință pentru a discuta practici decizionale bazate pe dovezi, oferindu-le europenilor posibilitatea să își creeze împreună viitorul; |
| --- | --- |

60.

| 61. | subliniază că transformarea digitală și e-guvernanța sprijină administrațiile publice locale. Cetățenii și comunitățile de afaceri apreciază valoarea adăugată europeană a acestor investiții, care fac adesea parte din cooperarea transfrontalieră sau interregională (inclusiv banda largă pentru toți), deoarece consolidează reziliența economiei locale și contribuie la îmbunătățirea calității vieții la nivel local și regional; |
| --- | --- |

61.

| 62. | subliniază că orașele sunt locuri – atât în plan concret, cât și digital – unde oamenii se pot întâlni, pot găsi noi idei, explora noi posibilități, își pot proiecta viitorul într-un mod inovator, pot afla cum evoluează societatea și care sunt implicațiile pentru cetățeni. Prin urmare, orașele pot accelera procesul de conectare digitală a comunităților locale din întreaga Europă; |
| --- | --- |

62.

| 63. | reamintește, prin urmare, că transformarea digitală reprezintă un nou instrument pentru coeziune și un instrument eficace pentru abordarea provocărilor demografice: zonele îndepărtate și rurale și regiunile ultraperiferice trebuie să rămână conectate și să își transforme dezavantajele naturale în avantaje, în conformitate cu principiul coeziunii teritoriale. Centrele de inovare, laboratoarele vii, atelierele de fabricare digitală (fab labs), studiourile de design, bibliotecile, incubatoarele, taberele de inovare sprijinite de UE și de actorii locali stimulează economia locală și facilitează accesul părților interesate la tehnologiile digitale; |
| --- | --- |

63.

(f)   Sprijinirea dezvoltării zonelor rurale, securizarea politicii agricole comune și promovarea producției locale

| 64. | reamintește că zonele rurale și cele intermediare reprezintă 91 % din teritoriul UE și găzduiesc 60 % din populația acesteia, că există un decalaj de dezvoltare considerabil între zonele urbane și cele rurale, unde sentimentul de abandon se traduce printr-un euroscepticism în creștere; consideră, prin urmare, că atât politica agricolă comună, cât și politica de coeziune trebuie să acționeze în continuare ca instrumente întemeiate pe solidaritate pentru a promova reînnoirea agriculturii durabile și inovatoare și dezvoltarea rurală și subliniază că zonele rurale ar trebui luate în considerare în toate politicile UE; |
| --- | --- |

64.

| 65. | cooperarea interregională poate constitui un element-cheie pentru optimizarea strategiilor de specializare inteligentă, favorizând sinergiile și maximizând randamentul efortului global pentru inovare; |
| --- | --- |

65.

| 66. | subliniază că modul în care producem și consumăm alimente are un impact local și global uriaș, nu doar asupra bunăstării cetățenilor, asupra mediului, a biodiversității și a climei, ci și asupra sănătății și economiei noastre; solicită dezvoltarea și promovarea piețelor locale și a lanțurilor alimentare scurte ca sisteme alimentare cu o dimensiune locală specifică și insistă asupra promovării unei producții europene de calitate; |
| --- | --- |

66.

| 67. | consideră că reducerile bugetare în cazul celui de al doilea pilon al PAC sunt disproporționate și este îngrijorat că această măsură ar putea fi în detrimentul zonelor rurale, al obiectivului Comisiei Europene de a consolida protecția mediului și a naturii și al obiectivelor UE referitoare la protecția climatului și a resurselor; |
| --- | --- |

67.

(g)   Durabilitate, protecția mediului și lupta împotriva schimbărilor climatice

| 68. | subliniază că cetățenii așteaptă acțiuni globale și locale de combatere a schimbărilor climatice și promovare a eficienței energetice. Prin urmare, durabilitatea ar trebui integrată în toate politicile UE, cu un accent deosebit pe reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră, eficiența energetică, mobilitatea mai puțin poluantă, generarea de energie din surse regenerabile și prin absorbanți de CO2 și producție și consum durabile. CoR solicită UE să ofere un cadru politic și juridic solid, care să le permită regiunilor și orașelor să își dezvolte inițiativele de promovare a realizării obiectivelor de la Paris; |
| --- | --- |

68.

| 69. | reamintește că Convenția globală a primarilor pentru climă și energie și inițiativele ascendente de punere în aplicare joacă un rol esențial în realizarea obiectivelor Acordului de la Paris și solicită UE să sprijine dezvoltarea contribuțiilor stabilite la nivel local pentru reducerea emisiilor de CO2; durabilitatea și protecția mediului ar trebui să fie, prin urmare, integrate în toate politicile UE, în conformitate cu obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU și cu celelalte angajamente internaționale ale UE; |
| --- | --- |

69.

| 70. | subliniază necesitatea unor sinergii mai mari între rețelele, proiecte și acordurile care vizează abordarea schimbărilor climatice și cele care se ocupă de reziliența în fața dezastrelor, cum este Cadrul de la Sendai; |
| --- | --- |

70.

(h)   Cooperarea dincolo de UE pentru a sprijini stabilitatea și dezvoltarea

| 71. | reamintește că rolul jucat de autoritățile locale și regionale în cooperarea transfrontalieră și activitățile din cadrul diplomației orașelor dincolo de UE, în special în procesul de extindere și în vecinătatea UE, este esențial pentru promovarea democrației la nivel local, a dezvoltării sustenabile și a stabilității; |
| --- | --- |

71.

| 72. | reamintește că autoritățile locale au un rol decisiv în asigurarea securității cetățenilor prin prevenirea radicalizării violente și prin protejarea spațiilor publice; având în vedere natura transfrontalieră și transnațională a criminalității și a terorismului, cetățenii și autoritățile locale și regionale au nevoie de cooperare și vor beneficia de valoarea adăugată a acțiunii UE pentru proiectele comune; |
| --- | --- |

72.

| 73. | amintește poziția CoR potrivit căreia, pentru încheierea acordurilor de liberalizare a schimburilor comerciale, este necesară mai întâi o analiză a impactului la nivel teritorial. Repetă, de asemenea, că trebuie instituite mecanisme la nivel național și local pentru a asigura accesul la informațiile relevante privind politicile comerciale. În plus, negocierile comerciale ar trebui însoțite de un dialog formal și participativ între autoritățile naționale responsabile și autoritățile locale și regionale. Acest aspect este esențial, mai ales atunci când negocierile comerciale vizează zone de competență partajată cu statele membre, pentru că, în aceste cazuri, cel mai adesea sunt afectate nivelul local și cel regional; |
| --- | --- |

73.

Asigurarea spațiului de manevră necesar pentru orașe și regiuni: un buget european post-2020 pe măsura ambițiilor, care folosește mecanisme de flexibilitate pentru a acționa și investi

| 74. | subliniază că prioritățile și ambițiile UE de a-și îndeplini obligațiile prevăzute în tratat și de a răspunde așteptărilor cetățenilor săi trebuie să se reflecte în cadrul financiar multianual (CFM); susține un CFM care să reprezinte 1,3 % din venitul național brut (VNB) al UE-27; |
| --- | --- |

74.

| 75. | subliniază că bugetul UE nu ar trebui să fie înțeles ca un compromis între contribuabili neți și beneficiari neți, ci ca un instrument comun de îndeplinire a obiectivelor noastre comune, oferind valoare adăugată în întreaga Europă. Sprijină, prin urmare, concluziile Comisiei, potrivit cărora suntem cu toții beneficiari ai CFM, dat fiind că efectele pozitive ale unei piețe comune, ale securității și coeziunii depășesc contribuția financiară individuală la UE; |
| --- | --- |

75.

| 76. | subliniază că viitorul UE depinde de un buget ambițios și eficient al UE, care să respecte principiul potrivit căruia sarcinile suplimentare acordate UE ar trebui să fie corelate cu resurse suplimentare și cu eliminarea treptată a reducerilor pentru contribuțiile naționale; |
| --- | --- |

76.

| 77. | subliniază că orice recentralizare a bugetului european, în special prin subminarea programelor de gestionare partajată și a abordărilor locale, ar putea pune în pericol coeziunea în cadrul Uniunii și trebuie evitată; |
| --- | --- |

77.

| 78. | reamintește că un factor determinant pentru a avea încredere în instituții este calitatea serviciilor publice, întrucât cetățenii evaluează autoritățile din perspectiva experienței lor cu serviciul furnizat și, având în vedere că mai mult de o treime din toate cheltuielile publice și mai mult de jumătate din investițiile publice sunt realizate la nivel subnațional, insistă că nivelul de investiții publice în UE rămâne prea scăzut pentru a putea furniza infrastructura și serviciile publice adecvate. Prin urmare, este esențial să se elimine decalajul în ceea ce privește investițiile publice; |
| --- | --- |

78.

| 79. | subliniază că, la zece ani de la criza financiară care a afectat grav investițiile publice ale autorităților locale și regionale, este nevoie să se consolideze capacitatea acestora de a investi, oferindu-le marja de manevră fiscală necesară pentru a sprijini investițiile publice și pentru a promova soluțiile locale prin consolidarea principiilor de gestionare partajată bazată pe parteneriat și pe guvernanță pe mai multe niveluri, precum și prin excluderea cofinanțării publice a programelor UE din calculul datoriilor, în contextul Pactului de stabilitate și de creștere; |
| --- | --- |

79.

Construirea uniunii noastre de la bază spre vârf: o revigorare democratică a UE este posibilă printr-un angajament local

(a)   Consolidarea acțiunii UE: trebuie întreprinse acțiunile adecvate la nivelul adecvat

| 80. | are convingerea că aplicarea adecvată a principiilor subsidiarității și proporționalității este esențială în procesul de apropiere a Uniunii Europene de cetățenii săi; reamintește că este important ca deciziile să fie luate cât mai aproape de cetățeni și subliniază nevoia unui sistem decizional pe deplin responsabil și transparent în UE, care să le permită cetățenilor să identifice clar cine este responsabil din punct de vedere politic și răspunzător pentru deciziile luate (12); |
| --- | --- |

80.

| 81. | subliniază că responsabilitatea partajată și legătura strânsă dintre principiul guvernanței pe mai multe niveluri și cel al subsidiarității sunt elementele esențiale ale unei Uniuni Europene cu adevărat democratice; |
| --- | --- |

81.

| 82. | evidențiază că aplicarea consecventă a principiului subsidiarității trebuie să fie garantată de UE în viitor. Aceasta înseamnă „mai multă Europă acolo unde este nevoie” și „mai puțină Europă acolo unde este nevoie mai puțin”, ceea ce va duce la o Uniune Europeană mai eficientă și mai performantă. Simpla logică a protejării intereselor statelor membre împotriva interferenței UE este contraproductivă în dezbaterea privind viitorul Europei; este conștient de propriul rol, fiind unul dintre „gardienii” principiului subsidiarității și consideră că principiul subsidiarității ar trebui considerat un concept dinamic din punct de vedere politic și juridic în procesul de elaborare și de punere în aplicare a politicilor, cu scopul de a garanta că măsurile corecte sunt aplicate la momentul potrivit, la nivelul adecvat și în interesul cetățenilor; aceste convingeri sunt confirmate de raportul final al Grupului operativ privind subsidiaritatea și proporționalitatea, care aduce în atenție o nouă interpretare a „subsidiarității active”; va încerca să pună în aplicare recomandările grupului operativ, în strânsă cooperare cu celelalte instituții ale UE, parlamentele naționale și autoritățile locale și regionale din întreaga Uniune; |
| --- | --- |

82.

| 83. | își reafirmă solicitarea de codificare și aplicare a principiilor guvernanței pe mai multe niveluri și de parteneriat într-un cod de conduită interinstituțional și ca acestea să se reflecte în Acordul interinstituțional privind o mai bună legiferare. Dincolo de politica de coeziune, guvernanța pe mai multe niveluri trebuie să fie integrată în toate dispozițiile legislative și de reglementare ale politicilor care au un impact regional (13); |
| --- | --- |

83.

| 84. | consideră că este esențial să se contracareze orice tendință spre centralizare și să se sprijine elaborarea pe teren a unor soluții adecvate, locale și eficiente, în special în viitoarea politică de coeziune, care să servească drept model de guvernanță și în alte domenii de politică; |
| --- | --- |

84.

| 85. | recomandă dezvoltarea în continuare a evaluărilor impactului teritorial (EIT), pentru a crea sisteme de feedback eficiente care să ia în considerare diversitatea regiunilor UE și efectele foarte diferite ale politicilor UE asupra diferitelor autorități locale și regionale; |
| --- | --- |

85.

(b)   Implicarea regiunilor și orașelor: reînnoirea democrației europene prin asumare și eficiență

| 86. | subliniază că politicile europene trebuie să le ofere oamenilor un rol proactiv în abordarea problemelor importante pentru viața lor. Oamenii caută soluții la nivel local, un angajament sporit în definirea problemelor și ajutor în abordarea lor. Această abordare centrată pe oameni și orientată către cetățeni poate rezolva multe provocări locale și poate arăta cum se dovedește UE relevantă pentru cetățeni; ea presupune și o concentrare a politicii UE pe consolidarea rolului orașelor și regiunilor prin angajamentul cetățenilor și prin implicarea acestora în parteneriate public-privat; |
| --- | --- |

86.

| 87. | subliniază că autoritățile locale și regionale aduc valoare adăugată Uniunii, acționând ca laboratoare de dezvoltare și punere în aplicare de noi forme de inovare societală, solidaritate și politici favorabile incluziunii, pe care cetățenii le așteaptă de la Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

87.

| 88. | în plus, aceasta înseamnă că nu toate problemele cetățenilor pot fi rezolvate printr-o legislație detaliată la nivelul UE. Principiul subsidiarității nu se referă doar la posibilitățile juridice ale UE de a legifera, ci și la relevanța soluțiilor pentru cetățeni. Dacă cetățenii constată că UE le oferă soluții care nu sunt adecvate în viața de zi cu zi, acest lucru le va spori opoziția față de UE; |
| --- | --- |

88.

| 89. | este convins că sistemul instituțional al UE va trebui să evolueze în continuare și să se adapteze la noile provocări, pentru asigurarea unui proces de luare a deciziilor incluziv, transparent, democratic și eficace; subliniază că rolul autorităților locale și regionale, astfel cum este reprezentat de CoR, trebuie să capete o recunoaștere deplină, atât în ceea ce privește desfășurarea lucrărilor de zi cu zi ale UE, cât și procesul de adaptare în viitor a tratatelor UE, în cadrul căruia CoR ar trebui să fie reprezentat cu drepturi depline în orice viitoare convenție; |
| --- | --- |

89.

| 90. | are convingerea că dimensiunea locală și regională trebuie să fie recunoscută în semestrul european și că, prin urmare, autoritățile locale și regionale ar trebui să fie implicate de la începutul pregătirii analizei anuale a creșterii în elaborarea rapoartelor specifice țărilor și în programele de reformă națională; își exprimă convingerea că, în acest scop, tabloul de bord al procedurii privind dezechilibrele macroeconomice (PDM) ar trebui completat cu indicatori regionali care vor contribui la promovarea și susținerea dimensiunii regionale a procesului semestrului european; |
| --- | --- |

90.

| 91. | consideră că legitimitatea democratică a UE și, în special, a uniunii economice și monetare (UEM) trebuie să fie consolidată prin plasarea principiilor progresului social și egalității de șanse în centrul procesului decizional al UE, astfel încât ocuparea forței de muncă și standardele sociale să nu fie tratate ca elemente periferice ale procesului de ajustare macroeconomică; |
| --- | --- |

91.

| 92. | consideră că o implicare mai mare a regiunilor și a parlamentelor regionale în procesul decizional al UE ar putea îmbunătăți controlul democratic și responsabilitatea; |
| --- | --- |

92.

(c)   Facilitarea participării cetățenilor la politicile UE și asigurarea în comun a unui dialog permanent cu oamenii după 2019

| 93. | reamintește, de asemenea, că UE va câștiga încredere și credibilitate numai dacă și atunci când va obține rezultate, și cu condiția ca cetățenii să primească explicații mai clare privind valoarea adăugată europeană și motivațiile și compromisurile necesare care stau la baza deciziilor UE. În acest sens, CoR solicită eforturi mult mai mari pentru sprijinirea formatelor media și de informare europene multilingve, inclusiv discursuri ușor de înțeles, dezvoltarea și aplicarea modulelor de educație civică europene pentru diferite niveluri de educație, precum și creșterea considerabilă a sprijinului pentru organizarea de întâlniri ale cetățenilor la nivel transfrontalier (sisteme de schimburi în domeniul educației și formării profesionale, programe de înfrățire etc.); |
| --- | --- |

93.

| 94. | subliniază că instrumentele participative, cum ar fi Inițiativa cetățenească europeană (14), ar trebui să fie consolidate; ca instrument complementar la structurile existente ale democrației reprezentative la nivelul UE și la elementele inovatoare suplimentare ale procesului decizional participativ și dialogului permanent, inițiativele cetățenești europene pot ajuta la mobilizarea cetățenilor în jurul unei cauze comune, la sublinierea dimensiunii europene a problemelor politice cheie și la stimularea organizării de dezbateri paneuropene și a formării unei opinii corespunzătoare a cetățenilor; |
| --- | --- |

94.

| 95. | solicită membrilor CoR să continue să colaboreze cu cetățenii prin evenimente locale, reuniuni publice și dialoguri cu cetățenii, pentru a ajunge la opinia publică din fiecare regiune din UE-27 și solicită celorlalte instituții să își unească forțele; subliniază, în acest context, obiectivul de a organiza dialoguri cetățenești în toate regiunile UE până la alegerile europene din 2019 și își încurajează membrii să organizeze sesiuni speciale ale reuniunilor locale sau regionale împreună cu cetățenii și asociațiile locale, pentru a colecta răspunsuri la întrebările privind viitorul Europei menționate în chestionarul CoR și în cel al Comisiei Europene; subliniază importanța crucială a comunicării descentralizate privind politicile UE și alegerile politice care stau la baza acestora, precum și necesitatea ca instituțiile UE să sprijine eforturile și inițiativele locale și regionale orientate în această direcție; |
| --- | --- |

95.

| 96. | subliniază că, prin consultări cu cetățenii, ar trebui să se ajungă și la acei cetățeni care sunt adesea ignorați sau nu sunt interesați de procesele consultative; este important să se asigure o dezbatere cu adevărat incluzivă și reprezentativă cu cetățenii, pentru a evita ca dezbaterea să fie monopolizată de cei mobilizați deja în favoarea sau împotriva UE sau în susținerea unei cauze politice specifice; |
| --- | --- |

96.

| 97. | subliniază că dialogul permanent și comunicarea cu cetățenii sunt fundamentale în orice sistem politic și sunt, prin urmare, esențiale pentru creșterea legitimității democratice a UE și pentru a aduce Europa mai aproape de oameni; |
| --- | --- |

97.

| 98. | reamintește, în acest context, că implicarea cetățenilor nu trebuie să se limiteze la perioadele premergătoare alegerilor europene; |
| --- | --- |

98.

| 99. | se angajează să propună, în vederea alegerilor europene din 2019, o metodologie pentru un sistem permanent și structurat de dialog între cetățeni și politicienii și instituțiile UE, care să implice autoritățile locale și regionale prin intermediul CoR, bazată pe un proces transparent de obținere de contribuții din partea cetățenilor, furnizându-le spațiul și informațiile necesare pentru identificarea și dezbaterea chestiunilor care pentru ei sunt de maximă importanță și integrând rezultatele în procesul UE de elaborare a politicilor, furnizând totodată un feedback adecvat cu privire la impactul contribuțiilor cetățenilor; |
| --- | --- |

99.

| 100. | își exprimă convingerea că, oferind feedback cetățenilor, activitatea politică a membrilor CoR poate consolida legăturile cu nivelurile locale și poate spori încrederea oamenilor în „politica UE”. |
| --- | --- |

100.

Bruxelles, 9 octombrie 2018.

Președintele Comitetului European al Regiunilor

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Scrisoarea președintelui Consiliului European către președintele Comitetului Regiunilor, 8 noiembrie 2016, http://www.cor.europa.eu/en/events/Documents/Letter%20Tusk%20Markkula_Reflecting%20on%20the%20EU_081116.pdf.

1

(2)  Scrisoarea de intenție adresată președintelui Antonio Tajani și prim-ministrului Jüri Rata la 13 septembrie 2017, https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/letter-of-intent-2017_ro.pdf

2

(3)  Luc Van den Brande – consilierul special al președintelui Juncker, Comunicarea cu cetățenii UE – o șansă pe care nu o putem pierde, octombrie 2017.

3

Comunicarea cu cetățenii UE – o șansă pe care nu o putem pierde

(4)  Avizul CoR pe tema „Raportul privind cetățenia UE – 2017”, COR-2017-01319 (raportor: Guillermo Martínez Suárez).

4

(5)  Parlamentul European: (2017) Îmbunătățirea funcționării Uniunii Europene valorificând potențialul Tratatului de la Lisabona, P8_TA (2017) 0049; (2017) Posibile evoluții și ajustări ale structurii instituționale actuale a Uniunii Europene, P8_TA (2017) 0048; (2017) Capacitatea bugetară pentru zona euro, P8_TA(2017) 0050.

5

(6)  Printre exemple se numără De ce Europa?, Pulsul Europei, Susținem Europa, Comitetul pentru apărarea democrației, Inițiativa generației 1989.

6

(7)  London School of Economics, Reflecting on the future of the European Union (Reflecții asupra viitorului Uniunii Europene), martie 2018, https://cor.europa.eu/en/engage/studies/Documents/Future-EU.pdf.

7

Reflecting on the future of the European Union

(8)  CoR, Reflecting on Europe: how Europe is perceived by people in regions and cities (Reflecții asupra Europei: cum este percepută Europa de către oamenii din regiuni și orașe), aprilie 2018, https://cor.europa.eu/en/events/Documents/COR-17-070_report_EN-web.pdf

8

Reflecting on Europe: how Europe is perceived by people in regions and cities

(9)  Eurobarometru – Public opinion in the European Union (Opinia publică în Uniunea europeană), anexa nr. 88, noiembrie 2017 http://ec.europa.eu/commfrontoffice/publicopinion/index.cfm/ResultDoc/download/DocumentKy/81142 Eurobarometru – Future of Europe (Viitorul Europei), n. 467, septembrie – octombrie 2017 http://ec.europa.eu/commfrontoffice/publicopinion/index.cfm/survey/getsurveydetail/instruments/special/surveyky/2179; Sondaj Eurobarometru întocmit la cererea Parlamentului European, Democracy on the move one year ahead of European election (Democrația în mișcare cu un an înainte de alegerile europene), nr. 89.2, mai 2018, http://www.europarl.europa.eu/pdf/eurobarometre/2018/oneyearbefore2019/eb89_one_year_before_2019_eurobarometer_en_opt.pdf

9

Public opinion in the European Union

Democracy on the move one year ahead of European election

(10)  London School of Economics, Reflecting on the future of the European Union (Reflecții asupra viitorului Uniunii Europene), martie 2018.

10

Reflecting on the future of the European Union

(11)  Comisia Europeană, Direcția Generală Politică Regională și Urbană, Cel de al 7-lea raport privind coeziunea economică, socială și teritorială: Regiunea mea, Europa mea, Viitorul nostru, septembrie 2017.

11

(12)  Rezoluția CoR privind Cartea albă a Comisiei Europene privind viitorul Europei – Reflecții și scenarii pentru UE-27 până în 2025 (2017/C 306/01).

12

(13)  Avizul CoR pe tema „Document de reflecție privind viitorul finanțelor UE”, COR-2017-03718, raportor Marek Woźniak.

13

(14)  Avizul CoR pe tema „Regulamentul privind inițiativa cetățenească europeană”, COR-2017-04989, raportor Luc Van den Brande.

14

„Regulamentul privind inițiativa cetățenească europeană”

---

| 21.12.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 461/16 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 461/16

---

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Instituirea unei Autorități Europene a Muncii

(2018/C 461/03)

| Raportor general: | Doris KAMPUS (AT-PSE), Ministru pentru afaceri sociale, muncă și integrare, Guvernul landului Stiria |
| --- | --- |
| Document de referință: | Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unei Autorități Europene a Muncii (Text cu relevanță pentru SEE și Elveția)
  COM(2018) 131 final |

Raportor general:

Doris KAMPUS (AT-PSE), Ministru pentru afaceri sociale, muncă și integrare, Guvernul landului Stiria

Document de referință:

Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unei Autorități Europene a Muncii (Text cu relevanță pentru SEE și Elveția)

COM(2018) 131 final

I.   RECOMANDĂRI DE AMENDAMENTE

Amendamentul 1

Propunere de decizie

Considerentul 5

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| (5) | Ar trebui instituită o Autoritate Europeană a Muncii (denumită în continuare „Autoritatea”), pentru a contribui la întărirea echității și a încrederii în piața unică. În acest sens, Autoritatea ar trebui să sprijine statele membre și Comisia în îmbunătățirea accesului persoanelor fizice și al angajatorilor la informații privind propriile drepturi și obligații în situațiile de mobilitate transfrontalieră a forței de muncă, precum și a accesului la serviciile relevante, să sprijine respectarea normelor și cooperarea între statele membre pentru a asigura aplicarea eficace a legislației Uniunii în aceste domenii, precum și să medieze și să faciliteze soluționarea litigiilor transfrontaliere sau a perturbărilor transfrontaliere ale pieței forței de muncă. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

(5)

Ar trebui instituită o Autoritate Europeană a Muncii (denumită în continuare „Autoritatea”), pentru a contribui la întărirea echității și a încrederii în piața unică. În acest sens, Autoritatea ar trebui să sprijine statele membre și Comisia în îmbunătățirea accesului persoanelor fizice și al angajatorilor la informații privind propriile drepturi și obligații în situațiile de mobilitate transfrontalieră a forței de muncă, precum și a accesului la serviciile relevante, să sprijine respectarea normelor și cooperarea între statele membre pentru a asigura aplicarea eficace a legislației Uniunii în aceste domenii, precum și să medieze și să faciliteze soluționarea litigiilor transfrontaliere sau a perturbărilor transfrontaliere ale pieței forței de muncă.

| (5) | Ar trebui instituită o Autoritate Europeană a Muncii (denumită în continuare „Autoritatea”), pentru a contribui la întărirea echității și a încrederii în piața unică. În acest sens, Autoritatea ar trebui să sprijine statele membre și Comisia în îmbunătățirea accesului persoanelor fizice și al angajatorilor la informații privind propriile drepturi și obligații în situațiile de mobilitate transfrontalieră a forței de muncă, precum și a accesului la serviciile relevante, să sprijine respectarea normelor și cooperarea între statele membre pentru a asigura aplicarea eficace a legislației Uniunii în aceste domenii, precum și să medieze și să faciliteze soluționarea litigiilor transfrontaliere sau a perturbărilor transfrontaliere ale pieței forței de muncă.
  Aceasta include și o grilă de aplicare coerentă și eficientă. |
| --- | --- |

(5)

Ar trebui instituită o Autoritate Europeană a Muncii (denumită în continuare „Autoritatea”), pentru a contribui la întărirea echității și a încrederii în piața unică. În acest sens, Autoritatea ar trebui să sprijine statele membre și Comisia în îmbunătățirea accesului persoanelor fizice și al angajatorilor la informații privind propriile drepturi și obligații în situațiile de mobilitate transfrontalieră a forței de muncă, precum și a accesului la serviciile relevante, să sprijine respectarea normelor și cooperarea între statele membre pentru a asigura aplicarea eficace a legislației Uniunii în aceste domenii, precum și să medieze și să faciliteze soluționarea litigiilor transfrontaliere sau a perturbărilor transfrontaliere ale pieței forței de muncă.
  Aceasta include și o grilă de aplicare coerentă și eficientă.

Expunere de motive

Pentru implementarea clară, echitabilă și eficientă a legislației Uniunii privind mobilitatea transfrontalieră a forței de muncă și coordonarea sistemelor de securitate socială, autoritățile naționale și regionale au nevoie de mecanisme de
  punere în aplicare
  adecvate, care să aibă și un efect preventiv de descurajare.

Amendamentul 2

Propunere de decizie

Considerentul 14a (nou)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| | (14a) | Pentru consolidarea securității juridice și aplicarea uniformă a legii (și în cazul instanțelor cu competență locală) este esențial să existe reglementări privind utilizarea legală a informațiilor (de exemplu, posibilitatea de a fi acceptate ca probă) colectate pe parcursul inspecțiilor. Ar trebui să se asigure faptul că rezultatele inspecțiilor comune pot fi utilizate în mod uniform. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

(14a)

Pentru consolidarea securității juridice și aplicarea uniformă a legii (și în cazul instanțelor cu competență locală) este esențial să existe reglementări privind utilizarea legală a informațiilor (de exemplu, posibilitatea de a fi acceptate ca probă) colectate pe parcursul inspecțiilor. Ar trebui să se asigure faptul că rezultatele inspecțiilor comune pot fi utilizate în mod uniform.

Expunere de motive

Inspectorii de muncă principali (SLIC) recomandă de mulți ani să se clarifice statutul acțiunilor comune la nivelul UE.

Amendamentul 3

Propunere de decizie

Articolul 5 litera (c)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| (c) | coordonează și sprijină inspecțiile comune și concertate, în conformitate cu articolele 9 și 10; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

(c)

coordonează și sprijină inspecțiile comune și concertate, în conformitate cu articolele 9 și 10;

| (c) | consolidează,
  coordonează și sprijină inspecțiile comune și concertate, în conformitate cu articolele 9 și 10; |
| --- | --- |

(c)

consolidează,
  coordonează și sprijină inspecțiile comune și concertate, în conformitate cu articolele 9 și 10;

Expunere de motive

Caracterul concertat și comun al inspecțiilor efectuate de autoritățile naționale competente ar trebui consolidat în mod considerabil, pentru a îmbunătăți aplicabilitatea rezultatelor..

Amendamentul 4

Propunere de decizie

Articolul 5 litera (h) (nou)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| | (h) | facilitează continuarea activității structurilor existente care funcționează fără probleme, inclusiv a parteneriatelor EURES transfrontaliere, care încurajează cooperarea în regiunile transfrontaliere cu scopul de a sprijini o mobilitate transfrontalieră echitabilă. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

(h)

facilitează continuarea activității structurilor existente care funcționează fără probleme, inclusiv a parteneriatelor EURES transfrontaliere, care încurajează cooperarea în regiunile transfrontaliere cu scopul de a sprijini o mobilitate transfrontalieră echitabilă.

Expunere de motive

Sinergiile promise de Comisie și integrarea structurilor existente funcționale (de exemplu, parteneriatele transfrontaliere EURES care sunt importante pentru regiuni) trebuie garantate și în ce privește bugetul.

Amendamentul 5

Propunere de decizie

Articolul 6 litera (c)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| (c) | furnizează angajatorilor informații relevante privind normele în domeniul muncii și privind condițiile de trai și de muncă aplicabile lucrătorilor în situații de mobilitate transfrontalieră a forței de muncă, inclusiv lucrătorilor detașați; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

(c)

furnizează angajatorilor informații relevante privind normele în domeniul muncii și privind condițiile de trai și de muncă aplicabile lucrătorilor în situații de mobilitate transfrontalieră a forței de muncă, inclusiv lucrătorilor detașați;

| (c) | furnizează angajatorilor
  și lucrătorilor
  informații relevante privind normele în domeniul muncii și privind condițiile de trai și de muncă aplicabile lucrătorilor în situații de mobilitate transfrontalieră a forței de muncă, inclusiv lucrătorilor detașați; |
| --- | --- |

(c)

furnizează angajatorilor
  și lucrătorilor
  informații relevante privind normele în domeniul muncii și privind condițiile de trai și de muncă aplicabile lucrătorilor în situații de mobilitate transfrontalieră a forței de muncă, inclusiv lucrătorilor detașați;

Expunere de motive

Informațiile adaptate trebuie puse la dispoziția întregului spectru de parteneri sociali.

Amendamentul 6

Propunere de decizie

Articolul 6 litera (g) (nou)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| | (g) | promovează fluxul de informații între regiunile, orașele și comunele afectate de mobilitate, în vederea schimbului și transmiterii structurate de cunoștințe și de experiență. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

(g)

promovează fluxul de informații între regiunile, orașele și comunele afectate de mobilitate, în vederea schimbului și transmiterii structurate de cunoștințe și de experiență.

Expunere de motive

Informațiile cu privire la condițiile și experiențele locale contribuie la îmbunătățirea cooperării, la consolidarea capacităților și folosirea și consolidarea cunoștințelor existente.

Amendamentul 7

Propunere de decizie

Articolul 7 alineatul (1) litera (e) (nou)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| | (e) | promovează schimbul de bune practici între regiunile, orașele și comunele afectate de mobilitate și diseminează experiența dobândită. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

(e)

promovează schimbul de bune practici între regiunile, orașele și comunele afectate de mobilitate și diseminează experiența dobândită.

Expunere de motive

Și în domeniul serviciilor ar trebui să se asigure un schimb de experiențe.

Amendamentul 8

Propunere de decizie

Articolul 8 alineatul (1) litera (d)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| (d) | facilitează procedurile transfrontaliere de asigurarea a colectării sancțiunilor și amenzilor; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

(d)

facilitează procedurile transfrontaliere de asigurarea a colectării sancțiunilor și amenzilor;

| (d) | facilitează procedurile transfrontaliere de asigurare a colectării sancțiunilor și amenzilor naționale
  și formulează propuneri pentru a promova transparența și coerența în ce privește punerea în aplicare a unor astfel de sancțiuni naționale într-un context transfrontalier
  ; |
| --- | --- |

(d)

facilitează procedurile transfrontaliere de asigurare a colectării sancțiunilor și amenzilor naționale
  și formulează propuneri pentru a promova transparența și coerența în ce privește punerea în aplicare a unor astfel de sancțiuni naționale într-un context transfrontalier
  ;

Expunere de motive

Reglementarea deficitară a asumării răspunderii în cazul aplicării de sancțiuni și amenzi naționale într-un context transfrontalier pune în pericol aplicarea eficientă a legislației Uniunii în cooperarea transfrontalieră dintre autoritățile regionale.

Amendamentul 9

Propunere de decizie

Articolul 9 alineatul (1)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| (1)   La cererea unuia sau a mai multor state membre, Autoritatea coordonează inspecții concertate sau comune în domeniile care intră în sfera sa de competență. Cererea poate fi prezentată de unul sau mai multe state membre. Autoritatea poate, de asemenea, să propună autorităților statelor membre în cauză ca acestea să efectueze o inspecție concertată sau comună. | (1)   La cererea unuia sau a mai multor state membre, Autoritatea coordonează inspecții concertate sau comune în domeniile care intră în sfera sa de competență. Cererea poate fi prezentată de unul sau mai multe state membre
  în conformitate cu practicile naționale referitoare la piața muncii din statul respectiv
  . Autoritatea poate, de asemenea, să propună autorităților statelor membre în cauză ca acestea să efectueze o inspecție concertată sau comună. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

(1)   La cererea unuia sau a mai multor state membre, Autoritatea coordonează inspecții concertate sau comune în domeniile care intră în sfera sa de competență. Cererea poate fi prezentată de unul sau mai multe state membre. Autoritatea poate, de asemenea, să propună autorităților statelor membre în cauză ca acestea să efectueze o inspecție concertată sau comună.

(1)   La cererea unuia sau a mai multor state membre, Autoritatea coordonează inspecții concertate sau comune în domeniile care intră în sfera sa de competență. Cererea poate fi prezentată de unul sau mai multe state membre
  în conformitate cu practicile naționale referitoare la piața muncii din statul respectiv
  . Autoritatea poate, de asemenea, să propună autorităților statelor membre în cauză ca acestea să efectueze o inspecție concertată sau comună.

Expunere de motive

Expunere de motive

Diversitatea tradițiilor naționale privind monitorizarea conformării cu legislația (inclusiv a instituțiilor care cooperează cu autoritățile naționale) trebuie respectate.

Amendamentul 10

Amendamentul 10

Propunere de decizie

Articolul 9 alineatul (2)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| Atunci când autoritatea unui stat membru decide să nu participe sau să nu efectueze inspecția concertată sau comună menționată la alineatul (1), aceasta informează Autoritatea în scris, cu suficient timp înainte, în legătură cu motivele deciziei sale. În astfel de cazuri, Autoritatea informează celelalte autorități naționale în cauză. | Atunci când autoritatea unui stat membru decide să nu participe sau să nu efectueze inspecția concertată sau comună menționată la alineatul (1), aceasta informează Autoritatea în scris, cu suficient timp înainte, în legătură cu motivele deciziei sale. În astfel de cazuri, Autoritatea informează celelalte autorități naționale în cauză. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

Atunci când autoritatea unui stat membru decide să nu participe sau să nu efectueze inspecția concertată sau comună menționată la alineatul (1), aceasta informează Autoritatea în scris, cu suficient timp înainte, în legătură cu motivele deciziei sale. În astfel de cazuri, Autoritatea informează celelalte autorități naționale în cauză.

Atunci când autoritatea unui stat membru decide să nu participe sau să nu efectueze inspecția concertată sau comună menționată la alineatul (1), aceasta informează Autoritatea în scris, cu suficient timp înainte, în legătură cu motivele deciziei sale. În astfel de cazuri, Autoritatea informează celelalte autorități naționale în cauză.

Amendamentul 11

Amendamentul 11

Propunere de decizie

Articolul 10 alineatul (5a) (nou)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| | (5a)
     
  Rezultatele inspecțiilor comune pot fi folosite în statele membre participante de către autoritățile competente ca probe, cu aceeași valoare juridică ca documentele colectate în jurisdicția lor. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

(5a)
     
  Rezultatele inspecțiilor comune pot fi folosite în statele membre participante de către autoritățile competente ca probe, cu aceeași valoare juridică ca documentele colectate în jurisdicția lor.

Expunere de motive

Expunere de motive

Inspectorii de muncă principali (SLIC) recomandă de mulți ani să se clarifice caracterul obligatoriu din punct de vedere juridic al acțiunilor comune la nivelul UE.

Consolidarea cooperării ar trebui să includă și faptul ca exploatarea legală a rezultatelor inspecțiilor comune să fie reglementată și asigurată la toate nivelurile de autorități.

Amendamentul 12

Amendamentul 12

Propunere de decizie

Articolul 11 alineatul (2) litera (d) (nou)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| | (d) | pentru ca aceste cunoștințe să fie actuale, se organizează schimburi periodice cu regiunile, orașele și comunele cele mai afectate – atât din țările beneficiare, cât și din țările de origine. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

(d)

(d)

pentru ca aceste cunoștințe să fie actuale, se organizează schimburi periodice cu regiunile, orașele și comunele cele mai afectate – atât din țările beneficiare, cât și din țările de origine.

pentru ca aceste cunoștințe să fie actuale, se organizează schimburi periodice cu regiunile, orașele și comunele cele mai afectate – atât din țările beneficiare, cât și din țările de origine.

Expunere de motive

Expunere de motive

Și în domeniul analizării și evaluării riscurilor ar trebui să aibă loc un schimb de experiență periodic și contribuții din partea regiunilor cele mai afectate.

Amendamentul 13

Amendamentul 13

Propunere de decizie

Articolul 18 (nou)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| 1.   Consiliul de administrație este alcătuit din câte un reprezentant de rang înalt al fiecărui stat membru
  și
  din doi reprezentanți ai Comisiei, având cu toții drept de vot. | 1.   Consiliul de administrație este alcătuit din câte un reprezentant de rang înalt al fiecărui stat membru, din doi reprezentanți ai Comisiei
  și un reprezentant al autorităților regionale ale statelor membre
  , având cu toții drept de vot. |
| 2.   Fiecare membru al consiliului de administrație are un membru supleant. Membrul supleant îl reprezintă pe membrul titular atunci când acesta lipsește. | 2.   Fiecare membru al consiliului de administrație are un membru supleant. Membrul supleant îl reprezintă pe membrul titular atunci când acesta lipsește. |
| 3.   Membrii consiliului de administrație care își reprezintă statul membru și supleanții acestora sunt numiți de propriul stat membru în funcție de cunoștințele lor în domeniile menționate la articolul 1 alineatul (2), ținând cont de competențele lor manageriale, administrative și bugetare relevante. | 3.   Membrii consiliului de administrație care își reprezintă statul membru și supleanții acestora sunt numiți de propriul stat membru în funcție de cunoștințele lor în domeniile menționate la articolul 1 alineatul (2), ținând cont de competențele lor manageriale, administrative și bugetare relevante. |
| Comisia desemnează membrii care urmează să o reprezinte. | Comisia desemnează membrii care urmează să o reprezinte. |
| | Reprezentantul autorităților regionale din statele membre este numit de Comitetul Regiunilor dintre membrii ce provin din statele Uniunii Europene unde competența de reglementare în domeniul politicilor de ocupare a forței de muncă este partajată cu regiunile. |
| Statele membre
  și
  Comisia depun eforturi pentru a limita rotația reprezentanților lor în cadrul consiliului de administrație, asigurând astfel continuitatea activității acestuia. Toate părțile urmăresc să asigure o reprezentare echilibrată între bărbați și femei în cadrul consiliului de administrație. | Statele membre, Comisia
  și Comitetul Regiunilor
  depun eforturi pentru a limita rotația reprezentanților lor în cadrul consiliului de administrație, asigurând astfel continuitatea activității acestuia. Toate părțile urmăresc să asigure o reprezentare echilibrată între bărbați și femei în cadrul consiliului de administrație. |
| 4.   Mandatul membrilor și al supleanților acestora este de patru ani. Mandatul respectiv poate fi prelungit. | 4.   Mandatul membrilor și al supleanților acestora este de patru ani. Mandatul respectiv poate fi prelungit. |
| 5.   Reprezentanții țărilor terțe care aplică legislația Uniunii în domeniile reglementate de prezentul regulament pot participa la reuniunile consiliului de administrație în calitate de observatori. | 5.   Reprezentanții țărilor terțe care aplică legislația Uniunii în domeniile reglementate de prezentul regulament pot participa la reuniunile consiliului de administrație în calitate de observatori. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

1.   Consiliul de administrație este alcătuit din câte un reprezentant de rang înalt al fiecărui stat membru
  și
  din doi reprezentanți ai Comisiei, având cu toții drept de vot.

1.   Consiliul de administrație este alcătuit din câte un reprezentant de rang înalt al fiecărui stat membru, din doi reprezentanți ai Comisiei
  și un reprezentant al autorităților regionale ale statelor membre
  , având cu toții drept de vot.

2.   Fiecare membru al consiliului de administrație are un membru supleant. Membrul supleant îl reprezintă pe membrul titular atunci când acesta lipsește.

2.   Fiecare membru al consiliului de administrație are un membru supleant. Membrul supleant îl reprezintă pe membrul titular atunci când acesta lipsește.

3.   Membrii consiliului de administrație care își reprezintă statul membru și supleanții acestora sunt numiți de propriul stat membru în funcție de cunoștințele lor în domeniile menționate la articolul 1 alineatul (2), ținând cont de competențele lor manageriale, administrative și bugetare relevante.

3.   Membrii consiliului de administrație care își reprezintă statul membru și supleanții acestora sunt numiți de propriul stat membru în funcție de cunoștințele lor în domeniile menționate la articolul 1 alineatul (2), ținând cont de competențele lor manageriale, administrative și bugetare relevante.

Comisia desemnează membrii care urmează să o reprezinte.

Comisia desemnează membrii care urmează să o reprezinte.

Reprezentantul autorităților regionale din statele membre este numit de Comitetul Regiunilor dintre membrii ce provin din statele Uniunii Europene unde competența de reglementare în domeniul politicilor de ocupare a forței de muncă este partajată cu regiunile.

Reprezentantul autorităților regionale din statele membre este numit de Comitetul Regiunilor dintre membrii ce provin din statele Uniunii Europene unde competența de reglementare în domeniul politicilor de ocupare a forței de muncă este partajată cu regiunile.

Statele membre
  și
  Comisia depun eforturi pentru a limita rotația reprezentanților lor în cadrul consiliului de administrație, asigurând astfel continuitatea activității acestuia. Toate părțile urmăresc să asigure o reprezentare echilibrată între bărbați și femei în cadrul consiliului de administrație.

și

Statele membre, Comisia
  și Comitetul Regiunilor
  depun eforturi pentru a limita rotația reprezentanților lor în cadrul consiliului de administrație, asigurând astfel continuitatea activității acestuia. Toate părțile urmăresc să asigure o reprezentare echilibrată între bărbați și femei în cadrul consiliului de administrație.

și Comitetul Regiunilor

4.   Mandatul membrilor și al supleanților acestora este de patru ani. Mandatul respectiv poate fi prelungit.

4.   Mandatul membrilor și al supleanților acestora este de patru ani. Mandatul respectiv poate fi prelungit.

5.   Reprezentanții țărilor terțe care aplică legislația Uniunii în domeniile reglementate de prezentul regulament pot participa la reuniunile consiliului de administrație în calitate de observatori.

5.   Reprezentanții țărilor terțe care aplică legislația Uniunii în domeniile reglementate de prezentul regulament pot participa la reuniunile consiliului de administrație în calitate de observatori.

Expunere de motive

Expunere de motive

În unele state membre, competențele în domeniul politicilor de ocupare a forței de muncă sunt împărțite între stat și regiuni: este oportun să se prevadă un reprezentant al autorităților regionale în cadrul consiliului de administrație al Autorității, pentru a asigura o reprezentare echilibrată a intereselor.

II.   RECOMANDĂRI POLITICE

RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR

Considerații generale și evaluarea generală a propunerii

Considerații generale și evaluarea generală a propunerii

| 1. | salută obiectivul propunerii de a consolida echitatea pe piața internă și încrederea în aceasta, prin aplicarea mai eficientă a legislației Uniunii în domeniul mobilității transfrontaliere a lucrătorilor și al coordonării sistemelor de securitate socială; |
| --- | --- |

1.

salută obiectivul propunerii de a consolida echitatea pe piața internă și încrederea în aceasta, prin aplicarea mai eficientă a legislației Uniunii în domeniul mobilității transfrontaliere a lucrătorilor și al coordonării sistemelor de securitate socială;

| 2. | sprijină abordarea de a crea o Autoritate Europeană a Muncii pentru a sprijini statele membre în lupta împotriva neregulilor în domeniul liberei circulații a lucrătorilor, a libertății de stabilire și a libertății de a presta servicii, și, astfel, pentru a îmbunătăți calitatea mobilității; |
| --- | --- |

2.

sprijină abordarea de a crea o Autoritate Europeană a Muncii pentru a sprijini statele membre în lupta împotriva neregulilor în domeniul liberei circulații a lucrătorilor, a libertății de stabilire și a libertății de a presta servicii, și, astfel, pentru a îmbunătăți calitatea mobilității;

| 3. | subliniază că utilizarea abuzivă a acestor libertăți slăbește nu numai coeziunea în UE, ci are și dezavantaje sociale, economice și bugetare considerabile pentru regiuni, orașe și comune și pentru cetățenii acestora; |
| --- | --- |

3.

subliniază că utilizarea abuzivă a acestor libertăți slăbește nu numai coeziunea în UE, ci are și dezavantaje sociale, economice și bugetare considerabile pentru regiuni, orașe și comune și pentru cetățenii acestora;

| 4. | reamintește, în acest sens, că se reduc veniturile fiscale și contribuțiile de asigurări sociale și se înregistrează un impact negativ asupra ocupării forței de muncă, condițiilor de muncă, concurenței, dezvoltării locale și regionale, bunăstării și securității sociale; |
| --- | --- |

4.

reamintește, în acest sens, că se reduc veniturile fiscale și contribuțiile de asigurări sociale și se înregistrează un impact negativ asupra ocupării forței de muncă, condițiilor de muncă, concurenței, dezvoltării locale și regionale, bunăstării și securității sociale;

| 5. | sprijină, prin urmare, îmbunătățirea coerenței și facilitarea cooperării dintre autoritățile naționale care, în prezent, se confruntă cu limite jurisdicționale teritoriale în punerea efectivă în aplicare a normelor existente pentru situații transfrontaliere; |
| --- | --- |

5.

sprijină, prin urmare, îmbunătățirea coerenței și facilitarea cooperării dintre autoritățile naționale care, în prezent, se confruntă cu limite jurisdicționale teritoriale în punerea efectivă în aplicare a normelor existente pentru situații transfrontaliere;

| 6. | subliniază că o mai bună coordonare la nivelul UE a sancțiunilor pentru încălcarea legislației privind mobilitatea forței de muncă ar putea constitui un factor de descurajare a nerespectării legislației și ar putea contribui în mod semnificativ la eficientizarea sistemului de asigurare a respectării legislației, inclusiv în spiritul articolelor 81 și 82 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. În plus, acest lucru ar consolida încrederea și echitatea în piața internă, asigurând, printre altele, un mediu de afaceri clar și condiții de concurență echitabile. Pentru realizarea efectivă a unei astfel de coordonări este nevoie să se utilizeze toate mijloacele necesare (cum ar fi legăturile dintre platformele IT sau sistemele telematice sau alte mijloace de comunicare); |
| --- | --- |

6.

subliniază că o mai bună coordonare la nivelul UE a sancțiunilor pentru încălcarea legislației privind mobilitatea forței de muncă ar putea constitui un factor de descurajare a nerespectării legislației și ar putea contribui în mod semnificativ la eficientizarea sistemului de asigurare a respectării legislației, inclusiv în spiritul articolelor 81 și 82 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. În plus, acest lucru ar consolida încrederea și echitatea în piața internă, asigurând, printre altele, un mediu de afaceri clar și condiții de concurență echitabile. Pentru realizarea efectivă a unei astfel de coordonări este nevoie să se utilizeze toate mijloacele necesare (cum ar fi legăturile dintre platformele IT sau sistemele telematice sau alte mijloace de comunicare);

| 7. | sprijină rolul operațional al Autorității, care urmează să preia sarcinile tehnice din structurile existente și să le integreze și să le dezvolte, pentru a elimina lacunele identificate în sistem și pentru a crea sinergii; |
| --- | --- |

7.

sprijină rolul operațional al Autorității, care urmează să preia sarcinile tehnice din structurile existente și să le integreze și să le dezvolte, pentru a elimina lacunele identificate în sistem și pentru a crea sinergii;

| 8. | subliniază că sarcinile și responsabilitățile ar trebui să fie clar definite, astfel încât, la toate nivelurile administrației publice să fie stabilite cooperări în mod orientat și eficace și să se excludă dublarea structurilor existente; |
| --- | --- |

8.

subliniază că sarcinile și responsabilitățile ar trebui să fie clar definite, astfel încât, la toate nivelurile administrației publice să fie stabilite cooperări în mod orientat și eficace și să se excludă dublarea structurilor existente;

| 9. | atrage atenția asupra faptului că în domeniul de activitate al Autorității există o gamă largă de practici și situații legale naționale, regionale și locale, și subliniază că mandatul Autorității ar trebui să fie compatibil cu această diversitate și să țină seama de cunoștințele dobândite; |
| --- | --- |

9.

atrage atenția asupra faptului că în domeniul de activitate al Autorității există o gamă largă de practici și situații legale naționale, regionale și locale, și subliniază că mandatul Autorității ar trebui să fie compatibil cu această diversitate și să țină seama de cunoștințele dobândite;

Evaluare critică a obiectivelor și sarcinilor din punctul de vedere al regiunilor

Evaluare critică a obiectivelor și sarcinilor din punctul de vedere al regiunilor

| 10. | subliniază că îndeosebi lucrătorii care își desfășoară activitatea la nivel transfrontalier reprezintă un grup vulnerabil în Europa, întrucât drepturile lor pot fi ușor lezate din cauza mobilității lor între regiunile de origine și regiunile-gazdă; |
| --- | --- |

10.

subliniază că îndeosebi lucrătorii care își desfășoară activitatea la nivel transfrontalier reprezintă un grup vulnerabil în Europa, întrucât drepturile lor pot fi ușor lezate din cauza mobilității lor între regiunile de origine și regiunile-gazdă;

| 11. | reiterează faptul că nivelul regional și local sunt afectate în mod direct de nereguli în domeniul mobilității transfrontaliere a forței de muncă, că acest nivel este cel mai apropiat de cetățeni și, prin urmare, de persoanele în căutarea unui loc de muncă și de angajatori, și că mobilitatea pe piața forței de muncă are un puternic caracter regional și poate fi modelată la nivel regional (1); |
| --- | --- |

11.

reiterează faptul că nivelul regional și local sunt afectate în mod direct de nereguli în domeniul mobilității transfrontaliere a forței de muncă, că acest nivel este cel mai apropiat de cetățeni și, prin urmare, de persoanele în căutarea unui loc de muncă și de angajatori, și că mobilitatea pe piața forței de muncă are un puternic caracter regional și poate fi modelată la nivel regional (1

| 12. | reiterează că, având în vedere acest rol-cheie, este esențială reprezentarea corespunzătoare a autorităților locale și regionale în consiliul de administrație al Autorității (2); |
| --- | --- |

12.

reiterează că, având în vedere acest rol-cheie, este esențială reprezentarea corespunzătoare a autorităților locale și regionale în consiliul de administrație al Autorității (2

| 13. | reamintește că Autoritatea Europeană a Muncii ar trebui să acopere toate sectoarele economice, iar pentru a ține suficient seama de diversele probleme, trebuie asigurată implicarea îndeaproape a partenerilor sociali la nivel sectorial și regional în grupul părților interesate; |
| --- | --- |

13.

reamintește că Autoritatea Europeană a Muncii ar trebui să acopere toate sectoarele economice, iar pentru a ține suficient seama de diversele probleme, trebuie asigurată implicarea îndeaproape a partenerilor sociali la nivel sectorial și regional în grupul părților interesate;

| 14. | subliniază cât de important este pentru îndeplinirea obiectivului ca activitatea Autorității să se bazeze pe o abordare cu caracter obligatoriu și pe asumarea răspunderii, garantând în același timp autonomia sistemelor naționale; |
| --- | --- |

14.

subliniază cât de important este pentru îndeplinirea obiectivului ca activitatea Autorității să se bazeze pe o abordare cu caracter obligatoriu și pe asumarea răspunderii, garantând în același timp autonomia sistemelor naționale;

Principiul subsidiarității și proporționalității

Principiul subsidiarității și proporționalității

| 15. | subliniază că trebuie respectat pe deplin principiul subsidiarității în toate etapele de dezvoltare a Autorității și trebuie respectate toate competențele naționale în domeniul muncii și al afacerilor sociale; |
| --- | --- |

15.

subliniază că trebuie respectat pe deplin principiul subsidiarității în toate etapele de dezvoltare a Autorității și trebuie respectate toate competențele naționale în domeniul muncii și al afacerilor sociale;

| 16. | subliniază că trebuie respectat pe deplin principiul proporționalității, pentru a evita sarcini financiare și administrative suplimentare; |
| --- | --- |

16.

subliniază că trebuie respectat pe deplin principiul proporționalității, pentru a evita sarcini financiare și administrative suplimentare;

| 17. | atrage atenția asupra faptului că crearea Autorității Europene a Muncii ar trebui să vizeze consolidarea libertăților fundamentale ale pieței interne și să sprijine autoritățile naționale în cazurile în care aplicarea efectivă a legislației Uniunii de către statele membre este îngreunată din cauza frontierelor naționale și/sau diferențelor regionale din perspectivă națională; |
| --- | --- |

17.

atrage atenția asupra faptului că crearea Autorității Europene a Muncii ar trebui să vizeze consolidarea libertăților fundamentale ale pieței interne și să sprijine autoritățile naționale în cazurile în care aplicarea efectivă a legislației Uniunii de către statele membre este îngreunată din cauza frontierelor naționale și/sau diferențelor regionale din perspectivă națională;

| 18. | subliniază că Autoritatea Europeană a Muncii trebuie să țină seama de diversele modele și priorități ale piețelor forței de muncă din statele membre. Autoritatea nu trebuie, în niciun caz, să submineze autonomia partenerilor sociali și rolul lor central; |
| --- | --- |

18.

subliniază că Autoritatea Europeană a Muncii trebuie să țină seama de diversele modele și priorități ale piețelor forței de muncă din statele membre. Autoritatea nu trebuie, în niciun caz, să submineze autonomia partenerilor sociali și rolul lor central;

| 19. | constată că astfel se contribuie la îmbunătățirea calității mobilității în cadrul competențelor și al reglementărilor existente; |
| --- | --- |

19.

constată că astfel se contribuie la îmbunătățirea calității mobilității în cadrul competențelor și al reglementărilor existente;

| 20. | subliniază că ar putea fi obținute efecte pozitive pentru regiunile de origine și regiunile-gazdă prin punerea în aplicare mai eficientă la nivel transfrontalier de către autoritățile naționale, prin creșterea veniturilor fiscale și de asigurări sociale și făcând simțit pe teren impactul securității juridice mai mari și al aplicării uniforme a legii asupra condițiilor de lucru și concurenței (3); |
| --- | --- |

20.

subliniază că ar putea fi obținute efecte pozitive pentru regiunile de origine și regiunile-gazdă prin punerea în aplicare mai eficientă la nivel transfrontalier de către autoritățile naționale, prin creșterea veniturilor fiscale și de asigurări sociale și făcând simțit pe teren impactul securității juridice mai mari și al aplicării uniforme a legii asupra condițiilor de lucru și concurenței (3

Propuneri suplimentare și alte nevoi în materie de reglementare

Propuneri suplimentare și alte nevoi în materie de reglementare

| 21. | recomandă ca, având în vedere natura dinamică a pieței europene a forței de muncă în contextul schimbărilor demografice și al provocărilor tehnologice, și cu respectarea principiilor subsidiarității și proporționalității, să se prevadă oportunități de dezvoltare pentru Autoritatea Europeană a Muncii; |
| --- | --- |

21.

recomandă ca, având în vedere natura dinamică a pieței europene a forței de muncă în contextul schimbărilor demografice și al provocărilor tehnologice, și cu respectarea principiilor subsidiarității și proporționalității, să se prevadă oportunități de dezvoltare pentru Autoritatea Europeană a Muncii;

| 22. | consideră că este necesar ca la tratarea cazurilor transfrontaliere, să fie consolidat angajamentul tuturor actorilor implicați în sensul luării de măsuri subsecvente rapide, eficace și coerente, în vederea obținerii unui impact pozitiv la nivel regional și local; |
| --- | --- |

22.

consideră că este necesar ca la tratarea cazurilor transfrontaliere, să fie consolidat angajamentul tuturor actorilor implicați în sensul luării de măsuri subsecvente rapide, eficace și coerente, în vederea obținerii unui impact pozitiv la nivel regional și local;

| 23. | recomandă ca, în relațiile cu țări terțe, după caz, Autoritatea să se bazeze pe strategiile macroregionale ale Uniunii, care, printr-o cooperare consolidată, contribuie la abordarea provocărilor comune cu care se confruntă o zonă geografică definită care acoperă statele membre și țările terțe și care contribuie la realizarea coeziunii sociale, economice și teritoriale. |
| --- | --- |

23.

recomandă ca, în relațiile cu țări terțe, după caz, Autoritatea să se bazeze pe strategiile macroregionale ale Uniunii, care, printr-o cooperare consolidată, contribuie la abordarea provocărilor comune cu care se confruntă o zonă geografică definită care acoperă statele membre și țările terțe și care contribuie la realizarea coeziunii sociale, economice și teritoriale.

Bruxelles, 9 octombrie 2018.

Președintele Comitetului European al Regiunilor

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Avizul CoR pe tema „Mobilitatea forței de muncă și consolidarea EURES” (COR 2014-1315).

1

(2)  Avizul CoR „Pilonul european al drepturilor sociale” (CdR 2868/2016).

2

(3)  https://cor.europa.eu/en/our-work/Documents/Territorial-impact-assessment/TIA-ELA-Labour-Authority-20180704.pdf.

3

---

| 21.12.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 461/24 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 461/24

---

Proiect de aviz al Comitetului European al Regiunilor — Contribuția orașelor și regiunilor din UE la cea de a 14-a Conferință a părților la Convenția privind diversitatea biologică și la Strategia UE în domeniul biodiversității post-2020

(2018/C 461/04)

| Raportor: | Roby BIWER (LU-PSE), membru al Consiliului local din Bettembourg |
| --- | --- |
| Document de referință: | Scrisoarea domnului Frans Timmermans, vicepreședinte al Comisiei Europene, aprilie 2018 |

Raportor:

Roby BIWER (LU-PSE), membru al Consiliului local din Bettembourg

Document de referință:

Scrisoarea domnului Frans Timmermans, vicepreședinte al Comisiei Europene, aprilie 2018

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR

A.   Situația actuală a realizării obiectivelor privind biodiversitatea în Europa și la nivel mondial

| 1. | își exprimă îngrijorarea față de gravitatea declinului biodiversității, care nu se limitează la scăderea numărului de specii de plante și de animale, ci afectează negativ și oportunitățile pentru viitor – din punct de vedere economic, al mediului și chiar social și cultural; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază că se apropie datele-țintă pentru două instrumente de politică importante pentru protejarea și utilizarea durabilă a biodiversității, și anume Planul strategic privind biodiversitatea pentru 2011-2020 al Convenției privind diversitatea biologică (Planul strategic al CBD) și Strategia corespunzătoare a UE în domeniul biodiversității pentru 2020; |
| --- | --- |

2.

| 3. | reiterează opinia că – deși există progrese remarcabile în ceea ce privește anumite aspecte – dovezile științifice arată că lumea, în general, și numeroase autorități locale și regionale (ALR), în special, nu sunt în măsură să îndeplinească toate obiectivele globale de la Aichi privind biodiversitatea și să pună în aplicare Strategia UE în domeniul biodiversității. Cu toate acestea, mai pot fi încă obținute multe rezultate până în 2020, iar etapa pregătitoare pentru cadrul global pentru biodiversitate post-2020 a început deja; |
| --- | --- |

3.

| 4. | subliniază că atât declinul biodiversității la nivel mondial, cât și pierderea și deteriorarea ecosistemelor reprezintă o amenințare majoră pentru viitorul planetei noastre; în contextul politic general al îndeplinirii obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD), abordarea și inversarea tendinței de declin al biodiversității și refacerea ecosistemelor sunt aspecte cruciale, strâns legate de combaterea schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

4.

| 5. | recunoaște impactul determinant al acțiunilor individuale (sau al lipsei de acțiune) la nivel local, sub aspectul contribuției la criza globală a biodiversității, care scoate în evidență pericolul „perspectivei înguste” (manifestat prin tratarea în mod izolat a fiecărui caz legat de biodiversitate la nivel local – neglijând, așadar, impactul acestuia la nivel global, precum și alte efecte externe), și subliniază necesitatea unei perspective echilibrate la scară micro și macro; |
| --- | --- |

5.

| 6. | susține că există suficiente dovezi și probe științifice ale necesității de a adopta de urgență măsuri mai radicale, proactive și preventive la nivel mondial, regional și local pentru stoparea declinului biodiversității și refacerea ecosistemelor degradate, chiar în acest moment, fără a mai aștepta (de exemplu, evaluarea oficială a progreselor, în 2020); |
| --- | --- |

6.

| 7. | subliniază neconcordanța obiectivelor de politică – pe orizontală și pe verticală –, cu abordările adesea contradictorii ale problemelor de mediu, inclusiv, de exemplu, în politicile agricole și energetice, ceea ce subminează progresele în atingerea obiectivelor de la Aichi privind biodiversitatea; |
| --- | --- |

7.

| 8. | realizează că politicile de urbanizare ale statelor membre ale UE determină în continuare fragmentarea peisajului și extinderea urbană, conducând la declinul ecosistemelor și al biodiversității; |
| --- | --- |

8.

| 9. | salută acordurile multilaterale de mediu (AMM) și funcționarea acestora, precum și dezvoltarea unei noi politici globale și a unor cadre de guvernanță care sprijină cooperarea transfrontalieră, și invită autoritățile naționale și regionale să înceapă să utilizeze aceste instrumente pentru intervenții coerente în materie de politică la nivel transfrontalier; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atrage atenția asupra distrugerii unor situri Natura 2000 și a nivelului actual de ucideri și capturi ilegale de păsări și de alte specii și este convins că sunt necesare eforturi mai susținute, la toate nivelurile, în vederea îndeplinirii cerințelor de monitorizare și punere în aplicare a directivelor privind natura prin planuri de management adecvate; |
| --- | --- |

10.

| 11. | este deconcertat de persistența comerțului ilegal cu specii protejate, de creșterea numărului de specii exotice invadatoare și de utilizarea nedurabilă a pesticidelor, cum ar fi neonicotinoidele, care cauzează o scădere masivă a numărului polenizatorilor, inclusiv a populațiilor de albine; |
| --- | --- |

11.

| 12. | reamintește nevoia urgentă de a spori considerabil eforturile la nivel mondial și la nivelul UE, pentru a aborda în mod eficient criza mondială a biodiversității, și de a separa dezvoltarea economică de declinul biodiversității și de aspectele conexe, inclusiv de deteriorarea ulterioară a funcțiilor și a serviciilor ecosistemice; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atrage atenția asupra mijloacelor și instrumentelor financiare insuficiente pentru integrarea acțiunilor privind biodiversitatea și a gestionării adecvate a biodiversității, precum și asupra riscurilor economice și financiare aferente lipsei de acțiune, care predomină la toate nivelurile; |
| --- | --- |

13.

| 14. | subliniază necesitatea concentrării asupra deficiențelor din structura de guvernanță globală și europeană, asupra provocărilor privind punerea în aplicare a Planului strategic al CBD și asupra îmbunătățirii cadrului global pentru biodiversitate post-2020, pentru a se ajunge la o punere eficientă în aplicare prin strategii concrete; |
| --- | --- |

14.

| 15. | remarcă cu îngrijorare lipsa și/sau caracterul inadecvat al mecanismelor de măsurare, raportare și verificare pentru contribuții (voluntare), pentru a evalua progresele înregistrate în privința punerii în aplicare a obiectivelor de la Aichi privind biodiversitatea, prin planuri strategice de acțiune naționale și regionale pentru biodiversitate; |
| --- | --- |

15.

| 16. | solicită implicarea timpurie a tuturor părților interesate relevante în pregătirile pentru următoarea fază de concepere a cadrelor globale pentru biodiversitate post-2020, la nivel mondial și la nivelul UE; |
| --- | --- |

16.

B.   Acțiuni și responsabilități până în 2020

| 17. | consideră că este oportun să se utilizeze cea de a 14-a Conferință a părților (COP 14) la Convenția privind diversitatea biologică (CBD) ca o oportunitate majoră de a identifica ce se poate încă îndeplini efectiv până în 2020, astfel încât să se poată formula angajamente clare și realizabile; |
| --- | --- |

17.

| 18. | subliniază rolul important al ALR în punerea în aplicare a obiectivelor de la Aichi privind biodiversitatea, în cei doi ani rămași; |
| --- | --- |

18.

| 19. | subliniază importanța unui cadru adecvat de guvernanță pe mai multe niveluri pentru o acțiune coordonată a ALR, a UE și a statelor membre ale UE privind punerea în aplicare în continuare a obiectivelor de la Aichi privind biodiversitatea și realizarea Strategiei europene în domeniul biodiversității până în 2020; |
| --- | --- |

19.

| 20. | sprijină decizia Uniunii Europene de a interzice pesticidele utilizate la scară largă, cum ar fi neonicotinoidele, din cauza pericolului grav pe care îl prezintă pentru insectele nevizate, cum sunt polenizatorii, care sunt cruciale pentru reproducerea plantelor în păduri, în spațiile verzi din orașe și pe terenurile cultivate și, prin urmare, esențiale pentru producția mondială de alimente. Comitetul subliniază rolul ALR în limitarea utilizării de pesticide, ținând seama în mod corespunzător de diferențele existente între statele membre în ceea ce privește distribuția responsabilităților, inclusiv prin inițiative precum „Orașe fără pesticide” și „Orașe prietene ale albinelor”; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pledează pentru o creștere a resurselor (juridice, financiare și umane) pentru ca acele ALR care doresc acest lucru să-și dezvolte în mod adecvat competențele directe în materie de protecție, planificare, utilizare durabilă, gestionare, refacere și monitorizare a biodiversității și a ecosistemelor, inclusiv a siturilor care prezintă un interes mai mare de conservare; |
| --- | --- |

21.

| 22. | subliniază că este important ca ALR să beneficieze de instrumente și mecanisme pentru a accesa informații de înaltă calitate cu privire la starea și tendințele speciilor, ale habitatelor, ale ecosistemelor și ale serviciilor acestora; |
| --- | --- |

22.

| 23. | invită statele membre ale UE ca, acolo unde aceasta nu există încă, să instituie o abordare integrată a dezvoltării și a punerii în aplicare a unor strategii și planuri de acțiune în domeniul biodiversității la nivel național, subnațional și local, în conformitate cu orientările Strategiei și planului de acțiune în materie de biodiversitate ale secretariatului Convenției privind diversitatea biologică și ale ICLEI, și să îmbunătățească implicarea ALR în elaborarea, revizuirea și punerea în aplicare a unor planuri strategice de acțiune naționale pentru biodiversitate, pentru a sprijini realizarea eficace a acestora și integrarea lor în planificare – pe verticală și pe orizontală – și în sectoarele ale căror activități au efecte (pozitive sau negative) asupra biodiversității; |
| --- | --- |

23.

| 24. | subliniază necesitatea de a crește nivelul de finanțare pentru biodiversitate, în special al investițiilor în rețeaua Natura 2000, prin instrumentele de finanțare ale UE, inclusiv prin fondurile structurale și de coeziune, și salută, de asemenea, instrumentele de sprijin precum eConservation, care oferă o bază de date cu informații foarte utile referitoare la posibilitățile de finanțare a biodiversității de către donatori publici; |
| --- | --- |

24.

| 25. | propune furnizarea de bune practici privind eliminarea subvențiilor cu efecte negative din diferite domenii de politică sectorială, pentru creșterea coerenței acțiunilor UE pentru protecția biodiversității și efectuarea unor evaluări ale subvențiilor dăunătoare mediului, dirijând mai bine bugetul UE către dezvoltarea durabilă; la alocarea resurselor financiare trebuie să se acorde prioritate maximă dezvoltării durabile; |
| --- | --- |

25.

| 26. | salută eforturile depuse în cadrul programului Orizont 2020 al UE în vederea intensificării activităților de cercetare și inovare care analizează potențialul soluțiilor bazate pe natură și al infrastructurilor verzi și albastre de regenerare a zonelor urbane, considerând că aceste elemente sunt propice pentru îmbunătățirea implementării strategiei UE în materie de biodiversitate în zonele urbane și cu densitate mare a populației, inclusiv în perioada 2020-2030 și în legătură cu agenda urbană a UE; subliniază însă necesitatea promovării punerii în aplicare a directivelor UE privind natura și îndeamnă ca aceste programe referitoare la soluțiile bazate pe natură și pe infrastructura verde și albastră să nu fie considerate un înlocuitor al acțiunilor ferme în materie de biodiversitate și servicii ecosistemice, în zonele periurbane și rurale, ci o completare utilă a acestora; |
| --- | --- |

26.

| 27. | subliniază că fondurile provenite din diversele instrumente de finanțare existente ar trebui gestionate direct de organismele regionale și locale competente, cărora li s-a încredințat responsabilitatea conservării și refacerii biodiversității și a ecosistemelor, în conformitate cu obiectivele de la Aichi privind biodiversitatea; |
| --- | --- |

27.

| 28. | solicită consolidarea rolului ALR în prevenirea comerțului ilegal, prin stabilirea unor reguli privind achizițiile publice orientate către biodiversitate, precum și stoparea creșterii numărului de specii exotice invadatoare, în special prin asigurarea unor cadre pentru activități comune, desfășurate în colaborare, în situații transfrontaliere, în interesul gestionării integrate a migrării speciilor și a biodiversității; subliniază rolul rețelelor strategice existente, cum ar fi Rețeaua transeuropeană pentru infrastructuri ecologice (TEN-G), în asigurarea unor infrastructuri și coridoare transfrontaliere verzi printr-un management cooperativ și prin planuri de acțiune transfrontaliere; |
| --- | --- |

28.

Rolul central al autorităților locale și regionale în punerea în aplicare a Planului strategic al CBD și a Strategiei UE în domeniul biodiversității până în 2020

| 29. | confirmă și salută faptul că se acordă din ce în ce mai multă recunoaștere rolului autorităților locale și regionale la nivelul UE în realizarea Strategiei europene în domeniul biodiversității; |
| --- | --- |

29.

| 30. | consideră că ALR ar trebui să se implice în mod activ în crearea și în punerea în aplicare a unor politici de eliminare a subvențiilor contraproductive și de integrare a biodiversității în diferite domenii de politică sectorială, inclusiv în agricultură și în dezvoltarea urbană și regională (prin intermediul fondurilor UE relevante); |
| --- | --- |

30.

| 31. | încurajează ALR să accelereze acțiunile ce vizează integrarea considerentelor legate de biodiversitate în amenajarea teritoriului și urbanism, ca instrument eficace pentru furnizarea de contribuții la punerea în aplicare a obiectivelor de la Aichi privind biodiversitatea; |
| --- | --- |

31.

| 32. | reafirmă rolul ALR în funcționarea voluntară a programelor și a platformelor de sensibilizare al căror obiectiv este să evidențieze importanța protejării și a refacerii biodiversității și a ecosistemelor noastre și a serviciilor lor; |
| --- | --- |

32.

| 33. | încurajează ALR să se angajeze în procese internaționale, europene și naționale de standardizare și certificare pentru gestionarea biodiversității și a ecosistemelor, inclusiv în utilizarea de instrumente de referință, și să sprijine adoptarea unui cadru coerent de guvernanță și gestionare a biodiversității; |
| --- | --- |

33.

C.   Către un cadru global pentru biodiversitate post-2020 eficace și operațional

| 34. | salută Rezoluția Parlamentului referitoare la Planul de acțiune al UE pentru natură, cetățeni și economie, adoptată la sfârșitul anului 2017, prin care se solicită Comisiei să înceapă fără întârziere lucrările la următoarea strategie a UE în domeniul biodiversității, în conformitate cu procesul de formulare a cadrului global pentru biodiversitate post-2020; |
| --- | --- |

34.

| 35. | recunoaște necesitatea consolidării angajamentului politic la nivel mondial și la nivelul UE de a rezolva criza mondială a biodiversității și de a spori nivelul de ambiție în deceniul post-Aichi, 2020-2030; |
| --- | --- |

35.

| 36. | preconizează că COP 15 CBD va genera o atenție reînnoită la nivel global și angajamente pe măsură, nu numai pentru a stopa declinul biodiversității și al ecosistemelor, ci și pentru a le reface și pentru a stabili un cadru global pentru biodiversitate post-2020 ambițios și incluziv, valabil până în 2030, care să fie capabil să îndeplinească viziunea pentru 2050 a CBD și a altor acorduri relevante ale ONU; |
| --- | --- |

36.

| 37. | îndeamnă UE să își asume rolul de lider responsabil în procesul global de pregătire a unui cadru global pentru biodiversitate post-2020 și să instituie o „politică externă privind biodiversitatea” – sau să contribuie la o „politică internă globală privind biodiversitatea” –, stabilind responsabilitatea Uniunii ca lider mondial în materie de biodiversitate; |
| --- | --- |

37.

| 38. | invită UE și toate părțile la COP CBD să consolideze și să formalizeze dialogul și participarea ALR (și a altor părți terțe interesate) la elaborarea și punerea în aplicare a noului cadru de politici; |
| --- | --- |

38.

| 39. | încurajează UE să se angajeze într-o colaborare transregională cu Africa, America de Sud, Asia și, în special, cu China, în calitate de gazdă a COP CBD 2020, în vederea dezvoltării unor abordări colective și coerente pentru promovarea intereselor comune în privința îndeplinirii obiectivelor „reînnoite” de la Aichi, pentru refacerea, utilizarea durabilă și gestionarea biodiversității și a ecosistemelor, în deceniul 2020-2030; |
| --- | --- |

39.

| 40. | subliniază necesitatea traducerii viziunii pentru 2050 în termene și căi concrete, care să includă răspunsuri pragmatice, orientate spre soluții, care să fie discutate în cadrul COP 14 CBD; |
| --- | --- |

40.

| 41. | subliniază necesitatea dezvoltării cadrului global pentru biodiversitate post-2020 prin alinierea și integrarea tuturor acordurilor ONU relevante în materie de mediu, cum ar fi ODD ale ONU, Acordul de la Paris privind schimbările climatice și Cadrul de acțiune de la Sendai pentru reducerea riscurilor de dezastre (RRD), cu obiectivele (reînnoite) de la Aichi privind biodiversitatea, pentru a preveni separarea biodiversității și a serviciilor ecosistemice de obiectivele sociale și economice la baza cărora stau; acest lucru va permite integrarea valorilor biodiversității în alte sectoare și, prin urmare, în alte politici și procese de planificare, precum și în colaborarea transfrontalieră; |
| --- | --- |

41.

| 42. | îndeamnă la coerența politicilor printr-o mai bună integrare a biodiversității – în special cu ODD 11 „Orașe și comunități durabile”, ODD 14 „Viața marină” și ODD 15 „Viața pe uscat” – și prin formulări mai exacte și mai armonizate în diferitele instrumente, astfel încât să se evite confuziile, contradicțiile și duplicările; |
| --- | --- |

42.

| 43. | subliniază semnificația esențială a cooperării pe mai multe niveluri și a creării unei structuri de guvernanță eficace și operaționale pe mai multe niveluri în cadrul global pentru biodiversitate post-2020, care să includă ALR (la nivel mondial, precum și în UE), pentru desfășurarea de acțiuni coordonate în vederea îndeplinirii obiectivelor „reînnoite” de la Aichi privind biodiversitatea; |
| --- | --- |

43.

| 44. | solicită ca noul cadru global pentru biodiversitate post-2020 să menționeze în mod explicit rolul ALR în mecanismul de monitorizare, raportare și verificare la nivel național; |
| --- | --- |

44.

| 45. | încurajează o structură și un mecanism de guvernanță globală pentru biodiversitate post-2020 care să fie coerente și să aplice principiul integrării orizontale, al alinierii verticale și al managementului cooperativ și integrat în legătură cu obiective măsurabile și mecanisme de raportare de către și pentru toate nivelurile, inclusiv administrațiile subnaționale, aliniate la alte acorduri internaționale; |
| --- | --- |

45.

| 46. | recomandă să se analizeze posibilitatea promovării, la diverse niveluri, a unui sistem de contribuții voluntare proporționale cu condițiile naționale (similar cu modul în care CCONUSC introduce contribuții stabilite pe plan național, regional și local), dar care să fie cel puțin la fel de îndrăznețe și ambițioase; |
| --- | --- |

46.

| 47. | reiterează necesitatea de a acționa în continuare cu o abordare similară obiectivelor de la Aichi privind biodiversitatea și în spiritul acestora, care să introducă obiective noi, clare, cu termene precise și măsurabile, pentru stoparea declinului biodiversității, al naturii și al ecosistemelor și pentru refacerea acestora, pentru a eradica în mod eficace speciile exotice invadatoare și pentru a preveni introducerea acestora, precum și pentru a stopa efectiv comerțul ilegal cu specii sălbatice de faună și floră și distrugerea ilegală a acestora în deceniul 2020-2030; |
| --- | --- |

47.

| 48. | invită UE să ofere îndrumări și orientări strategice și continue pentru statele membre și alte țări în ceea ce privește eforturile lor de a combate amenințările la adresa biodiversității și a serviciilor ecosistemice, precum și pentru gestionarea acestora. Cunoscut fiind faptul că declinul biodiversității este determinat de o multitudine de cazuri și decizii individuale, orientările ar trebui să includă principii și criterii pentru evaluarea impactului acestora, care să plece de la obiectivele globale privind biodiversitatea și să fie comparate cu ele, astfel încât să se evite o „perspectivă îngustă”; |
| --- | --- |

48.

| 49. | consideră că o abordare coerentă în materie de monitorizare, raportare și verificare este foarte importantă pentru contabilizarea progreselor în cadrul global pentru biodiversitate post-2020 și pentru analizarea periodică a punerii în aplicare a obiectivelor pe termen lung ale acestuia. Aceasta trebuie să se facă în mod cuprinzător și în scop de facilitare, punându-se accentul pe: 1. stoparea pierderii biodiversității; 2. refacerea biodiversității și a ecosistemelor; 3. utilizarea și gestionarea durabilă a biodiversității și a ecosistemelor. Modalitățile de îndeplinire a acestor obiective constau în prevenirea sosirii și eradicarea speciilor alogene invazive, stoparea uciderii ilegale și a comerțului cu specii sălbatice, precum și monitorizarea și verificarea indicatorilor biodiversității. Monitorizarea, raportarea și verificarea trebuie să fie cât mai obiective cu putință și să se bazeze pe cele mai bune cunoștințe științifice disponibile, asigurând cuantificarea politicilor și acțiunilor, vizibilitatea progreselor și a realizărilor și identificarea necesităților în materie de corectare sau de intervenții suplimentare; |
| --- | --- |

49.

| 50. | îndeamnă la identificarea și monitorizarea contribuțiilor naționale, inclusiv a celor regionale și locale, în raport cu obiectivele globale din cadrul global pentru biodiversitate post-2020, pentru a permite urmărirea și analizarea periodică a angajamentelor colective; |
| --- | --- |

50.

| 51. | încurajează dezvoltarea unui set comun de cunoștințe științifice și tehnice legate de biodiversitate, elaborând metode de detectare comparabile, definind norme comune de monitorizare și creând platforme speciale pentru gestionarea și diseminarea datelor și cunoștințelor; |
| --- | --- |

51.

| 52. | sprijină aprofundarea cunoștințelor privind resursele și serviciile oferite de teritorii (mediu, turism, agricultură, meșteșugărit, energie, servicii, economie socială), pentru a promova integrarea măsurilor de conservare a biodiversității cu planificarea la diferite niveluri de guvernare și cu acțiunile de dezvoltare socioeconomică a teritoriilor; |
| --- | --- |

52.

| 53. | solicită îmbunătățirea calității și a modului de transmitere a cunoștințelor referitoare la bunele practici aplicate pentru protejarea zonelor Natura 2000 la nivel european și încurajarea dialogului sistematic cu autoritățile de gestiune, precum și implicarea diverselor entități publice și private cu competențe în domeniul biodiversității, de la fața locului; |
| --- | --- |

53.

| 54. | propune introducerea unor obiective operaționale „SMART” (specifice, măsurabile, abordabile, relevante și încadrate în timp) în cadrul post-2020, trecând de la obiective situaționale, nemăsurabile, la obiective orientate către rezultate și „caracterizate de criteriul urgenței”, definite într-un mod și într-un limbaj clar și operațional și care să permită măsurarea și raportarea progreselor în raport cu obiectivele; |
| --- | --- |

54.

| 55. | recunoaște necesitatea unor obiective și ținte mai riguroase și mai ușor de transmis în cadrul global pentru biodiversitate post-2020, actualizând și/sau înlocuind totodată obiectivele încadrate în timp de la Aichi, inclusiv următoarele: 1. obiectivul strategic B privind reducerea presiunii directe asupra biodiversității și promovarea utilizării durabile ar trebui să includă utilizarea durabilă a speciilor terestre, alături de stocurile de pește și nevertebrate și plantele acvatice în cadrul țintei 6; 2. obiectivul strategic D privind sporirea beneficiilor pe care le aduc tuturor biodiversitatea și serviciile ecosistemice ar trebui să recunoască contribuția biodiversității la sănătatea umană – pe lângă cele menționate la țintele 14, 15 și 16 –, cu ținte suplimentare în domenii cum ar fi utilizarea în scopuri farmaceutice, plantele medicinale, nutriția, sănătatea mintală și promovarea sănătății etc., și o altă adăugire pentru a trata legăturile dintre biodiversitate, pace și conflict, precum și migrația persoanelor; 3. acordarea unei atenții sporite serviciilor oferite de sol, apele dulci, marea liberă, precum și biodiversității acestora; 4. măsurile luate în cadrul protecției naturii și al serviciilor ecosistemice și care urmăresc îmbunătățirea condițiilor de viață în orașe și în zonele periurbane, cu luarea în considerare a schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

55.

| 56. | susține sensibilizarea comunităților locale cu privire la importanța biodiversității, ca oportunitate sub aspect economic, social și al ocupării forței de muncă, inclusiv în ceea ce privește cerințele în materie de incluziune socială, experimentând și alte modele de cooperare locală, bazate pe diseminarea clauzelor sociale și de mediu, în favoarea biodiversității; |
| --- | --- |

56.

| 57. | solicită elaborarea de indicatori comuni ai biodiversității, pe baza tuturor cadrelor internaționale relevante, care să fie adăugați și aliniați la toate aceste cadre, inclusiv și în special, la obiectivele de dezvoltare durabilă, pentru a evita dublarea eforturilor, pentru a promova o dimensiune cuantificabilă și o punere în aplicare eficiente și integrate și pentru a fructifica schimbările radicale, în scopul eradicării sărăciei, promovării atenuării schimbărilor climatice și adaptării la acestea și creșterii rezilienței alimentare a comunităților locale; |
| --- | --- |

57.

| 58. | solicită furnizarea mai multor oportunități de dezvoltare a capacităților – inclusiv a mijloacelor financiare necesare și a unor metode inovatoare și stimulante, ca, de exemplu, învățarea inter pares –, în vederea consolidării cunoștințelor și competențelor tehnice necesare pentru stoparea pierderii biodiversității, pentru refacerea biodiversității și a ecosistemelor și pentru prevenirea introducerii speciilor alogene invazive, a distrugerii specii sălbatice de faună și floră și a comerțului ilegal cu acestea, la toate nivelurile, prin implicarea comunităților indigene și locale, a experților și a specialiștilor (inclusiv vânătorii, pescarii, păstorii și silvicultorii) în gestionarea biodiversității; |
| --- | --- |

58.

| 59. | propune parteneriate și un sprijin mai puternice pentru acțiuni colective în rândul tuturor părților interesate și al publicului larg, acordându-se o atenție specială contribuțiilor provenite de la populația indigenă și comunitățile locale, femei, tineri și cei care se bazează în mod direct pe biodiversitate și care o gestionează (inclusiv vânători, pescari, păstori și silvicultori), precum și stopării comerțului ilegal cu specii sălbatice de faună și floră și a distrugerii ilegale a acestora. CoR reiterează nevoia de a spori asistența și/sau orientările tehnice (nu numai pentru autoritățile locale și regionale din UE, ci și pentru zonele de tranzit și de origine a traficului cu specii sălbatice), consolidarea capacităților și instrumentele bazate pe drepturi pentru un proces participativ eficace, care să integreze principiile bunei guvernanțe; |
| --- | --- |

59.

| 60. | încurajează crearea de standarde internaționale pentru strategiile și planurile de acțiune privind biodiversitatea și pentru gestionarea și planificarea integrată, precum și a altor instrumente legate de viitorul mecanism de guvernanță și de gestionare, în vederea facilitării adoptării și a coerenței; |
| --- | --- |

60.

| 61. | recunoaște importanța creării de modele și de scenarii globale privind biodiversitatea pentru adoptarea unor decizii de gestionare a biodiversității mai bine informate și pertinente și pentru dezvoltarea unor sisteme inovatoare de colectare a datelor sau pentru extinderea sistemelor existente cu date privind biodiversitatea; |
| --- | --- |

61.

| 62. | încurajează crearea unei platforme globale pentru transferul de cunoștințe, monitorizarea și raportarea cu privire la îndeplinirea angajamentelor de către națiuni și ALR, pentru a le implica pe acestea din urmă în schimbul de bune practici și în asigurarea propagării acestora și pentru a sprijini monitorizarea, raportarea și verificarea; |
| --- | --- |

62.

| 63. | insistă asupra necesității de a spori o finanțare a biodiversității – la nivel mondial, în UE și la nivel național – care să vizeze contexte locale specifice. Acest lucru ar trebui să includă orientări adecvate pentru a facilita accesul și utilizarea eficace și eficientă a instrumentelor de finanțare disponibile, precum și evaluarea sistematică a rezultatelor, pentru a evita efectele negative și conflictele dintre diferitele obiective de politică; |
| --- | --- |

63.

| 64. | recomandă examinarea și exploatarea beneficiilor unor opțiuni de finanțare noi și inovatoare, inclusiv stimulente fiscale, plăți pentru servicii ecosistemice, loterii regionale/naționale, un fond specific pentru biodiversitate la nivelul UE și/sau la nivel mondial, combinarea finanțării și finanțarea mixtă, precum și inovații structurale conexe, ca de pildă parteneriatele public-privat pentru biodiversitate, fundațiile unor întreprinderi private, fundațiile de drept public, dar și stimulente pentru a acționa, de exemplu, prin etichetare/certificare voluntară; |
| --- | --- |

64.

| 65. | se angajează să participe în mod continuu și proactiv la procesul de pregătire a cadrului global pentru biodiversitate post-2020, în spiritul prezentului aviz. |
| --- | --- |

65.

Bruxelles, 10 octombrie 2018.

Președintele Comitetului European al Regiunilor

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

| 21.12.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 461/30 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 461/30

---

Avizul Comitetului European al Regiunilor privind Comunicarea „O strategie europeană pentru materialele plastice într-o economie circulară”

(2018/C 461/05)

| Raportor: | André VAN DE NADORT (NL-PSE), primarul localității Weststellingwerf |
| --- | --- |
| Document de referință: | Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – O strategie europeană pentru materialele plastice într-o economie circulară
  COM(2018) 28 final |

Raportor:

André VAN DE NADORT (NL-PSE), primarul localității Weststellingwerf

Document de referință:

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – O strategie europeană pentru materialele plastice într-o economie circulară

COM(2018) 28 final

RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR

A.   Observații generale

Comitetul Regiunilor:

| 1. | salută Comunicarea Comisiei Europene intitulată „O strategie europeană pentru materialele plastice într-o economie circulară” și identificarea provocărilor și a acțiunilor-cheie, subliniind că este nevoie de ambiție pentru a realiza tranziția către o economie circulară și pentru a face față provocărilor societale și de mediu și aspectelor practice legate de materialele plastice. Ia act, în acest context, de propunerile legislative ale Comisiei Europene de a viza cele zece produse din plastic de unică folosință care se regăsesc cel mai frecvent pe plajele și în mările UE și care, împreună cu uneltele de pescuit abandonate, reprezintă 70 % din ansamblul deșeurilor marine; |
| --- | --- |

1.

| 2. | recunoaște că plasticul – întrucât este un material deosebit de durabil, igienic și ieftin – prezintă o serie de avantaje, însă este profund preocupat de ratele actuale scăzute de colectare și reciclare a materialelor plastice și consideră că practicile actuale care vizează soluționarea acestei probleme se concentrează prea mult pe soluții „de la capătul lanțului” (colectare, sortare, prelucrare); |
| --- | --- |

2.

| 3. | subliniază rolul și interesul esențial al autorităților locale și regionale pentru dezvoltarea și punerea în aplicare a unor soluții pentru materialele plastice într-o economie circulară. Responsabilitățile autorităților locale și regionale vizează gestionarea deșeurilor și protecția mediului și cuprind, printre altele: prevenirea, colectarea, transportul, recuperarea (inclusiv sortarea, refolosirea și reciclarea deșeurilor), eliminarea și curățarea gunoaielor de pe străzi, pe coaste, în lacuri și în mare, sprijinirea sectorului pescăresc și a turismului și sensibilizarea cetățenilor din teritoriile lor respective cu privire la chestiunile legate de deșeuri, gunoaie și reciclare; |
| --- | --- |

3.

| 4. | insistă pe viitorul circular al materialelor plastice dintr-o perspectivă locală și regională. Acest lucru înseamnă mai puține materiale plastice, materiale plastice mai bune, o mai bună colectare, o mai bună reciclare și piețe mai bune; |
| --- | --- |

4.

| 5. | crede cu tărie că o cooperare îmbunătățită și o abordare bazată pe lanțul material între toate părțile interesate din lanțul valoric de materiale plastice sunt esențiale pentru soluții eficiente. Măsurile ar trebui aplicate tuturor verigilor lanțului valoric, inclusiv proiectării produselor, fabricării materialelor plastice, achizițiilor, consumului, colectării și reciclării; |
| --- | --- |

5.

| 6. | subliniază rolul îndeplinit de inovare și de investițiile în soluții circulare în ceea ce privește promovarea schimbărilor sociale și comportamentale necesare pentru trecerea la o economie circulară, considerându-le un pas crucial în direcția implementării obiectivelor de dezvoltare durabilă ale ONU la nivel european, național, regional și local; prin urmare, solicită Comisiei Europene și statelor membre ale UE ca în decursul negocierilor pentru următorul CFM să exploreze pe deplin opțiunile de creștere a finanțării UE pentru economia circulară a maselor plastice; |
| --- | --- |

6.

B.   Mai puține mase plastice

Prevenirea este principala prioritate pentru reducerea deșeurilor din plastic

| 7. | subliniază că prevenirea generării de deșeuri din plastic ar trebui să fie prioritatea principală, în conformitate cu ierarhia de ansamblu a deșeurilor stabilită de UE. Materialele plastice care nu ajung deșeuri nu vor avea nevoie de sortare, prelucrare sau incinerare. Prevenirea deșeurilor începe cu limitarea utilizării materialelor plastice și cu etapa de proiectare a produsului; |
| --- | --- |

7.

| 8. | reamintește că există mai multe modalități de a evita utilizarea inutilă a materialelor plastice în produse de unică folosință și ambalarea excesivă a produselor. Criteriile esențiale pentru ambalaje trebuie să fie consolidate, pentru a preveni ambalarea inutilă și ambalarea excesivă, fiind necesar să se verifice periodic dacă produsele-cheie de pe piața UE respectă aceste criterii; |
| --- | --- |

8.

| 9. | solicită cercetări suplimentare cu privire la relația dintre modul de ambalare și conservarea alimentelor, pe baza ciclului de viață, și la posibilele abordări alternative pentru a preveni risipa de alimente fără utilizarea ambalajelor (complexe) din plastic; |
| --- | --- |

9.

Prevenirea gunoaielor și a „supei de plastic” și reducerea cantității de produse de unică folosință

| 10. | subliniază preocuparea majoră cu privire la deșeurile din plastic: curățarea lor are un cost ridicat pentru autoritățile locale și regionale, iar prevenirea producerii de gunoaie, atât pe uscat, cât și pe mare, este, prin urmare, esențială; |
| --- | --- |

10.

| 11. | sprijină inițiativa Comisiei Europene referitoare la o propunere legislativă privind articolele din plastic de unică folosință, propunând obiective care limitează utilizarea articolelor din plastic de unică folosință, deoarece cea mai mare parte a deșeurilor din materiale plastice de pe străzile noastre provine din articole din plastic de unică folosință. În acest sens, consideră că propunerile recente, care pun accentul pe cele mai răspândite produse de unică folosință ajunse pe plaje și în mare, reprezintă un prim pas important, dar așteaptă și alte acțiuni, mai ambițioase, care să abordeze, de asemenea, aruncarea de gunoaie compuse din alte articole din plastic de unică folosință, inclusiv pe uscat; |
| --- | --- |

11.

| 12. | anticipează obiective ambițioase de colectare pentru aplicațiile privind articolele din plastic de unică folosință și ambalajele din materiale plastice pentru alimentele și băuturile consumate „din mers”, reglementate de un sistem de răspundere extinsă a producătorului – de exemplu, ambalarea băuturilor în materiale plastice ar trebui să țină de responsabilitatea producătorului, pentru a reduce producerea de gunoaie; |
| --- | --- |

12.

| 13. | subliniază responsabilitatea deplină a producătorilor și importatorilor pentru impactul negativ al produselor lor atunci când acestea devin gunoi, motiv pentru care consideră că aceștia trebuie să își asume în totalitate costurile pentru colectarea și tratarea gunoaielor care provin din deșeurile lor; |
| --- | --- |

13.

| 14. | subliniază diversele dificultăți cu care se confruntă anumite comunități și regiuni ale Uniunii Europene, mai precis regiunile ultraperiferice, comunitățile din apropierea cursurilor de apă, locuitorii insulelor, comunitățile din zonele de coastă și din zonele portuare, în lupta împotriva deșeurilor ajunse în apa mărilor, și subliniază importanța deosebită a implicării părților interesate din cadrul acestor comunități, pentru a se garanta că pozițiile lor sunt luate în considerare în identificarea unor soluții pozitive și aplicabile la nivel practic; |
| --- | --- |

14.

| 15. | sprijină organizarea de campanii de sensibilizare cu privire la producerea de gunoaie și acțiunile de curățare; promovează participarea autorităților locale și regionale la evenimente precum campania „Să curățăm Europa” și Săptămâna europeană pentru reducerea deșeurilor, încurajează autoritățile locale și regionale să vină cu inițiative suplimentare și explorează posibilitățile de implicare a voluntarilor prin intermediul Corpului european de solidaritate; |
| --- | --- |

15.

| 16. | sprijină ferm, în acest context, principiul inclus în Propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind instalațiile portuare de preluare pentru descărcarea deșeurilor provenite de la nave [COM(2018) 33], care prevede că taxele pentru utilizarea instalațiilor portuare de preluare trebuie să fie reduse în cazul în care proiectarea, echipamentul și exploatarea navei sunt de așa natură încât nava produce cantități reduse de deșeuri și le gestionează în mod durabil și rațional din punct de vedere ecologic; |
| --- | --- |

16.

Prevenirea microplasticelor

| 17. | subliniază că microplasticele reprezintă un fenomen din ce în ce mai răspândit și problematic, care până în prezent poate fi identificat în aproape orice parte a fiecărui ecosistem, inclusiv în alimentația umană. Efectele microplasticelor asupra sănătății umane și animale și asupra ecosistemelor noastre sunt, într-o mare măsură, încă necunoscute; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pledează în favoarea unor cercetări suplimentare în ceea ce privește principalele surse de microplastice și trasee ale acestora, cum ar fi uzura anvelopelor auto, materialele textile și gunoaiele, inclusiv relația dintre reciclarea materialelor plastice și microplasticele și efectele microplasticelor asupra sănătății umane și animale și asupra ecosistemelor. Prin urmare, subliniază, de asemenea, necesitatea de a stabili o tehnologie și procese fiabile și eficace de evaluare și solicită Comisiei Europene să susțină activitățile de cercetare și dezvoltare în acest domeniu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | solicită interzicerea materialelor plastice oxodegradabile și a microplasticelor adăugate în mod intenționat în toate produsele în care acestea nu sunt necesare din punctul de vedere al sănătății umane, inclusiv în produsele de îngrijire a pielii și în agenții de curățare. De asemenea, CoR solicită cerințe minime privind eliberarea involuntară a unor microplastice din produse precum anvelopele auto și materialele textile, precum și cu privire la măsurile de reducere a pierderilor de peleți din materiale plastice; |
| --- | --- |

19.

C.   Mase plastice mai bune

O mai bună proiectare a materialelor plastice

| 20. | crede cu tărie că există o nevoie urgentă pentru o mai bună proiectare a materialelor plastice, care să țină seama de posibilitățile viitoare de colectare selectivă, sortare și reciclare a materialelor plastice și a produselor din material plastic, pentru ca materialele plastice să devină un element durabil în economia circulară, și subliniază faptul că există o nevoie considerabilă de inovare în acest domeniu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | subliniază că, în principiu, într-o economie circulară, nu ar trebui să se accepte comercializarea pe piața UE a unor produse sau materiale nereciclabile. Prin urmare, până în 2025, toate materialele plastice, produsele din plastic și ambalajele din plastic plasate pe piața UE ar trebui să fie cel puțin reciclabile într-un mod rentabil. Acest lucru impune, de asemenea, ca substanțele dăunătoare mediului și substanțele periculoase să fie eliminate complet din materialele plastice și din produsele din materiale plastice până în 2025; |
| --- | --- |

21.

| 22. | subliniază că o economie circulară este, de asemenea, o economie care nu se bazează pe materii prime fosile. Prin urmare, este nevoie de o agendă fermă de inovare și de sprijin ulterior pentru extinderea la scară largă a materialelor plastice care nu sunt obținute din materii prime fosile, astfel încât să se treacă de la materialele plastice actuale, de origine fosilă, la materiale plastice inovative, durabile și care nu dăunează mediului; |
| --- | --- |

22.

| 23. | este convins că este necesar să se limiteze numărul de polimeri diferiți disponibili la fabricarea produselor din plastic la acei polimeri care sunt adecvați pentru utilizare și ușor de separat, sortat și reciclat, în special în cazul produselor de unică folosință. În acest scop, este posibil să fie nevoie de dezvoltarea unor norme industriale la nivelul UE pentru acest tip de aplicații; |
| --- | --- |

23.

| 24. | solicită studierea în continuare a necesității de a armoniza și, eventual, de a limita aditivii utilizați în materialele plastice pentru a influența și spori proprietățile fizice ale materialelor plastice, astfel încât să se faciliteze și simplifice în continuare reciclarea materialelor plastice și utilizarea materialelor reciclate. În acest scop, este posibil să fie nevoie de elaborarea unor norme industriale la nivelul UE privind aditivii din materialele plastice; |
| --- | --- |

24.

| 25. | consideră că, în plus, și produsele din materiale plastice care nu servesc la ambalare pot contribui la creșterea cantității de deșeuri: prin urmare, ar trebui concepute astfel încât să se evite acest lucru. De asemenea, producătorii trebuie să creeze sistemele necesare pentru eliminarea acestor produse la sfârșitul duratei lor de viață utilă; |
| --- | --- |

25.

| 26. | reamintește că sistemele de răspundere extinsă a producătorilor pot juca un rol important în promovarea proiectării ecologice, modulând taxele în funcție de nivelul de circularitate a produsului, inclusiv în funcție de posibilitățile de reutilizare, colectare selectivă, prelucrare și reciclare și de cantitatea de conținut reciclat. Prin urmare, legislația în materie de răspundere extinsă a producătorilor trebuie să includă responsabilitatea pentru proiectarea ecologică. Această legislație ar trebui să facă trimitere, de asemenea, la standarde industriale stabilite la nivelul UE pentru utilizarea polimerilor și a aditivilor în produsele de unică folosință; |
| --- | --- |

26.

| 27. | subliniază că va fi important ca, pe parcursul următoarelor decenii, să fie dezvoltate materiale care nu au impactul negativ asupra sănătății și mediului pe care îl au în prezent toate materialele plastice și care pot înlocui în totalitate materialele plastice; prin urmare, solicită să se depună eforturi în domeniul cercetării și să fie create instrumente care să deschidă calea către un viitor fără materiale plastice și caracterizat de utilizarea de noi materiale moderne; |
| --- | --- |

27.

Materialele plastice biodegradabile

| 28. | recunoaște că actuala generație de materiale plastice biodegradabile nu reprezintă un răspuns la problema deșeurilor de mase plastice și a „supei de materiale plastice”, deoarece ele nu sunt biodegradabile în mediul natural sau în rețelele de alimentare cu apă; |
| --- | --- |

28.

| 29. | subliniază că, pentru consumatori, mesajul potrivit căruia anumite materiale plastice ar trebui separate ca plastic, iar altele ca deșeuri biologice este o sursă de confuzie. Acest lucru complică comunicarea către consumatori și duce la greșeli în separarea atât a materialelor plastice convenționale, cât și a materialelor plastice biodegradabile; |
| --- | --- |

29.

| 30. | subliniază că materialele plastice biodegradabile care ajung în fluxul de reciclare a materialelor plastice împiedică reciclarea materialelor plastice convenționale. Prin urmare, utilizarea materialelor plastice biodegradabile ar trebui limitată la aplicații în care biodegradabilitatea are un scop specific, de exemplu utilizarea de pungi biodegradabile pentru colectarea de deșeuri biologice; |
| --- | --- |

30.

| 31. | subliniază necesitatea unor definiții și/sau standarde mai bune pentru diferitele forme de biodegradabilitate. Acestea ar trebui să fie legate de tratarea deșeurilor, inclusiv de standardele privind compostabilitatea și digestibilitatea, și ar trebui să țină seama de practica obișnuită în instalațiile europene de tratare. Acest lucru va îmbunătăți și/sau simplifica etichetarea, va reduce gunoaiele, va îmbunătăți sortarea corectă și va încuraja, de asemenea, inovarea în domeniul materialelor plastice biodegradabile. |
| --- | --- |

31.

| 32. | subliniază că este foarte important să se garanteze că materialele plastice vândute ca materiale compostabile sunt, într-adevăr, biodegradabile, fără a presupune necesitatea unei compostări industriale. O astfel de definiție poate reduce semnificativ riscul răspândirii microparticulelor de plastic, deoarece există riscul ca consumatorii să considere în mod eronat că materialele plastice compostabile, etichetate în conformitate cu reglementările în vigoare, sunt biodegradabile fără să fie nevoie de alte etape de prelucrare; |
| --- | --- |

32.

D.   O colectare mai bună

| 33. | subliniază că sistemele eficace de colectare separată a deșeurilor din plastic reprezintă o cerință esențială pentru o economie circulară a materialelor plastice. În acest scop, sistemele de colectare trebuie să fie simple și logice pentru utilizatorii lor; |
| --- | --- |

33.

| 34. | subliniază că sistemele de colectare existente în statele membre ale UE nu vizează, de obicei, materialele plastice care nu constituie ambalaje și care, prin urmare, nu sunt colectate separat și ajung în depozite de deșeuri sau instalații de incinerare ca parte a deșeurilor reziduale sau chiar ca deșeuri (marine). Acest lucru duce la deteriorarea mediului, la pierderea unor materiale reciclabile valoroase și la confuzie în rândul consumatorilor, care nu înțeleg de ce unele materiale plastice ar trebui separate pentru reciclare și altele nu. O campanie de informare mai bună și o coerență sporită între statele membre în logica colectării separate ar permite creșterea cantității reciclate și respectarea indicațiilor de depozitare atât de către rezidenți, cât și de către turiști; |
| --- | --- |

34.

| 35. | recunoaște că, în acele situații în care colectarea materialelor plastice și a produselor din plastic se bazează pe răspunderea extinsă a producătorilor, trebuie stabilite obiective eficace, astfel încât producătorii să fie stimulați să depășească obiectivele ori de câte ori este posibil; |
| --- | --- |

35.

Colectarea selectivă eficientă a materialelor plastice

| 36. | invită Comisia să implice toate părțile interesate, inclusiv pe cele care activează în domeniul prevenirii generării de deșeuri și al gestionării deșeurilor de alte tipuri de materiale decât cele plastice, cu scopul de a îmbunătăți colectarea selectivă; |
| --- | --- |

36.

| 37. | subliniază că, în cadrul sistemelor de colectare, accentul ar trebui să se pună mai degrabă pe materialele plastice ca material decât pe materialele plastice ca produs de ambalare. Acest lucru ar simplifica în mod semnificativ comunicarea cu consumatorii și ar conduce la o creștere a ratelor de colectare. O mai bună aliniere între autoritățile locale și regionale și sistemele de răspundere extinsă a producătorilor ar fi necesară pentru a aborda deșeurile din plastic care nu constituie ambalaje în timpul dialogului cu producătorii și importatorii. Acest aspect trebuie luat în considerare și la revizuirea Directivei privind ambalajele și deșeurile de ambalaje; |
| --- | --- |

37.

| 38. | salută pregătirea unor orientări privind colectarea și sortarea separată a deșeurilor și solicită Comisiei Europene să se asigure că autoritățile locale și regionale sunt implicate în procesul de pregătire și diseminare a orientărilor, având în vedere rolul important care revine acestor autorități în multe state membre; |
| --- | --- |

38.

| 39. | subliniază faptul că strategiile locale și regionale de gestionare a deșeurilor ar trebui să se concentreze asupra ierarhiei deșeurilor, și anume prevenirea generării de deșeuri, colectarea selectivă și reducerea la minimum a deșeurilor reziduale. Există multe exemple și experiențe bune cu acest tip de strategie. Inovarea în colectarea selectivă ar trebui stimulată, iar schimbul de bune practici și cunoștințe între autoritățile locale și regionale ar trebui să fie puternic sprijinit, de exemplu prin instrumente precum instrumentul TAIEX peer-to-peer sau Agenda urbană a UE; |
| --- | --- |

39.

| 40. | subliniază că interzicerea de către China a importurilor de deșeuri de plastic nu trebuie să ducă la sporirea depozitării gunoaielor, a depozitării (ilegale) de deșeuri sau la creșterea volumului incinerărilor, fiind necesare investiții în capacități moderne de reciclare; |
| --- | --- |

40.

Sensibilizarea publicului și schimbările comportamentale

| 41. | subliniază că, pentru dezvoltarea unor strategii de gestionare a deșeurilor, Comisia Europeană, statele membre și autoritățile locale și regionale trebuie să fie conștiente de legăturile dintre infrastructură, comunicare și percepția publică și de instrumentele care pot fi aplicate pentru a sprijini schimbările comportamentale la nivel local și regional; |
| --- | --- |

41.

| 42. | subliniază că sensibilizarea cetățenilor cu privire la gestionarea deșeurilor este o condiție prealabilă pentru buna funcționare a unor sisteme eficace de colectare. Sensibilizarea publicului se traduce prin susținerea colectării selective și a prevenirii generării de deșeuri, precum și prin lansarea unor inițiative locale, însă nu duce în mod necesar, prin ea însăși, la schimbări comportamentale. O mai bună înțelegere a mecanismelor care pot contribui la efecte pozitive asupra comportamentelor este, prin urmare, esențială. În consecință, CoR subliniază că ar trebui stimulată elaborarea în continuare a unor strategii de încurajare a schimbărilor de comportament, atât prin mijloace clasice, precum stimulente și sancțiuni, cât și prin metode inovatoare, iar schimbul de bune practici și cunoștințe între autoritățile locale și regionale ar trebui să fie puternic sprijinit; |
| --- | --- |

42.

| 43. | încurajează toate părțile interesate de la nivel local și regional să contribuie la creșterea gradului de conștientizare cu privire la avantajele materialelor plastice reciclate; |
| --- | --- |

43.

Ar trebui să se ia în considerare la scară europeană utilizarea unui sistem armonizat de returnare a garanției pentru ambalajele băuturilor

| 44. | recunoaște că sistemele de depozitare s-au dovedit a atinge rate foarte ridicate de colectare și o calitate înaltă a reciclării și sunt, de asemenea, foarte eficiente în prevenirea gunoaielor și a „supei de plastic”; |
| --- | --- |

44.

| 45. | recunoaște că un număr tot mai mare de țări din UE pun în aplicare sisteme de returnare a garanției, ceea ce provoacă uneori efecte transfrontaliere negative în regiuni cu sisteme diferite; |
| --- | --- |

45.

| 46. | sugerează să se ia în considerare o abordare armonizată pentru acele state membre care implementează la ora actuală sisteme de returnare a garanției sau care preconizează să dezvolte noi sisteme pe viitor, în scopul de a preveni un impact transfrontalier negativ și de a facilita libera circulație a bunurilor; |
| --- | --- |

46.

Ar trebui să se analizeze alternativele la obiectivele cantitative

| 47. | constată că obiectivele referitoare la colectarea selectivă și reciclarea materialelor plastice prevăzute în diferite directive ale UE (Directiva privind ambalajele și deșeurile de ambalaje, Directiva VSU, Directiva DEEE) sunt aceleași pentru toate statele membre, cu toate că performanțele reale ale statelor membre pot diferi foarte mult. Acest lucru duce la o situație în care unele state membre încă mai trebuie să depună eforturi substanțiale, în timp ce altele ating deja ușor obiectivele și nu au niciun stimulent pentru a le depăși; |
| --- | --- |

47.

| 48. | îndeamnă ca stabilirea obiectivelor în diferitele directive să fie reexaminată, în scopul de a crea stimulente mai puternice și de a încuraja o calitate mai mare a reciclării pe baza următoarelor abordări posibile:






  — | introducerea unei recompense pentru depășirea obiectivelor; |
| --- | --- | --- |

48.

—

introducerea unei recompense pentru depășirea obiectivelor;

| — | extinderea responsabilității financiare a producătorilor la costul integral al gestionării deșeurilor din produsele lor, inclusiv costul de curățare a gunoiului sau costul de colectare și tratare a produselor care nu au fost colectate selectiv și care ajung în continuare deșeuri reziduale; |
| --- | --- |

—

extinderea responsabilității financiare a producătorilor la costul integral al gestionării deșeurilor din produsele lor, inclusiv costul de curățare a gunoiului sau costul de colectare și tratare a produselor care nu au fost colectate selectiv și care ajung în continuare deșeuri reziduale;

E.   O reciclare mai bună

Dezvoltarea tehnologiei de sortare și reciclare

| 49. | sprijină cu fermitate cercetarea și inovarea în ceea ce privește noile tehnologii de sortare și reciclare, inclusiv depolimerizarea. Acest lucru ar putea, teoretic, să rezolve multe din problemele actuale legate de sortarea și reciclarea materialelor plastice; |
| --- | --- |

49.

| 50. | subliniază potențialul regiunilor și al orașelor de a dezvolta și susține inițiative ascendente prin laboratoare vii, centre de inovare și alte forme de abordări colaborative și inovatoare, pentru promovarea designului inteligent și a utilizării materiilor prime reciclate; |
| --- | --- |

50.

| 51. | sprijină investiția suplimentară propusă pentru acțiunile prioritare de cercetare și inovare din cadrul strategiei și se oferă să coopereze cu Comisia Europeană pentru pregătirea noii agende strategice de cercetare și inovare în domeniul materialelor plastice. Această cooperare ar trebui să garanteze că dimensiunea locală și regională este luată în considerare atât în identificarea problemelor prioritare care trebuie abordate, cât și în difuzarea adecvată a inovațiilor produse; |
| --- | --- |

51.

| 52. | sprijină activitatea de elaborare a unor standarde de calitate pentru deșeurile din plastic sortate și materialele reciclate; |
| --- | --- |

52.

Valorificarea energetică este preferabilă depozitării deșeurilor

| 53. | reamintește că, pe termen scurt, deșeurile din plastic nereciclabile sau deșeurile din plastic care conțin substanțe periculoase ar trebui tratate în instalațiile de valorificare energetică cele mai eficiente și curate, unde conținutul energetic ridicat al deșeurilor din plastic poate fi utilizat pentru a genera căldură și energie; |
| --- | --- |

53.

F.   Piețe mai bune

Ar trebui să se încurajeze puternic utilizarea materialelor reciclate în produsele noi

| 54. | este ferm convins că cererea de conținut reciclat de către utilizatorii finali ar trebui să fie încurajată prin stimulente financiare care creează o alternativă reală și atractivă din punct de vedere financiar la materialele prime virgine și materialele plastice obținute din materii prime fosile, precum și prin eliminarea barierelor din calea unei piețe unice a materiilor prime reciclate; |
| --- | --- |

54.

| 55. | reamintește că încă există subvenții pentru combustibilii fosili, ceea ce face materialele plastice virgine mai ieftine decât materialele reciclate sau materialele bioplastice, lucru care reprezintă o barieră economică esențială în calea dezvoltării unei economii circulare pentru materialele plastice; solicită insistent, prin urmare, ca astfel de stimulente nedorite să fie eliminate. În plus, producătorii sau importatorii de materiale plastice sau produse din plastic obținute din materii prime fosile ar putea fi responsabilizați financiar pentru reducerea emisiilor de CO2 rezultate din tratarea finală a deșeurilor lor de materiale plastice; |
| --- | --- |

55.

| 56. | subliniază că, până în 2025, producătorii de produse din plastic ar trebui să folosească cel puțin 50 % materiale reciclate pentru producția de materiale plastice noi, cu excepția cazului în care restricțiile legale privind produsele finale împiedică utilizarea materialelor reciclate. Subliniază că este necesară o abordare bazată pe lanțul valoric pentru a alinia interesele producătorilor, ale consumatorilor, ale autorităților locale și regionale și ale industriei de reciclare, cu scopul de a spori calitatea reciclării și a utilizării de materii prime reciclate; |
| --- | --- |

56.

| 57. | sprijină, prin urmare, inițiativa UE privind angajamentele voluntare pentru întreprinderi și/sau asociațiile industriale și invită autoritățile locale și regionale să asigure vizibilitatea angajamentelor asumate de părțile interesate din regiunile lor, promovând bunele practici și stimulându-i astfel și pe ceilalți să le urmeze exemplul, verificând totodată în ce măsură sunt monitorizate angajamentele anunțate și, după caz, evidențiind și nerespectarea acestora, pentru a garanta că angajamentele voluntare nu sunt simple declarații retorice, la care se recurge numai pentru a se crea o „fațadă” ecologică pentru anumite produse sau sectoare; |
| --- | --- |

57.

Achizițiile publice

| 58. | subliniază potențialul achizițiilor publice ecologice (APE) pentru autoritățile publice din Europa în prevenirea generării de deșeuri de plastic, deoarece aceste autorități își pot utiliza cu bună știință puterea de cumpărare pentru a alege bunuri, servicii și lucrări ecologice, ceea ce constituie un exemplu și pentru alte organizații. Invită, prin urmare, toate autoritățile locale și regionale să contribuie la caracterul reciclabil al materialelor plastice prin intermediul politicilor lor în materie de achiziții publice, prin impunerea aplicării unor principii de proiectare ecologică și a utilizării materialelor reciclate în produsele achiziționate; |
| --- | --- |

58.

| 59. | salută, în acest context, orientările elaborate de Comisia Europeană și de o serie de state europene în domeniul APE, sub forma criteriilor naționale privind APE (1), dar solicită Comisiei să propună documente de orientare mai detaliate, care să conțină informații privind tipul de materiale plastice reciclate, utilizările potențiale ale acestora, beneficiile ecologice și beneficiile economice potențiale ale utilizării materialelor plastice reciclate pentru autoritățile regionale și locale; |
| --- | --- |

59.

| 60. | subliniază că cea mai mare parte a materialelor plastice care ajung în oceane provin din Asia și că numai 9 % din materialele plastice sunt reciclate la nivel mondial. În acest context, consideră că există un mare potențial de a îmbunătăți durabilitatea și trasabilitatea în lanțurile de aprovizionare globale, prin punerea în aplicare a noii strategii comerciale a UE intitulate „Comerț pentru toți”, care are drept scop folosirea acordurilor comerciale și a programelor de preferințe comerciale ca pârghii de promovare a dezvoltării durabile în întreaga lume; își însușește, în acest context, propunerea sectorială „Inițiativa emblematică a UE în sectorul confecțiilor”, prezentată de Parlamentul European în martie 2017 (2), subliniind că succesul unor astfel de inițiative va depinde și de sprijinul autorităților locale și regionale în materie de promovare și că ele ar trebui să ghideze acțiunile de la nivel local și regional din cadrul cooperării descentralizate pentru dezvoltare. |
| --- | --- |

60.

Bruxelles, 10 octombrie 2018.

Președintele Comitetului European al Regiunilor

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  http://ec.europa.eu/environment/gpp/pubs_en.htm

1

(2)  http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//NONSGML+TA+P8-TA-2017-0196+0+DOC+PDF+V0//RO

2

---

| 21.12.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 461/37 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 461/37

---

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Integrarea sportului în agenda UE pentru perioada de după 2020

(2018/C 461/06)

| Raportor: | Roberto PELLA (IT-PPE), primarul comunei Valdengo, provincia Biella |
| --- | --- |

Raportor:

Roberto PELLA (IT-PPE), primarul comunei Valdengo, provincia Biella

RECOMANDĂRI PRIVIND POLITICILE

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR

Considerații generale

| 1. | intenționează să analizeze, ca fiind inseparabile, dimensiunea umană și cea economică și funcția de incluziune socială a sportului pentru Uniunea Europeană și pentru autoritățile locale și regionale. Sportul, înțeles ca un continuum al activității motorii și al activității fizice, se referă, de fapt, la o gamă largă de politici, produse și servicii, care traversează diferite lanțuri valorice și interacționează cu acestea; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ia act de faptul că, potrivit celor mai recente estimări, sportul reprezintă un sector economic de o importanță vitală pentru UE, deoarece are „o pondere în economiile naționale comparabilă cu cea a agriculturii, silviculturii și pescuitului la un loc” (1), preconizându-se că relevanța acestuia va spori în continuare. În plus, sectorul sportului reprezintă 2 % din produsul intern global al UE, echivalentul a 7,3 milioane de locuri de muncă pe întregul continent, respectiv 3,5 % din totalul locurilor de muncă din UE. În ceea ce privește sectorul turismului, numărul de călătorii internaționale anuale planificate în vederea participării la evenimente sportive sau a practicării unei activități sportive este de 12-15 milioane. Una dintre particularitățile sectorului sportului este, prin urmare, legătura sa strânsă cu alte domenii: turismul accesibil sau sportiv, tehnologia, sănătatea, mediul și transporturile, integrarea, construcțiile și infrastructura, pentru care contribuie la generarea de valoare adăugată, atât în mod direct, cât și indirect (2); |
| --- | --- |

2.

| 3. | totuși, observă, de asemenea, că un studiu efectuat de SpEA (SportsEconAustria) (3) pentru Parlamentul European a subliniat că amploarea impactului sportului și sfera sa de acțiune în ceea ce privește influența asupra politicilor publice și orientarea acestora sunt subestimate, în special dacă se iau în considerare fenomene cum ar fi activitățile de voluntariat (majoritatea activităților sportive se desfășoară în cadrul unor structuri nonprofit), efectele de propagare care derivă din procesele de integrare și incluziune socială sau costurile legate de lipsa de activitate fizică, care se ridică la 80 de miliarde EUR pe an în cele 28 de țări ale UE (4), plus impactul pe termen mediu asupra bugetelor regionale de sănătate al bolilor co-generate de lipsa completă sau parțială a activității fizice; |
| --- | --- |

3.

| 4. | subliniază că, în pofida recunoașterii tot mai ample a activității fizice ca reprezentând o preocupare politică majoră, la nivel local există încă un decalaj puternic în ceea ce privește cunoașterea beneficiilor extinse ale acestei activități, dat fiind că, conform unui studiu, 66 % dintre factorii politici de răspundere de la nivel local nu sunt conștienți de nivelurile de obezitate, iar 84 % de nivelul excesului de greutate din propriile comunități (5); |
| --- | --- |

4.

| 5. | subliniază faptul că sportul nu constituie un sector marginal, ci, dimpotrivă, reprezintă un obiectiv prioritar în materie de investiții pentru UE deoarece, pe lângă latura competitivă, în prezent, definiția sa acoperă în întregime și domeniile de activitate motorie și activitate fizică, ce contribuie nu numai la dezvoltarea activității sportive în sine, ci și la promovarea sănătății și la adoptarea unui stil de viață sănătos. Abordarea privind această chestiune ar trebui să urmărească furnizarea unui acces mai echitabil – cu alte cuvinte un acces bazat pe egalitate, echitate și paritate – la diferitele discipline, precum și prevenirea apariției unor boli cronice (în special a afecțiunilor netransmisibile, cum ar fi obezitatea, diabetul de tip 2, afecțiunile cardiovasculare, bolile mintale etc.); |
| --- | --- |

5.

| 6. | subliniază rolul crucial al sportului ca factor de îmbunătățire a sănătății și de bunăstare, așa cum se recunoaște, în special, în cel de-al treilea program al UE în domeniul sănătății, în monitorizarea activității fizice care întărește sănătatea (Health-Enhancing Physical Activity, HEPA), în agenda 2014-2019 a OMS și în baza de date europeană a OMS privind nutriția, obezitatea și activitatea fizică (Nutrition, Obesity and Physical Activity, NOPA); |
| --- | --- |

6.

| 7. | reamintește, de asemenea, că Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă consideră sportul un vector important al dezvoltării durabile și recunoaște rolul său în îmbunătățirea sănătății și a educației, precum și contribuția sa la menținerea păcii, la promovarea toleranței, a respectului și a incluziunii sociale și la emanciparea femeilor și a tinerilor (6); |
| --- | --- |

7.

| 8. | menționează unele dintre rezultatele Eurobarometrului privind sportul (7):






  — | aproape jumătate (46 %) dintre cetățenii europeni nu practică sportul sau o activitate fizică, procentul crescând treptat în ultimii ani (42 % în 2013), urmând tendința ascendentă începând cu anul 2009; |
| --- | --- | --- |

8.

—

aproape jumătate (46 %) dintre cetățenii europeni nu practică sportul sau o activitate fizică, procentul crescând treptat în ultimii ani (42 % în 2013), urmând tendința ascendentă începând cu anul 2009;

| — | gradul de participare la activități sportive sau fizice are o prevalență mai mică în rândul persoanelor cu un nivel mai scăzut de educație și/sau cu dificultăți economice mai mari; |
| --- | --- |

—

gradul de participare la activități sportive sau fizice are o prevalență mai mică în rândul persoanelor cu un nivel mai scăzut de educație și/sau cu dificultăți economice mai mari;

| — | locurile „informale” de practicare a sportului, cum ar fi parcurile sau spațiile exterioare (40 %), mediul casnic (32 %) sau drumul către/dinspre școală/locul de muncă-casă (23 %) sunt mai răspândite decât cele dedicate în mod oficial acestui scop; |
| --- | --- |

—

locurile „informale” de practicare a sportului, cum ar fi parcurile sau spațiile exterioare (40 %), mediul casnic (32 %) sau drumul către/dinspre școală/locul de muncă-casă (23 %) sunt mai răspândite decât cele dedicate în mod oficial acestui scop;

| — | motivația principală pentru sport este îmbunătățirea nivelului de sănătate și a condiției fizice. Lipsa de timp este principalul obstacol; |
| --- | --- |

—

motivația principală pentru sport este îmbunătățirea nivelului de sănătate și a condiției fizice. Lipsa de timp este principalul obstacol;

| — | majoritatea cetățenilor europeni cred că există, la nivel local, oportunități pentru a fi activi din punct de vedere fizic, dar, în același timp, mulți dintre ei consideră că autoritățile locale nu depun suficiente eforturi în acest sens; |
| --- | --- |

—

majoritatea cetățenilor europeni cred că există, la nivel local, oportunități pentru a fi activi din punct de vedere fizic, dar, în același timp, mulți dintre ei consideră că autoritățile locale nu depun suficiente eforturi în acest sens;

| 9. | atrage atenția asupra faptului că rolul sportului în cadrul economiei și societății moderne, inclusiv ca urmare a crizei economice prin care a trecut UE, implică beneficii considerabile pentru autoritățile locale și regionale în ceea ce privește: permeabilitatea sectoarelor vizate de acesta, prin crearea unui efect de pârghie important; competitivitatea și atractivitatea, calitatea vieții, atunci când prezența de evenimente și activități în acest domeniu este importantă și coerentă; capacitatea de inserție profesională, dacă se ia în considerare faptul că municipalitățile din Europa dețin, foarte adesea, proprietatea asupra facilităților sportive; și integrarea, dat fiind că sportul reprezintă un instrument puternic de comunicare a valorilor împărtășite de UE și exprimate, în numeroase cazuri, cel mai clar, la nivel local (8). Prin urmare, fiind din ce în ce mai frecvent utilizat ca mijloc de realizare a unor obiective sociale și economice, acestui sector i se cere, în mod treptat, să își sporească eficacitatea și eficiența, nu doar ca mijloc de atingere a anumitor obiective care îi sunt atribuite, ci și ca obiectiv strategic în sine; |
| --- | --- |

9.

Analiza contextului: inițiativele existente la nivel european

| 10. | ia act de faptul că primul document de politică privind sportul, Cartea albă privind sportul, a fost publicat de Comisia Europeană în 2007; |
| --- | --- |

10.

| 11. | dorește să atragă atenția asupra faptului că evenimentele sportive, culturale și educative pot oferi un cadru pentru înlăturarea obstacolelor aflate în calea integrării, așa cum se afirmă în Avizul CoR pe tema „Combaterea radicalizării și a extremismului violent” (9); |
| --- | --- |

11.

| 12. | subliniază faptul că Tratatul de la Lisabona, în vigoare din decembrie 2009, a introdus un articol specific, și anume articolul 165 din TFUE, care a conferit UE noi competențe în scopul sprijinirii sportului, inclusiv dispoziții pentru promovarea acestuia, UE solicitându-i-se să ia măsuri pentru dezvoltarea dimensiunii europene a sportului. Articolul 6 litera (e) din TFUE stabilește faptul că UE are competența de a desfășura acțiuni de sprijinire sau completare a acțiunilor statelor membre în domeniul sportului; |
| --- | --- |

12.

| 13. | reamintește că, în 2011, Comisia a adoptat comunicarea intitulată „Dezvoltarea dimensiunii europene a sportului” (10), pe baza căreia Consiliul a adoptat o rezoluție privind un plan de lucru al UE pentru sport pentru perioada 2011-2014, propunându-și ulterior să consolideze cooperarea europeană în domeniul sportului prin stabilirea de priorități de lucru la nivelul UE care să implice statele membre ale UE și Comisia, și că, în 2012, Consiliul a adoptat concluzii privind promovarea activității fizice ca factor de îmbunătățire a sănătății, și consolidarea bazei de date pentru elaborarea de politici în domeniul sportului, invitând Comisia să publice sondaje periodice cu privire la sport și la activitatea fizică; |
| --- | --- |

13.

| 14. | reamintește, de asemenea, că, pentru punerea în aplicare a planului de lucru, activitățile experților s-au axat pe elaborarea chestionarului din cadrul actualului sondaj Eurobarometru; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ia act de faptul că, mai recent (2017), în colaborare cu Platforma europeană pentru inovare în sport (EPSI), a fost lansată o inițiativă interregională numită ClusSport, care implică, până în prezent, 10 țări și abordează tema dezvoltării economice și a creării de valoare în acest sector; în ultimii 18 ani, ACES Europe a promovat valorile europene prin atribuirea titlului de capitală europeană, comunitate europeană sau oraș european în domeniul sportului, sub egida Europei; |
| --- | --- |

15.

| 16. | observă că în iulie 2017 a intrat în vigoare un nou plan de lucru al UE pentru sport, stabilind principalele teme cărora statele membre ale UE și Comisia ar trebui să le acorde prioritate până în 2020, și anume: integritatea în domeniul sportului, cu accent pe buna guvernanță, protecția minorilor, combaterea aranjării meciurilor, prevenirea dopajului și combaterea corupției; dimensiunea economică a sportului, cu accent pe inovare și pe legăturile dintre sport și piața unică digitală; tematica sportului și a societății, cu accent pe incluziunea socială, antrenori, mass-media, mediu, sănătate, educație și diplomație sportivă; |
| --- | --- |

16.

| 17. | reamintește, în cele din urmă, cea mai recentă inițiativă a Comisiei, „Apelul de la Tartu pentru un mod de viață sănătos” (11), o foaie de parcurs care a declanșat o dinamică virtuoasă a cooperării intersectoriale; |
| --- | --- |

17.

Obiective

| 18. | se propune ca, având în vedere potențialul și problemele critice care au apărut până în prezent, să fie abordate următoarele provocări:






  (a) | îmbunătățirea capacității de a stabili un dialog între proiectele în curs și cele mai recente măsuri puse în aplicare de teritorii, prin mobilizarea unei largi participări și prin încurajarea schimburilor de bune practici și a parteneriatelor (extinse la țările incluse în procesul de extindere); |
| --- | --- | --- |

18.

(a)

îmbunătățirea capacității de a stabili un dialog între proiectele în curs și cele mai recente măsuri puse în aplicare de teritorii, prin mobilizarea unei largi participări și prin încurajarea schimburilor de bune practici și a parteneriatelor (extinse la țările incluse în procesul de extindere);

| (b) | o mai mare apropiere de cetățeni și de dimensiunea socială a proiectelor din domeniul sportului, printr-un caracter predominant local, de proximitate, în mod proporțional cu responsabilitatea pe care autoritățile locale și regionale o au în legătură cu facilitățile sportive și cu organizarea de evenimente; |
| --- | --- |

(b)

o mai mare apropiere de cetățeni și de dimensiunea socială a proiectelor din domeniul sportului, printr-un caracter predominant local, de proximitate, în mod proporțional cu responsabilitatea pe care autoritățile locale și regionale o au în legătură cu facilitățile sportive și cu organizarea de evenimente;

| (c) | un grad maxim de conștientizare, la nivel general, cu privire la beneficiile activităților motorii-fizice-sportive; |
| --- | --- |

(c)

un grad maxim de conștientizare, la nivel general, cu privire la beneficiile activităților motorii-fizice-sportive;

| (d) | diseminarea la scară largă a impactului pozitiv al sportului în cadrul economiei UE și, prin urmare, o mai mare integrare a politicii în domeniul sportului în sectoarele cu care aceasta se intersectează și pe care le influențează; |
| --- | --- |

(d)

diseminarea la scară largă a impactului pozitiv al sportului în cadrul economiei UE și, prin urmare, o mai mare integrare a politicii în domeniul sportului în sectoarele cu care aceasta se intersectează și pe care le influențează;

| (e) | un nivel mai ridicat de inovare tehnologică și mai multe întreprinderi bazate pe instrumente pentru autoritățile locale și regionale, prin intermediul invitației adresate operatorilor din sectorul cercetării, tehnologiei și educației, precum și autorităților de management, de a-și uni eforturile pentru a dezvolta și a pune în aplicare o strategie comună, care să abordeze legăturile cu toate lanțurile valorice, în amonte și în aval de procesul de producție, acordându-se o atenție maximă oportunităților de angajare oferite de acest sector; |
| --- | --- |

(e)

un nivel mai ridicat de inovare tehnologică și mai multe întreprinderi bazate pe instrumente pentru autoritățile locale și regionale, prin intermediul invitației adresate operatorilor din sectorul cercetării, tehnologiei și educației, precum și autorităților de management, de a-și uni eforturile pentru a dezvolta și a pune în aplicare o strategie comună, care să abordeze legăturile cu toate lanțurile valorice, în amonte și în aval de procesul de producție, acordându-se o atenție maximă oportunităților de angajare oferite de acest sector;

| (f) | luarea în considerare a sportului ca veritabil drept de cetățenie, ca instrument de socializare și incluziune, mai ales pentru cetățenii cu handicap, ca posibilitate de îmbunătățire a calității vieții și a bunăstării fizice și mintale și ca oportunitate educativă; |
| --- | --- |

(f)

luarea în considerare a sportului ca veritabil drept de cetățenie, ca instrument de socializare și incluziune, mai ales pentru cetățenii cu handicap, ca posibilitate de îmbunătățire a calității vieții și a bunăstării fizice și mintale și ca oportunitate educativă;

| (g) | asigurarea unor modalități de sprijin prin care să devină deplin accesul tuturor cetățenilor, fără excepții legate de vârstă, sex, naționalitate și venituri, la facilități sportive care să poată fi utilizate după dorință și cu extinderea perioadelor de disponibilitate pentru public; |
| --- | --- |

(g)

asigurarea unor modalități de sprijin prin care să devină deplin accesul tuturor cetățenilor, fără excepții legate de vârstă, sex, naționalitate și venituri, la facilități sportive care să poată fi utilizate după dorință și cu extinderea perioadelor de disponibilitate pentru public;

| (h) | sporirea sprijinului și a vizibilității competițiilor sportive feminine; |
| --- | --- |

(h)

sporirea sprijinului și a vizibilității competițiilor sportive feminine;

| (i) | considerarea sportului drept un instrument de referință pentru facilitarea egalității și integrării sociale; |
| --- | --- |

(i)

considerarea sportului drept un instrument de referință pentru facilitarea egalității și integrării sociale;

| (j) | sprijinirea financiară a mobilității sportivilor amatori în cadrul competițiilor lor, în special în cazul celor din zonele îndepărtate, insulare sau ultraperiferice; |
| --- | --- |

(j)

sprijinirea financiară a mobilității sportivilor amatori în cadrul competițiilor lor, în special în cazul celor din zonele îndepărtate, insulare sau ultraperiferice;

Recomandări politice și propuneri

| 19. | semnalează posibilitatea de a propune acțiuni și de a adopta instrumente decisive pentru „Integrarea sportului în agenda UE pentru perioada de după 2020” prin intermediul următoarelor măsuri: |
| --- | --- |

19.

La nivel politic

| 20. | un angajament semnificativ față de diplomația sportivă, care este în măsură să promoveze valorile europene prin intermediul sportului și al unui dialog constructiv și pe mai multe niveluri, prin implicarea tuturor nivelurilor de guvernare și a instituțiilor europene – Parlamentul European, de exemplu, prin intermediul Intergrupului pentru sport; direcțiile generale ale Comisiei Europene implicate; comitetele olimpice naționale și europene; toate părțile interesate, inclusiv societatea civilă, cu privire la acest parcurs, începând, de exemplu cu unele proiecte-pilot; |
| --- | --- |

20.

| 21. | dezvoltarea relațiilor externe și a proiectelor de cooperare internațională în afara Europei, pentru a crea un nou spațiu de întâlnire și de competiție, prin proiecte de mobilitate și schimb de cunoștințe, de experiență și de bune practici (de exemplu, comunitățile de practici); |
| --- | --- |

21.

| 22. | elaborarea, la nivel european, de instrumente care să facă din sport un factor de creștere economică pentru UE, prin intermediul unor programe de mentorat și al unor acțiuni de politică necoercitivă (în colaborare, de exemplu, cu Forumul sportiv anual sau Zilele de informare) și prin acordarea de sprijin în vederea schimbului de bune practici între organizațiile și asociațiile sportive locale și regionale în relația cu organizațiile de la nivel național și european, potrivit unei abordări participative ascendente care să țină cont de preocupările și nevoile lor; |
| --- | --- |

22.

| 23. | consolidarea rolului autorităților locale și regionale europene, printr-o implicare mai activă și mai coordonată a teritoriilor în inițiativa anuală a Săptămânii europene a sportului – sursă de motivație puternică încă de la lansarea sa, în vederea adoptării de politici publice pe termen mediu și lung care să aibă efecte dovedite asupra stilurilor de viață și a comportamentelor sănătoase, precum și asupra unei participări sporite a cetățenilor la viața activă, care ar asigura, astfel, o mai înaltă profesionalizare și o mai bună capacitate de inserție profesională în sectorul sportului; |
| --- | --- |

23.

| 24. | un sprijin practic acordat de Uniunea Europeană pentru punerea deplină în aplicare în statele membre, sub aspectul dimensiunii sportului, a Convenției Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap; |
| --- | --- |

24.

La nivelul programului

| 25. | sprijinirea propunerii Comisiei Europene de a dubla finanțarea Erasmus pentru următorul buget al UE pe termen lung pentru perioada 2021-2027, precum și accentul pus pe sportul de masă (12). Solicită Comisiei să se concentreze în acest sens pe schimbul de experiență în rândul antrenorilor, al administratorilor sportivi, al profesioniștilor, în special al celor tineri, care au legătură, în sens larg, cu acest sector, de exemplu, prin intermediul unor activități de învățare inter pares și vizite de studiu, împărtășind expertiza și experiența reciprocă și consolidând capacitățile orașelor și comunelor la nivel local, pentru a dezvolta abordări inovatoare vizând integrarea activității fizice ca o componentă esențială a strategiei lor de dezvoltare; |
| --- | --- |

25.

| 26. | solicitarea alocării, în mod specific și explicit, de fonduri pentru sport în cadrul următoarelor fonduri structurale și de investiții europene, ținând seama și de insuficiența investițiilor în infrastructurile sportive locale, punând accentul pe promovarea activității fizice, în special în zonele defavorizate, asigurând accesul tuturor la activități sportive și consolidând competențele și capacitățile umane ca vectori esențiali ai dezvoltării economice și sociale; |
| --- | --- |

26.

| 27. | luarea în considerare, ca fiind de o importanță majoră, a introducerii unor orientări mai explicite, tot în cadrul programului „Erasmus+”, cu privire la necesitatea de a pune un accent mai puternic asupra activităților sportive începând cu învățământul obligatoriu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | cererea ca fondurile ESI să sprijine ocuparea forței de muncă, în special în rândul tinerilor, cu ajutorul întreprinderilor nou-înființate sau al platformelor de inovare tehnologică în acest sector și pentru stimularea sportului de bază pentru toți, pentru o dezvoltare mai echilibrată, prin intermediul unui nou val de creare de facilități și infrastructuri sportive de dimensiuni mici; promovarea egalității de gen prin sport, adoptând politici mai eficace în domeniul sportului, în vederea creșterii procentului de participare. În plus, fondurile ESI ar putea sprijini noi soluții pentru a face față provocărilor specifice cu care se confruntă regiunile din UE, prin intermediul, de exemplu, al sprijinului acordat unor sporturi populare și tradiționale, respectiv al încurajării integrării acestor ramuri sportive în sistemul de învățământ, care pot valorifica și pot face cunoscută Europa, menținând specificitățile locale și identitatea comunităților; |
| --- | --- |

28.

| 29. | promovarea sănătății prin activitate fizică și motorie, după cum s-a subliniat deja în Carta de la Tartu, inclusiv la locul de muncă, acordându-se în acest scop stimulente angajatorilor, printre care IMM-urile europene, în scopul îmbunătățirii performanțelor și a productivității globale a angajaților și, în același timp, în scopul limitării absenteismului și al prevenirii apariției bolilor; |
| --- | --- |

29.

| 30. | sublinierea importanței planificării de activități comunitare – în măsura posibilului în cooperare cu actorii societății civile – în zonele accesibile, unde pot ajunge cu ușurință grupurile cele mai vulnerabile, în special persoanele cu mobilitate redusă (13), mamele și copiii, persoanele în vârstă, precum și grupurile expuse riscului de excluziune, cum ar fi migranții sau persoanele care trăiesc în condiții socioeconomice mai fragile, pentru o mai mare interrelaționare între generații și o mai bună integrare a cetățenilor europeni; planificarea de activități comunitare pentru persoanele aflate în detenție. În acest sens, solicită să se ia în considerare introducerea unui sistem Sport4EU, similar actualului WIFI4EU, pentru promovarea sănătății prin activitate fizică și motorie. Acesta ar funcționa la nivelul autorităților locale și regionale, pe bază de vouchere, distribuite în mod echilibrat din punct de vedere geografic; |
| --- | --- |

30.

| 31. | clarificarea, prin educație dar și în cadrul obiectivelor tematice ale programelor pentru agricultură, a legăturii dintre activitatea fizică și alimentația sănătoasă, în special în școli, de exemplu prin crearea unor veritabile laboratoare, denumite „Grădini de sănătate”, capabile să furnizeze copiilor, adolescenților și familiilor informații practice cu privire la alimentația corectă, caracterul sezonier al fructelor și legumelor, riscurile legate de modurile de viață nesănătoase, importanța sportului și a activității fizice; |
| --- | --- |

31.

| 32. | prevederea resurselor necesare pentru experimentarea și dezvoltarea de „orașe active”, foarte atractive din punct de vedere turistic, inovatoare, mai inteligente în ceea ce privește nevoile exprimate de populația urbană, având în vedere maxima atenție acordată de instituțiile europene viitoarei agende urbane; |
| --- | --- |

32.

| 33. | invitația de a introduce, în cadrul proiectului Interrail, evenimente sportive și locuri simbolice pentru sport astfel încât, pornind tocmai de la generațiile mai tinere, să se poată descoperi și răspândi valorile sportului sprijinite de UE, prin stimularea afirmării identității tinerilor; |
| --- | --- |

33.

| 34. | utilizarea de fonduri structurale pentru modernizarea, din punct de vedere energetic, a clădirilor publice și a altor infrastructuri publice, pentru a contribui la asigurarea durabilității, din perspectiva mediului, a facilităților existente dedicate sportului, inclusiv prin măsuri de prevenire a utilizării din ce în ce mai sporite/crescute a microparticulelor de plastic, explorând totodată posibilitățile de transformare a acestora în facilități multidisciplinare cu ajutorul fondurilor UE; |
| --- | --- |

34.

| 35. | includerea, în viitorul program „Orizont Europa”, a unor oportunități pentru îmbunătățirea instrumentelor dedicate colectării de date și a modelelor de elaborare a acestora, pentru soluții inovatoare și noi tehnologii pentru schimbul permanent de cunoștințe, pentru a răspunde inclusiv obiectivelor formulate de viitoarea Președinție română cu privire la strategia de specializare inteligentă și piața unică digitală; |
| --- | --- |

35.

| 36. | solicitarea de a include aceste inițiative în negocierile privind următorul cadru financiar multianual, sportul urmând să fie efectiv integrat în agenda UE post-2020; în plus, îndeamnă la un proces de reflecție asupra oportunității de a institui, în cele din urmă, un program consacrat sportului; |
| --- | --- |

36.

Subsidiaritatea și proporționalitatea

| 37. | dorește ca, în procesul de dezbatere și aprobare ulterioară a următorului CFM, să aibă oportunitatea de a valorifica principiul subsidiarității cu privire la această temă, precum și de a aduce în atenția CE ambiția de a sublinia, în circumstanțe adecvate, rolul crucial al autorităților locale și regionale în ceea ce privește dimensiunea economică și umană a sportului; |
| --- | --- |

37.

| 38. | își va reitera propriul angajament de a considera planurile operaționale regionale, care stabilesc strategiile de investiții ale fondurilor structurale, un instrument suplimentar, util și eficient către care ar trebui îndreptate aceste eforturi, identificând autoritățile locale și regionale drept garanți ai unei guvernanțe colaborative pe mai multe niveluri, în care instituțiile, întreprinderile, organizațiile societății civile și cetățenii să poată contribui la conceperea și dezvoltarea acestui sector; |
| --- | --- |

38.

| 39. | are intenția de a participa, împreună cu instituțiile europene, la un proces de reflecție care să transforme dezbaterea și discursul politic în propuneri concrete, în conformitate cu programul de lucru al Comisiei SEDEC (21.11.2017, punctul 1.2) și cu prioritățile politice ale Comitetului Regiunilor; |
| --- | --- |

39.

| 40. | speră că Comisia se va implica în vederea ratificării de către UE a Convenției Consiliului Europei privind manipularea competițiilor sportive. |
| --- | --- |

40.

Bruxelles, 10 octombrie 2018.

Președintele Comitetului European al Regiunilor

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Comisia Europeană (2014), Sport as a growth engine for EU economy („Sportul ca un motor de creștere pentru economia UE”), http://europa.eu/rapid/press-release_MEMO-14-432_en.htm

1

Sport as a growth engine for EU economy

(2)  Comisia Europeană, http://ec.europa.eu/growth/content/sport-growth-engine-eu-economy-0_en

2

(3)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2015/563392/IPOL_STU(2015)563392_EN.pdf

3

(4)  Studiul ISCA/CEBR 2015, în Narrative review: the state of physical activity in Europe („Analiză narativă: situația activității fizice în Europa”), p. 37, și proiectul PASS http://fr.calameo.com/read/000761585fb41d432c387

4

Narrative review: the state of physical activity in Europe

(5)  Proiectul PASS http://fr.calameo.com/read/000761585fb41d432c387

5

(6)  https://sustainabledevelopment.un.org/post2015/transformingourworld

6

(7)  Eurobarometer (din 22.3.2018), https://ec.europa.eu/sport/news/2018/new-eurobarometer-sport-and-physical-activity_en

7

(8)  Studiu privind contribuția sportului la dezvoltarea regională prin intermediul fondurilor structurale, https://ec.europa.eu/sport/news/20161018_regional-development-structural-funds_en

8

(9)  CdR 6329/2015.

9

(10)  CdR 66/2011 fin.

10

(11)  https://ec.europa.eu/sport/sites/sport/files/ewos-tartu-call_en.pdf

11

(12)  COM(2018) 367 final, Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a „Erasmus”, programul Uniunii pentru educație, formare, tineret și sport, și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1288/2013.

12

(13)  CdR 3952/2013 fin

13

---

| 21.12.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 461/43 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 461/43

---

Avizul Comitetului European al Regiunilor — Pachetul privind impozitarea echitabilă

(2018/C 461/07)

| Raportor: | Paul LINDQUIST (SE-PPE), membru al Adunării provinciale a Consiliului comitatului Stockholm |
| --- | --- |
| Documente de referință: | Propunere de directivă a Consiliului de modificare a Directivei 2006/112/CE în ceea ce privește cotele taxei pe valoarea adăugată
  COM(2018) 20 final
  Anexa la propunerea de directivă a Consiliului de modificare a Directivei 2006/112/CE în ceea ce privește cotele taxei pe valoarea adăugată
  COM(2018) 20 final
  Propunere de directivă a Consiliului de modificare a Directivei 2006/112/CE privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată în ceea ce privește regimul special pentru întreprinderile mici
  COM(2018) 21 final |

Raportor:

Paul LINDQUIST (SE-PPE), membru al Adunării provinciale a Consiliului comitatului Stockholm

Documente de referință:

Propunere de directivă a Consiliului de modificare a Directivei 2006/112/CE în ceea ce privește cotele taxei pe valoarea adăugată

COM(2018) 20 final

Anexa la propunerea de directivă a Consiliului de modificare a Directivei 2006/112/CE în ceea ce privește cotele taxei pe valoarea adăugată

COM(2018) 20 final

Propunere de directivă a Consiliului de modificare a Directivei 2006/112/CE privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată în ceea ce privește regimul special pentru întreprinderile mici

COM(2018) 21 final

I.   RECOMANDĂRI DE AMENDAMENTE

Propunere de directivă a Consiliului de modificare a Directivei 2006/112/CEE în ceea ce privește cotele reduse ale taxei pe valoarea adăugată

[COM(2018) 20 final]

Amendamentul 1

Considerentul (4)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| Într-un sistem definitiv de TVA, toate statele membre ar trebui tratate în mod egal și, prin urmare, ar trebui să aibă aceleași restricții în ceea ce privește aplicarea de cote reduse ale TVA, care ar trebui să rămână o excepție de la cota standard. Un asemenea tratament egal fără restricționarea flexibilității actuale a statelor membre în ceea ce privește stabilirea TVA poate fi obținut permițându-le tuturor statelor membre să aplice o cotă redusă în cazul căreia nu se aplică cerința minimă, precum și o scutire cu drept de deducere a TVA-ului achitat în amonte, pe lângă cel mult două cote reduse de minimum 5 %. | Într-un sistem definitiv de TVA, toate statele membre ar trebui tratate în mod egal și, prin urmare, ar trebui să aibă aceleași restricții în ceea ce privește aplicarea de cote reduse ale TVA, care ar trebui să rămână o excepție de la cota standard. Un asemenea tratament egal fără restricționarea flexibilității actuale a statelor membre în ceea ce privește stabilirea TVA poate fi obținut permițându-le tuturor statelor membre să aplice, – pentru luarea în considerare a efectelor pozitive asupra societății sau mediului ale diverselor bunuri și servicii –, o cotă redusă în cazul căreia nu se aplică cerința minimă, precum și o scutire cu drept de deducere a TVA-ului achitat în amonte, pe lângă cel mult două cote reduse de minimum 5 %.
  În limitele prevăzute în prezenta directivă, este posibil ca statele membre să mențină cotele reduse de TVA existente sau să introducă noi cote, care să fie în beneficiul consumatorului final și să servească interesului general, de exemplu pentru prestarea de servicii cu utilizare intensivă a forței de muncă și pentru luarea în considerare a unor aspecte sociale și/sau de mediu. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

Într-un sistem definitiv de TVA, toate statele membre ar trebui tratate în mod egal și, prin urmare, ar trebui să aibă aceleași restricții în ceea ce privește aplicarea de cote reduse ale TVA, care ar trebui să rămână o excepție de la cota standard. Un asemenea tratament egal fără restricționarea flexibilității actuale a statelor membre în ceea ce privește stabilirea TVA poate fi obținut permițându-le tuturor statelor membre să aplice o cotă redusă în cazul căreia nu se aplică cerința minimă, precum și o scutire cu drept de deducere a TVA-ului achitat în amonte, pe lângă cel mult două cote reduse de minimum 5 %.

Într-un sistem definitiv de TVA, toate statele membre ar trebui tratate în mod egal și, prin urmare, ar trebui să aibă aceleași restricții în ceea ce privește aplicarea de cote reduse ale TVA, care ar trebui să rămână o excepție de la cota standard. Un asemenea tratament egal fără restricționarea flexibilității actuale a statelor membre în ceea ce privește stabilirea TVA poate fi obținut permițându-le tuturor statelor membre să aplice, – pentru luarea în considerare a efectelor pozitive asupra societății sau mediului ale diverselor bunuri și servicii –, o cotă redusă în cazul căreia nu se aplică cerința minimă, precum și o scutire cu drept de deducere a TVA-ului achitat în amonte, pe lângă cel mult două cote reduse de minimum 5 %.
  În limitele prevăzute în prezenta directivă, este posibil ca statele membre să mențină cotele reduse de TVA existente sau să introducă noi cote, care să fie în beneficiul consumatorului final și să servească interesului general, de exemplu pentru prestarea de servicii cu utilizare intensivă a forței de muncă și pentru luarea în considerare a unor aspecte sociale și/sau de mediu.

Expunere de motive

În cazul în care normele sunt prea specifice, există un risc semnificativ ca acestea să stea în calea flexibilității urmărite.

Amendamentul 2

Considerentul (8)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| Deși este în continuare posibilă aplicarea unor cote diferite în anumite zone îndepărtate, trebuie să se asigure respectarea de către cota standard a limitei minime de 15 %. | Deși este în continuare posibilă aplicarea unor cote diferite în anumite zone îndepărtate, trebuie să se asigure respectarea de către cota standard a limitei minime de 15 %
  și a limitei maxime de 25 %
  . |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

Deși este în continuare posibilă aplicarea unor cote diferite în anumite zone îndepărtate, trebuie să se asigure respectarea de către cota standard a limitei minime de 15 %.

Deși este în continuare posibilă aplicarea unor cote diferite în anumite zone îndepărtate, trebuie să se asigure respectarea de către cota standard a limitei minime de 15 %
  și a limitei maxime de 25 %
  .

Amendamentul 3

Se adaugă un alineat nou, după articolul 1 alineatul (1):

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| | Articolul 97 se înlocuiește cu următorul text: „Cota standard nu poate fi mai mică de 15 % sau mai mare de 25 %”. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

Articolul 97 se înlocuiește cu următorul text: „Cota standard nu poate fi mai mică de 15 % sau mai mare de 25 %”.

Amendamentul 4

Articolul 1 alineatul (2)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| Articolul 98 se înlocuiește cu următorul text: | Articolul 98 se înlocuiește cu următorul text: |
| Articolul 98 | Articolul 98 |
| 1.   Statele membre pot aplica cel mult două cote reduse. | 1.   Statele membre pot aplica cel mult două cote reduse. |
| Cotele reduse se fixează ca procent din baza de impozitare, care nu poate fi mai mic de 5 %. | Cotele reduse se fixează ca procent din baza de impozitare, care nu poate fi mai mic de 5 %. |
| 2   Prin derogare de la alineatul (1), pe lângă cele două cote reduse, statele membre pot aplica o cotă redusă inferioară valorii minime de 5 % și o scutire cu drept de deducere a TVA-ului achitat în etapa anterioară. | 2.   Prin derogare de la alineatul (1), pe lângă cele două cote reduse, statele membre pot aplica o cotă redusă inferioară valorii minime de 5 % și o scutire cu drept de deducere a TVA-ului achitat în etapa anterioară. |
| 3.   Cotele reduse și scutirile aplicate în conformitate cu alineatele (1) și (2) sunt
  numai
  în beneficiul consumatorului final și se aplică pentru a urmări, într-un mod consecvent, un obiectiv de interes general. | 3.   Cotele reduse și scutirile aplicate în conformitate cu alineatele (1) și (2) sunt în beneficiul consumatorului final și se aplică pentru a urmări, într-un mod consecvent, un obiectiv de interes general
  care ține seama de efectele pozitive asupra societății și/sau mediului al e diferitelor bunuri și servicii
  . |
| Cotele reduse și scutirile menționate la alineatele (1) și (2) nu se aplică bunurilor sau serviciilor din categoriile prevăzute în anexa IIIa. | Cotele reduse și scutirile menționate la alineatele (1) și (2) nu se aplică bunurilor sau serviciilor din categoriile prevăzute în anexa IIIa. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

Articolul 98 se înlocuiește cu următorul text:

Articolul 98 se înlocuiește cu următorul text:

Articolul 98

Articolul 98

1.   Statele membre pot aplica cel mult două cote reduse.

1.   Statele membre pot aplica cel mult două cote reduse.

Cotele reduse se fixează ca procent din baza de impozitare, care nu poate fi mai mic de 5 %.

Cotele reduse se fixează ca procent din baza de impozitare, care nu poate fi mai mic de 5 %.

2   Prin derogare de la alineatul (1), pe lângă cele două cote reduse, statele membre pot aplica o cotă redusă inferioară valorii minime de 5 % și o scutire cu drept de deducere a TVA-ului achitat în etapa anterioară.

2.   Prin derogare de la alineatul (1), pe lângă cele două cote reduse, statele membre pot aplica o cotă redusă inferioară valorii minime de 5 % și o scutire cu drept de deducere a TVA-ului achitat în etapa anterioară.

3.   Cotele reduse și scutirile aplicate în conformitate cu alineatele (1) și (2) sunt
  numai
  în beneficiul consumatorului final și se aplică pentru a urmări, într-un mod consecvent, un obiectiv de interes general.

3.   Cotele reduse și scutirile aplicate în conformitate cu alineatele (1) și (2) sunt în beneficiul consumatorului final și se aplică pentru a urmări, într-un mod consecvent, un obiectiv de interes general
  care ține seama de efectele pozitive asupra societății și/sau mediului al e diferitelor bunuri și servicii
  .

Cotele reduse și scutirile menționate la alineatele (1) și (2) nu se aplică bunurilor sau serviciilor din categoriile prevăzute în anexa IIIa.

Cotele reduse și scutirile menționate la alineatele (1) și (2) nu se aplică bunurilor sau serviciilor din categoriile prevăzute în anexa IIIa.

Expunere de motive

Expunere de motive

Limitarea scutirilor exclusiv la situațiile în care sunt în beneficiul consumatorului final ar fi dificil de pus în practică, având în vedere că multe bunuri și servicii sunt vândute atât către consumatori, cât și către întreprinderi. În considerente se subliniază că la baza propunerii se află, printre altele, asigurarea funcționării pieței interne, precum și evitarea creării unei complexități inutile și a unei creșteri ulterioare a costurilor pentru întreprinderi. Din aceste motive, termenul „numai” ar trebui eliminat din textul directivei.

Anexa la propunerea de directivă a Consiliului de modificare a Directivei 2006/112/CEE în ceea ce privește cotele reduse ale taxei pe valoarea adăugată

[COM(2018) 20 final]

Amendamentul 5

Amendamentul 5

Punctul 5

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| (5) | Livrarea de băuturi alcoolice | 11.01
  11.02
  11.03
  11.05
  47.00.25 | Nu există | Nu există | (5) | Livrarea de băuturi alcoolice | 11.01
  11.02
  11.03


  11.04


  11.05
  47.00.25 | Nu există | Nu există |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

(5)

Livrarea de băuturi alcoolice

11.01

11.02

11.03

11.05

47.00.25

Nu există

Nu există

(5)

Livrarea de băuturi alcoolice

11.01

11.02

11.03

11.04

11.04

11.05

47.00.25

Nu există

Nu există

Expunere de motive

Expunere de motive

Nu există niciun motiv pentru care ar trebui să se aplice o cotă redusă pentru alcoolul din vermut și alte vinuri aromatizate.

Amendamentul 6

Amendamentul 6

Punctul 7

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| (7) | Livrarea, închirierea, întreținerea și repararea mijloacelor de transport | 29
  30
  33.15
  33.16
  45
  47.00.81
  77.1
  77.34
  77.35
  77.39.13 | Livrarea, închirierea, întreținerea și repararea bicicletelor, a cărucioarelor pentru copii și a vehiculelor pentru invalizi
  ... | 30.92
  33.17.19
  47.00.45
  47.00.75
  77.21.10
  77.29.19
  95.29.12
  29.10.24
  45.11.245.11.3 | (7) | Livrarea, închirierea, întreținerea și repararea mijloacelor de transport | 29
  30
  33.15
  33.16
  45
  47.00.81
  77.1
  77.34
  77.35
  77.39.13 | Livrarea, închirierea, întreținerea și repararea bicicletelor
  (inclusiv a bicicletelor electrice), a scuterelor electrice
  , cărucioarelor pentru copii și cărucioarelor pentru invalizi
  ... | 30.92
  33.17.19
  47.00.45
  47.00.75
  77.21.10
  77.29.19
  95.29.12
  29.10.24
  45.11.245.11.3 |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

(7)

Livrarea, închirierea, întreținerea și repararea mijloacelor de transport

29

30

33.15

33.16

45

47.00.81

77.1

77.34

77.35

77.39.13

Livrarea, închirierea, întreținerea și repararea bicicletelor, a cărucioarelor pentru copii și a vehiculelor pentru invalizi

...

30.92

33.17.19

47.00.45

47.00.75

77.21.10

77.29.19

95.29.12

29.10.24

45.11.245.11.3

(7)

Livrarea, închirierea, întreținerea și repararea mijloacelor de transport

29

30

33.15

33.16

45

47.00.81

77.1

77.34

77.35

77.39.13

Livrarea, închirierea, întreținerea și repararea bicicletelor
  (inclusiv a bicicletelor electrice), a scuterelor electrice
  , cărucioarelor pentru copii și cărucioarelor pentru invalizi

(inclusiv a bicicletelor electrice), a scuterelor electrice

...

30.92

33.17.19

47.00.45

47.00.75

77.21.10

77.29.19

95.29.12

29.10.24

45.11.245.11.3

Expunere de motive

Expunere de motive

Ar trebui clarificat faptul că statele membre pot acorda cote reduse inclusiv pentru biciclete și scutere electrice. Bicicletele și scuterele electrice joacă un rol important în mobilitate.

Amendamentul 7

Amendamentul 7

Punctul 10

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| (10) | Livrarea de produse optice, electronice și de computer; livrarea de ceasuri de mână | 26
  47.00.3
  47.00.82
  47.00.83
  47.00.88 | Nu există | Nu există | (10) | Livrarea de produse optice, electronice și de computer; livrarea de ceasuri de mână | 26
  47.00.3
  47.00.82
  47.00.83
  47.00.88 | Echipamente de iradiere, electromedicale și electroterapeutice; ochelari și lentile de contact | 26.60




  32.50.4 |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

(10)

Livrarea de produse optice, electronice și de computer; livrarea de ceasuri de mână

26

47.00.3

47.00.82

47.00.83

47.00.88

Nu există

Nu există

Nu există

Nu există

(10)

Livrarea de produse optice, electronice și de computer; livrarea de ceasuri de mână

26

47.00.3

47.00.82

47.00.83

47.00.88

Echipamente de iradiere, electromedicale și electroterapeutice; ochelari și lentile de contact

Echipamente de iradiere, electromedicale și electroterapeutice; ochelari și lentile de contact

26.60

26.60

32.50.4

32.50.4

Expunere de motive

Expunere de motive

Statele membre ar trebui să poată aplica cote reduse ale TVA-ului pentru ochelari și lentile de contact, precum și pentru stimulatoare cardiace și proteze auditive.

Amendamentul 8

Amendamentul 8

Punctul 15

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| (15) | Prestarea de servicii financiare
  și de asigurare | 64


  65


  66 | Nu există | Nu există | (15) | Prestarea de servicii financiare | 64
  66 | Nu există | Nu există |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

(15)

Prestarea de servicii financiare
  și de asigurare

și de asigurare

64

65

65

66

Nu există

Nu există

(15)

Prestarea de servicii financiare

64

66

Nu există

Nu există

Expunere de motive

Expunere de motive

În conformitate cu articolul 135 alineatul (1) litera (a) din Directiva 2006/112/CE, statele membre scutesc tranzacțiile de asigurare și reasigurare, inclusiv serviciile conexe prestate de brokerii și agenții de asigurări de la plata taxei pe valoarea adăugată.

Propunerea Comisiei este, așadar, în contradicție cu textul Directivei 2006/112/CE.

Propunere de directivă a Consiliului de modificare a Directivei 2006/112/CE privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată în ceea ce privește regimul special pentru întreprinderile mici

[COM (2018) 21 final]

Amendamentul 9

Amendamentul 9

Considerentul (13)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| Mai mult, pentru a asigura respectarea condițiilor pentru scutirile acordate de un stat membru întreprinderilor care nu sunt stabilite în acel stat, este necesară stabilirea obligației acestor întreprinderi de a notifica în prealabil intenția lor de a beneficia de scutire. Această notificare ar trebui transmisă
  de către întreprinderea mică în cauză statului membru în care este stabilită
  . Ulterior, pe baza informațiilor declarate privind cifra de afaceri a întreprinderii, acel stat membru ar trebui să transmită informațiile respective celorlalte state membre vizate. | Mai mult, pentru a asigura respectarea condițiilor pentru scutirile acordate de un stat membru întreprinderilor care nu sunt stabilite în acel stat, este necesară stabilirea obligației acestor întreprinderi de a notifica în prealabil intenția lor de a beneficia de scutire. Această notificare ar trebui transmisă
  prin intermediul unui portal internet, care ar trebui să fie creat de Comisie
  . Ulterior, pe baza informațiilor declarate privind cifra de afaceri a întreprinderii, statul membru
  de stabilire
  ar trebui să transmită informațiile respective celorlalte state membre vizate. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

Mai mult, pentru a asigura respectarea condițiilor pentru scutirile acordate de un stat membru întreprinderilor care nu sunt stabilite în acel stat, este necesară stabilirea obligației acestor întreprinderi de a notifica în prealabil intenția lor de a beneficia de scutire. Această notificare ar trebui transmisă
  de către întreprinderea mică în cauză statului membru în care este stabilită
  . Ulterior, pe baza informațiilor declarate privind cifra de afaceri a întreprinderii, acel stat membru ar trebui să transmită informațiile respective celorlalte state membre vizate.

de către întreprinderea mică în cauză statului membru în care este stabilită

Mai mult, pentru a asigura respectarea condițiilor pentru scutirile acordate de un stat membru întreprinderilor care nu sunt stabilite în acel stat, este necesară stabilirea obligației acestor întreprinderi de a notifica în prealabil intenția lor de a beneficia de scutire. Această notificare ar trebui transmisă
  prin intermediul unui portal internet, care ar trebui să fie creat de Comisie
  . Ulterior, pe baza informațiilor declarate privind cifra de afaceri a întreprinderii, statul membru
  de stabilire
  ar trebui să transmită informațiile respective celorlalte state membre vizate.

prin intermediul unui portal internet, care ar trebui să fie creat de Comisie

de stabilire

Expunere de motive

Expunere de motive

Prezentul amendament are legătură cu amendamentul la articolul 1 alineatul (12); reia propunerea formulată în proiectul de raport prezentat Parlamentului European de T. Vandenkendelaere (PPE-BE).

Amendamentul 10

Amendamentul 10

Articolul 1 alineatul (12)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| Articolul 284 se înlocuiește cu următorul text: | Articolul 284 se înlocuiește cu următorul text: |
| Articolul 284 | Articolul 284 |
| (1)   Statele membre pot scuti livrările de bunuri și prestările de servicii efectuate pe teritoriul lor de către întreprinderi mici stabilite pe teritoriul respectiv a căror cifră de afaceri anuală la nivel de stat membru, aferentă acelor livrări și/sau prestări, nu depășește plafonul stabilit de acele state membre pentru aplicarea acestei scutiri. | (1)   Statele membre pot scuti livrările de bunuri și prestările de servicii efectuate pe teritoriul lor de către întreprinderi mici stabilite pe teritoriul respectiv a căror cifră de afaceri anuală la nivel de stat membru, aferentă acelor livrări și/sau prestări, nu depășește plafonul stabilit de acele state membre pentru aplicarea acestei scutiri. |
| Statele membre pot stabili plafoane diferite
  pentru sectoare economice diferite
  , pe baza unor criterii obiective. Aceste plafoane nu pot depăși, însă, valoarea de
  85 000
  EUR sau echivalentul în monedă națională. | Statele membre pot stabili plafoane diferite pe baza unor criterii obiective. Aceste plafoane nu pot depăși, însă, valoarea de
  100 000
  EUR sau echivalentul în monedă națională. |
| (2)   Statele membre care au instituit scutirea pentru întreprinderile mici scutesc, de asemenea, livrările de bunuri și prestările de servicii efectuate pe teritoriul lor de către întreprinderi stabilite într-un alt stat membru, cu condiția îndeplinirii următoarelor condiții:






  (a) | cifra de afaceri anuală la nivel de Uniune a respectivei întreprinderi mici să nu depășească valoarea de 100 000 EUR; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

Articolul 284 se înlocuiește cu următorul text:

Articolul 284 se înlocuiește cu următorul text:

Articolul 284

Articolul 284

Articolul 284

Articolul 284

(1)   Statele membre pot scuti livrările de bunuri și prestările de servicii efectuate pe teritoriul lor de către întreprinderi mici stabilite pe teritoriul respectiv a căror cifră de afaceri anuală la nivel de stat membru, aferentă acelor livrări și/sau prestări, nu depășește plafonul stabilit de acele state membre pentru aplicarea acestei scutiri.

(1)   Statele membre pot scuti livrările de bunuri și prestările de servicii efectuate pe teritoriul lor de către întreprinderi mici stabilite pe teritoriul respectiv a căror cifră de afaceri anuală la nivel de stat membru, aferentă acelor livrări și/sau prestări, nu depășește plafonul stabilit de acele state membre pentru aplicarea acestei scutiri.

Statele membre pot stabili plafoane diferite
  pentru sectoare economice diferite
  , pe baza unor criterii obiective. Aceste plafoane nu pot depăși, însă, valoarea de
  85 000
  EUR sau echivalentul în monedă națională.

pentru sectoare economice diferite

85 000

Statele membre pot stabili plafoane diferite pe baza unor criterii obiective. Aceste plafoane nu pot depăși, însă, valoarea de
  100 000
  EUR sau echivalentul în monedă națională.

100 000

(2)   Statele membre care au instituit scutirea pentru întreprinderile mici scutesc, de asemenea, livrările de bunuri și prestările de servicii efectuate pe teritoriul lor de către întreprinderi stabilite într-un alt stat membru, cu condiția îndeplinirii următoarelor condiții:

(a)

cifra de afaceri anuală la nivel de Uniune a respectivei întreprinderi mici să nu depășească valoarea de 100 000 EUR;

| (b) | valoarea livrărilor și/sau a prestărilor efectuate în statul membru în care întreprinderea nu este stabilită să nu depășească plafonul aplicabil în acel stat membru pentru acordarea scutirii întreprinderilor stabilite în acel stat membru. |
| --- | --- |

(b)

valoarea livrărilor și/sau a prestărilor efectuate în statul membru în care întreprinderea nu este stabilită să nu depășească plafonul aplicabil în acel stat membru pentru acordarea scutirii întreprinderilor stabilite în acel stat membru.

(2)   Statele membre care au instituit scutirea pentru întreprinderile mici scutesc, de asemenea, livrările de bunuri și prestările de servicii efectuate pe teritoriul lor de către întreprinderi stabilite într-un alt stat membru, cu condiția îndeplinirii următoarelor condiții:

| (a) | cifra de afaceri anuală la nivel de Uniune a respectivei întreprinderi mici să nu depășească valoarea de 100 000 EUR; |
| --- | --- |

(a)

cifra de afaceri anuală la nivel de Uniune a respectivei întreprinderi mici să nu depășească valoarea de 100 000 EUR;

| (b) | valoarea livrărilor și/sau a prestărilor efectuate în statul membru în care întreprinderea nu este stabilită să nu depășească plafonul aplicabil în acel stat membru pentru acordarea scutirii întreprinderilor stabilite în acel stat membru. |
| --- | --- |

(b)

valoarea livrărilor și/sau a prestărilor efectuate în statul membru în care întreprinderea nu este stabilită să nu depășească plafonul aplicabil în acel stat membru pentru acordarea scutirii întreprinderilor stabilite în acel stat membru.

(3)   Statele membre iau măsurile corespunzătoare pentru a se asigura că întreprinderile mici care beneficiază de scutire îndeplinesc condițiile prevăzute la alineatele (1) și (2).

(3)   Statele membre iau măsurile corespunzătoare pentru a se asigura că întreprinderile mici care beneficiază de scutire îndeplinesc condițiile prevăzute la alineatele (1) și (2).

(4)   
  Înainte de a beneficia
  de scutire în
  alte state membre, întreprinderea mică notifică statul membru în care este stabilită
  .

(4)   
  Comisia creează un portal online prin car e întreprinderile mici care doresc să beneficieze
  de scutire în alt stat membru
  pot să se înregistreze
  .

În cazul în care o întreprindere mică beneficiază de scutire în alte state membre decât cel în care este stabilită, statul membru de stabilire ia toate măsurile necesare pentru a asigura declararea corectă, de către întreprinderea mică respectivă, a cifrei de afaceri anuale la nivel de Uniune și a cifrei de afaceri anuale la nivel de stat membru și informează autoritățile fiscale ale celorlalte state membre vizate în care întreprinderea mică își efectuează livrările și/sau prestările.”

În cazul în care o întreprindere mică beneficiază de scutire în alte state membre decât cel în care este stabilită, statul membru de stabilire ia toate măsurile necesare pentru a asigura declararea corectă, de către întreprinderea mică respectivă, a cifrei de afaceri anuale la nivel de Uniune și a cifrei de afaceri anuale la nivel de stat membru și informează autoritățile fiscale ale celorlalte state membre vizate în care întreprinderea mică își efectuează livrările și/sau prestările.”

Expunere de motive

Expunere de motive

În conformitate cu principiul subsidiarității, stabilirea de plafoane naționale ar trebui să rămână la latitudinea statelor membre. Prin urmare, nu ar trebui să se introducă niciun alt plafon maxim, cu excepția plafonului comun propus la nivelul Uniunii, în valoare de 100 000 EUR. Posibilitatea de a stabili plafoane naționale este binevenită pentru a oferi o mai mare flexibilitate, însă limitarea la diferite sectoare economice poate crea probleme de delimitare.

Amendamentul 11

Amendamentul 11

Articolul 1 alineatul (15)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| Se introduce următorul articol 288a: | Se introduce următorul articol 288a: |
| „Articolul 288a | „Articolul 288a |
| În cazul în care, într-un an calendaristic ulterior, cifra de afaceri anuală la nivel de stat membru a unei întreprinderi mici depășește plafonul de scutire prevăzut la articolul 284 alineatul (1), întreprinderea mică respectivă poate continua să beneficieze de scutire în acel an, cu condiția ca cifra sa de afaceri anuală la nivel de stat membru să nu depășească, în anul respectiv, plafonul stabilit la articolul 284 alineatul (1) cu mai mult de
  50 %
  .” | În cazul în care, într-un an calendaristic ulterior, cifra de afaceri anuală la nivel de stat membru a unei întreprinderi mici depășește plafonul de scutire prevăzut la articolul 284 alineatul (1), întreprinderea mică respectivă poate continua să beneficieze de scutire în acel an, cu condiția ca cifra sa de afaceri anuală la nivel de stat membru să nu depășească, în anul respectiv, plafonul stabilit la articolul 284 alineatul (1) cu mai mult de
  33 %
  .” |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

Se introduce următorul articol 288a:

Se introduce următorul articol 288a:

„Articolul 288a

„Articolul 288a

„Articolul 288a

„Articolul 288a

În cazul în care, într-un an calendaristic ulterior, cifra de afaceri anuală la nivel de stat membru a unei întreprinderi mici depășește plafonul de scutire prevăzut la articolul 284 alineatul (1), întreprinderea mică respectivă poate continua să beneficieze de scutire în acel an, cu condiția ca cifra sa de afaceri anuală la nivel de stat membru să nu depășească, în anul respectiv, plafonul stabilit la articolul 284 alineatul (1) cu mai mult de
  50 %
  .”

50 %

În cazul în care, într-un an calendaristic ulterior, cifra de afaceri anuală la nivel de stat membru a unei întreprinderi mici depășește plafonul de scutire prevăzut la articolul 284 alineatul (1), întreprinderea mică respectivă poate continua să beneficieze de scutire în acel an, cu condiția ca cifra sa de afaceri anuală la nivel de stat membru să nu depășească, în anul respectiv, plafonul stabilit la articolul 284 alineatul (1) cu mai mult de
  33 %
  .”

33 %

Expunere de motive

Expunere de motive

Această prevedere reduce efectele în cascadă disproporționate, dar ar putea denatura concurența pentru întreprinderile care nu sunt în măsură să beneficieze de scutire. Prin urmare, valoarea cu care se poate depăși pragul ar trebui redusă de la 50 % la 33 %.

II.   RECOMANDĂRI POLITICE

RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR

| 1. | salută inițiativa Comisiei de a reforma sistemul actual de TVA din Uniunea Europeană pentru a garanta o mai bună funcționare a pieței interne și pentru a se asigura o adaptare a legislației în materie de TVA la schimbările de la nivelul economiei mondiale și digitale; |
| --- | --- |

1.

salută inițiativa Comisiei de a reforma sistemul actual de TVA din Uniunea Europeană pentru a garanta o mai bună funcționare a pieței interne și pentru a se asigura o adaptare a legislației în materie de TVA la schimbările de la nivelul economiei mondiale și digitale;

| 2. | subliniază însă că propunerea trebuie să evite denaturări ale concurenței și o creștere a sarcinii administrative și a costurilor pentru întreprinderile mici și mijlocii (IMM), respectiv pentru autoritățile regionale și locale; |
| --- | --- |

2.

subliniază însă că propunerea trebuie să evite denaturări ale concurenței și o creștere a sarcinii administrative și a costurilor pentru întreprinderile mici și mijlocii (IMM), respectiv pentru autoritățile regionale și locale;

| 3. | atrage atenția asupra faptului că diferitele regimuri și cote ale taxei pe valoarea adăugată afectează îndeosebi zonele de frontieră și activitățile IMM-urilor din aceste zone. În consecință, ar trebui să se analizeze impactul teritorial al propunerii, vizând o flexibilitate crescută la stabilirea cotelor taxei pe valoarea adăugată; |
| --- | --- |

3.

atrage atenția asupra faptului că diferitele regimuri și cote ale taxei pe valoarea adăugată afectează îndeosebi zonele de frontieră și activitățile IMM-urilor din aceste zone. În consecință, ar trebui să se analizeze impactul teritorial al propunerii, vizând o flexibilitate crescută la stabilirea cotelor taxei pe valoarea adăugată;

Norme comune privind cotele taxei pe valoarea adăugată

Norme comune privind cotele taxei pe valoarea adăugată

| 4. | susține propunerea Comisiei de a impozita bunurile și serviciile conform principiului impozitării la destinație, deoarece riscul de a denatura concurența este mai redus în acest fel; |
| --- | --- |

4.

susține propunerea Comisiei de a impozita bunurile și serviciile conform principiului impozitării la destinație, deoarece riscul de a denatura concurența este mai redus în acest fel;

| 5. | sprijină articolul 98 alineatele (1) și (2) din propunerea de directivă, conform cărora statele membre pot aplica cel mult două cote reduse de minimum 5 %, o cotă redusă inferioară valorii minime de 5 % și o scutire cu drept de deducere a TVA-ului achitat în amonte; |
| --- | --- |

5.

sprijină articolul 98 alineatele (1) și (2) din propunerea de directivă, conform cărora statele membre pot aplica cel mult două cote reduse de minimum 5 %, o cotă redusă inferioară valorii minime de 5 % și o scutire cu drept de deducere a TVA-ului achitat în amonte;

| 6. | salută propunerea Comisiei de a elabora o listă de bunuri (anexa IIIa) asupra cărora nu se pot aplica cote reduse – în locul listei actuale de bunuri (cu diferite derogări temporare) pentru care se pot stabili cote ale taxei pe valoarea adăugată sub cota standard. Propunerea le acordă statelor membre mai multă flexibilitate și corectează lipsa neutralității fiscale ca urmare a faptului că unele state membre au stabilit cote reduse ale TVA-ului pentru bunuri care nu beneficiază de reduceri în alte state membre. Este important să se sublinieze că scopul listei este acela de a evita denaturarea concurenței și că nu ar trebui să fie utilizată pentru realizarea altor obiective politice; |
| --- | --- |

6.

salută propunerea Comisiei de a elabora o listă de bunuri (anexa IIIa) asupra cărora nu se pot aplica cote reduse – în locul listei actuale de bunuri (cu diferite derogări temporare) pentru care se pot stabili cote ale taxei pe valoarea adăugată sub cota standard. Propunerea le acordă statelor membre mai multă flexibilitate și corectează lipsa neutralității fiscale ca urmare a faptului că unele state membre au stabilit cote reduse ale TVA-ului pentru bunuri care nu beneficiază de reduceri în alte state membre. Este important să se sublinieze că scopul listei este acela de a evita denaturarea concurenței și că nu ar trebui să fie utilizată pentru realizarea altor obiective politice;

| 7. | consideră că normele actuale nu numai că duc la o lipsă de neutralitate fiscală între statele membre, dar și împiedică oportunitățile de valorificare a dezvoltării tehnologice, de vreme ce aceleași produse/servicii sunt impozitate la cote diferite în funcție de forma de distribuție. Un exemplu elocvent în acest sens îl reprezintă interzicerea cotei reduse de TVA pentru publicațiile digitale, cum ar fi ziarele, cărțile audio și serviciile muzicale în streaming. Acest lucru a afectat îndeosebi industria presei scrise într-o perioadă în care aceasta se confruntă cu schimbări structurale majore, odată cu digitizarea sporită a mass-mediei, și în care importanța ziarelor pentru democrație nu poate fi subestimată; |
| --- | --- |

7.

consideră că normele actuale nu numai că duc la o lipsă de neutralitate fiscală între statele membre, dar și împiedică oportunitățile de valorificare a dezvoltării tehnologice, de vreme ce aceleași produse/servicii sunt impozitate la cote diferite în funcție de forma de distribuție. Un exemplu elocvent în acest sens îl reprezintă interzicerea cotei reduse de TVA pentru publicațiile digitale, cum ar fi ziarele, cărțile audio și serviciile muzicale în streaming. Acest lucru a afectat îndeosebi industria presei scrise într-o perioadă în care aceasta se confruntă cu schimbări structurale majore, odată cu digitizarea sporită a mass-mediei, și în care importanța ziarelor pentru democrație nu poate fi subestimată;

| 8. | presupune că articolul 98 alineatul (3) se va aplica bunurilor și serviciilor care sunt achiziționate în mod normal de consumatori individuali. După verificare, bunurile și serviciile pot fi vândute cu o cotă redusă de TVA, chiar dacă sunt vândute atât către întreprinderi, cât și către persoane private; |
| --- | --- |

8.

presupune că articolul 98 alineatul (3) se va aplica bunurilor și serviciilor care sunt achiziționate în mod normal de consumatori individuali. După verificare, bunurile și serviciile pot fi vândute cu o cotă redusă de TVA, chiar dacă sunt vândute atât către întreprinderi, cât și către persoane private;

| 9. | subliniază că termenul „consumator final” poate crea probleme la punerea în aplicare. Consumatorul final poate desemna, în contextul taxei pe valoarea adăugată, o persoană privată, o persoană juridică neimpozabilă sau o persoană impozabilă care desfășoară o activitate scutită de la plata TVA, fără drept de deducere. Cu toate acestea, din expunerea de motive reiese că prin consumator final se înțelege persoana care achiziționează bunuri și servicii pentru uz personal. Având în vedere faptul că și persoanele juridice pot fi consumatori finali, CoR consideră că cerința ar trebui să includă și această categorie de persoane; |
| --- | --- |

9.

subliniază că termenul „consumator final” poate crea probleme la punerea în aplicare. Consumatorul final poate desemna, în contextul taxei pe valoarea adăugată, o persoană privată, o persoană juridică neimpozabilă sau o persoană impozabilă care desfășoară o activitate scutită de la plata TVA, fără drept de deducere. Cu toate acestea, din expunerea de motive reiese că prin consumator final se înțelege persoana care achiziționează bunuri și servicii pentru uz personal. Având în vedere faptul că și persoanele juridice pot fi consumatori finali, CoR consideră că cerința ar trebui să includă și această categorie de persoane;

| 10. | sprijină propunerea de a utiliza o cotă medie ponderată de peste 12 %, pentru a garanta protecția veniturilor statelor membre; |
| --- | --- |

10.

sprijină propunerea de a utiliza o cotă medie ponderată de peste 12 %, pentru a garanta protecția veniturilor statelor membre;

| 11. | subliniază că o mai mare flexibilitate în stabilirea cotelor de TVA ar putea face lucrurile mai complicate, în special pentru IMM-uri, care nu dispun de resursele și sistemele disponibile pentru marile întreprinderi, care să le permită să gestioneze mai multe cote de impozitare în tranzacțiile lor transfrontaliere; |
| --- | --- |

11.

subliniază că o mai mare flexibilitate în stabilirea cotelor de TVA ar putea face lucrurile mai complicate, în special pentru IMM-uri, care nu dispun de resursele și sistemele disponibile pentru marile întreprinderi, care să le permită să gestioneze mai multe cote de impozitare în tranzacțiile lor transfrontaliere;

| 12. | solicită Comisiei Europene să creeze un portal electronic, de exemplu prin dezvoltarea în continuare a portalului web TEDB existent, astfel încât întreprinderile să aibă o privire de ansamblu asupra diferitelor sisteme de TVA din toate statele membre ale UE, și, în cadrul condițiilor pentru scutirile acordate de un stat membru întreprinderilor care nu sunt stabilite în acel stat, să notifice intenția lor de a beneficia de scutire. Acest instrument trebuie să fie ușor accesibil, fiabil și disponibil în toate limbile oficiale ale UE; |
| --- | --- |

12.

solicită Comisiei Europene să creeze un portal electronic, de exemplu prin dezvoltarea în continuare a portalului web TEDB existent, astfel încât întreprinderile să aibă o privire de ansamblu asupra diferitelor sisteme de TVA din toate statele membre ale UE, și, în cadrul condițiilor pentru scutirile acordate de un stat membru întreprinderilor care nu sunt stabilite în acel stat, să notifice intenția lor de a beneficia de scutire. Acest instrument trebuie să fie ușor accesibil, fiabil și disponibil în toate limbile oficiale ale UE;

| 13. | invită, de asemenea, Comisia să extindă domeniul de aplicare a mini-ghișeului unic (MOSS) odată cu implementarea prezentei propuneri. Sistemul MOSS va fi deosebit de important pentru prelucrarea administrativă a TVA în țara de destinație; |
| --- | --- |

13.

invită, de asemenea, Comisia să extindă domeniul de aplicare a mini-ghișeului unic (MOSS) odată cu implementarea prezentei propuneri. Sistemul MOSS va fi deosebit de important pentru prelucrarea administrativă a TVA în țara de destinație;

| 14. | consideră că o mai mare flexibilitate în stabilirea cotelor de TVA ar putea face mai dificilă determinarea modului de impozitare a unei tranzacții care implică mai multe produse. Acest lucru are efecte asupra cotei de impozitare aplicabile, bazei de impozitare, tipului de factură și țării considerate țara de impozitare. Poate duce la apariția unor probleme cu facturarea și generează incertitudine, costuri și litigii, întrucât această chestiune poate fi abordată în moduri diferite în diferitele state membre. Comisia ar trebui să furnizeze orientări clare cu privire la modul de gestionare a tranzacțiilor care implică mai multe servicii; |
| --- | --- |

14.

consideră că o mai mare flexibilitate în stabilirea cotelor de TVA ar putea face mai dificilă determinarea modului de impozitare a unei tranzacții care implică mai multe produse. Acest lucru are efecte asupra cotei de impozitare aplicabile, bazei de impozitare, tipului de factură și țării considerate țara de impozitare. Poate duce la apariția unor probleme cu facturarea și generează incertitudine, costuri și litigii, întrucât această chestiune poate fi abordată în moduri diferite în diferitele state membre. Comisia ar trebui să furnizeze orientări clare cu privire la modul de gestionare a tranzacțiilor care implică mai multe servicii;

Simplificarea dispozițiilor pentru întreprinderile mici

Simplificarea dispozițiilor pentru întreprinderile mici

| 15. | salută propunerea Comisiei Europene de a acorda statelor membre mai multe posibilități de simplificare a procedurii de aplicare a TVA în cazul întreprinderilor mici. Sunt în continuare importante îmbunătățirea eficienței fiscale și combaterea fraudei, astfel încât să se evite denaturarea concurenței și să se garanteze veniturile fiscale ale statelor membre; |
| --- | --- |

15.

salută propunerea Comisiei Europene de a acorda statelor membre mai multe posibilități de simplificare a procedurii de aplicare a TVA în cazul întreprinderilor mici. Sunt în continuare importante îmbunătățirea eficienței fiscale și combaterea fraudei, astfel încât să se evite denaturarea concurenței și să se garanteze veniturile fiscale ale statelor membre;

| 16. | este de acord cu definiția propusă, conform căreia o întreprindere cu o cifră de afaceri anuală de maximum 2 000 000 EUR la nivel de Uniune este considerată a fi o „întreprindere mică”; |
| --- | --- |

16.

este de acord cu definiția propusă, conform căreia o întreprindere cu o cifră de afaceri anuală de maximum 2 000 000 EUR la nivel de Uniune este considerată a fi o „întreprindere mică”;

| 17. | relevă că fragmentarea și complexitatea sistemului de TVA presupune costuri semnificative de asigurare a conformității pentru întreprinderile implicate în tranzacții transfrontaliere. Aceste costuri sunt disproporționat de mari pentru IMM-uri, care reprezintă coloana vertebrală a economiei și a ocupării forței de muncă la nivel regional, și cu atât mai mult pentru întreprinderile mici cu o cifră de afaceri anuală sub 2 000 000 EUR. Aceste întreprinderi reprezintă aproximativ 98 % din totalitatea întreprinderilor din UE, contribuind cu cca 15 % la cifra de afaceri globală și cu cca 25 % la veniturile nete obținute din taxa pe valoarea adăugată; |
| --- | --- |

17.

relevă că fragmentarea și complexitatea sistemului de TVA presupune costuri semnificative de asigurare a conformității pentru întreprinderile implicate în tranzacții transfrontaliere. Aceste costuri sunt disproporționat de mari pentru IMM-uri, care reprezintă coloana vertebrală a economiei și a ocupării forței de muncă la nivel regional, și cu atât mai mult pentru întreprinderile mici cu o cifră de afaceri anuală sub 2 000 000 EUR. Aceste întreprinderi reprezintă aproximativ 98 % din totalitatea întreprinderilor din UE, contribuind cu cca 15 % la cifra de afaceri globală și cu cca 25 % la veniturile nete obținute din taxa pe valoarea adăugată;

| 18. | subliniază că, în ceea ce privește prestarea de servicii electronice, poate fi dificil să se stabilească statul membru în care se află clientul. În cazul întreprinderilor mici, cheltuielile administrative aferente unei clarificări satisfăcătoare pentru autoritățile fiscale a acestei chestiuni sunt uneori atât de ridicate, încât acestea exclud comerțul cu clienți din alte state membre. Pentru a reduce sarcina administrativă a întreprinderilor mici cu o cifră de afaceri de maximum 2 000 000 EUR la nivelul Uniunii, acestea ar trebui să poată plăti, în mod alternativ, taxa pe valoarea adăugată la cea mai ridicată cotă TVA aplicabilă în UE pentru serviciile respective; |
| --- | --- |

18.

subliniază că, în ceea ce privește prestarea de servicii electronice, poate fi dificil să se stabilească statul membru în care se află clientul. În cazul întreprinderilor mici, cheltuielile administrative aferente unei clarificări satisfăcătoare pentru autoritățile fiscale a acestei chestiuni sunt uneori atât de ridicate, încât acestea exclud comerțul cu clienți din alte state membre. Pentru a reduce sarcina administrativă a întreprinderilor mici cu o cifră de afaceri de maximum 2 000 000 EUR la nivelul Uniunii, acestea ar trebui să poată plăti, în mod alternativ, taxa pe valoarea adăugată la cea mai ridicată cotă TVA aplicabilă în UE pentru serviciile respective;

| 19. | împărtășește punctul de vedere al Comisiei conform căruia costurile de asigurare a conformității cu reglementările privind TVA ar trebui să fie cât mai reduse cu putință. Este de apreciat faptul că propunerea ar urma să reducă costurile de asigurare a conformității cu normele privind TVA cu până la 18 % pe an pentru IMM-uri; |
| --- | --- |

19.

împărtășește punctul de vedere al Comisiei conform căruia costurile de asigurare a conformității cu reglementările privind TVA ar trebui să fie cât mai reduse cu putință. Este de apreciat faptul că propunerea ar urma să reducă costurile de asigurare a conformității cu normele privind TVA cu până la 18 % pe an pentru IMM-uri;

| 20. | sprijină propunerea ca toate întreprinderile mici stabilite într-un alt stat membru să beneficieze de scutire de TVA, cu condiția ca cifra lor de afaceri anuală la nivelul UE să nu depășească 100 000 EUR; consideră, însă, că este necesar să se evalueze riscul de apariție a unor efecte care limitează creșterea. Pentru o întreprindere scutită de obligațiile sale fiscale, căreia i-a revenit astfel o sarcină administrativă semnificativ mai mică, o depășire a plafonului poate să fie corelată cu o povară economică ridicată; |
| --- | --- |

20.

sprijină propunerea ca toate întreprinderile mici stabilite într-un alt stat membru să beneficieze de scutire de TVA, cu condiția ca cifra lor de afaceri anuală la nivelul UE să nu depășească 100 000 EUR; consideră, însă, că este necesar să se evalueze riscul de apariție a unor efecte care limitează creșterea. Pentru o întreprindere scutită de obligațiile sale fiscale, căreia i-a revenit astfel o sarcină administrativă semnificativ mai mică, o depășire a plafonului poate să fie corelată cu o povară economică ridicată;

| 21. | salută propunerea de a permite întreprinderilor mici să emită facturi simplificate, precum și propunerea de a exonera întreprinderile scutite de la plata TVA de obligația de emitere a unei facturi; |
| --- | --- |

21.

salută propunerea de a permite întreprinderilor mici să emită facturi simplificate, precum și propunerea de a exonera întreprinderile scutite de la plata TVA de obligația de emitere a unei facturi;

| 22. | salută propunerea de a le permite întreprinderilor mici să depună declarațiile de TVA pentru o perioadă de un an calendaristic; |
| --- | --- |

22.

salută propunerea de a le permite întreprinderilor mici să depună declarațiile de TVA pentru o perioadă de un an calendaristic;

| 23. | se întreabă de ce întreprinderile scutite de TVA pot eluda toate obligațiile de raportare contabilă și de stocare a datelor. O astfel de derogare poate antrena riscuri de abuz, întrucât statelor membre le este dificil să controleze dacă o întreprindere depășește plafonul; |
| --- | --- |

23.

se întreabă de ce întreprinderile scutite de TVA pot eluda toate obligațiile de raportare contabilă și de stocare a datelor. O astfel de derogare poate antrena riscuri de abuz, întrucât statelor membre le este dificil să controleze dacă o întreprindere depășește plafonul;

| 24. | ia act de faptul că, în unele state membre, au fost luate măsuri de simplificare a înregistrării de noi întreprinderi, cu scopul de a îmbunătăți mediul de afaceri, deși acest lucru ar putea crește, de asemenea, riscul așa-numitei fraude de tip carusel. Doar în anul 2014, diferența dintre încasările teoretice de TVA și încasările efective de TVA ca urmare a fraudei de tip carusel s-a ridicat la cca 50 de miliarde EUR. Este important să se îmbunătățească eficiența fiscală și să se combată frauda, astfel încât diferența dintre încasările teoretice de TVA și încasările efective de TVA să scadă. |
| --- | --- |

24.

ia act de faptul că, în unele state membre, au fost luate măsuri de simplificare a înregistrării de noi întreprinderi, cu scopul de a îmbunătăți mediul de afaceri, deși acest lucru ar putea crește, de asemenea, riscul așa-numitei fraude de tip carusel. Doar în anul 2014, diferența dintre încasările teoretice de TVA și încasările efective de TVA ca urmare a fraudei de tip carusel s-a ridicat la cca 50 de miliarde EUR. Este important să se îmbunătățească eficiența fiscală și să se combată frauda, astfel încât diferența dintre încasările teoretice de TVA și încasările efective de TVA să scadă.

Bruxelles, 10 octombrie 2018.

Președintele Comitetului European al Regiunilor

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

| 21.12.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 461/52 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 461/52

---

Avizul Comitetului European al Regiunilor — Planul de acțiune pentru educația digitală

(2018/C 461/08)

| Raportor general: | domnul Domenico GAMBACORTA (IT-PPE), președintele Provinciei Avellino |
| --- | --- |
| Document de referință: | Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind Planul de acțiune pentru educația digitală,
  COM(2018) 22 final |

Raportor general:

domnul Domenico GAMBACORTA (IT-PPE), președintele Provinciei Avellino

Document de referință:

Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind Planul de acțiune pentru educația digitală,

COM(2018) 22 final

RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR

Principalele mesaje

| 1. | subliniază că, după Procesul de la Bologna, educația a jucat în mod constant un rol fundamental în ceea ce privește crearea unui spațiu european de dialog și de cooperare cu privire la principiile fundamentale – libertatea de exprimare, toleranța, libertatea de cercetare, libera circulație a studenților și a personalului, implicarea studenților și co-crearea învățării pe tot parcursul vieții – care reflectă principalele valori ale societății europene actuale; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază că angajamentul statelor membre ale UE de a oferi tinerilor „cea mai bună educație și formare” a fost confirmat în declarațiile recente, cum ar fi cea de la Bratislava, din septembrie 2016, și cea de la Roma, din martie 2017, și cu ocazia summiturilor, cum ar fi cel de la Tallinn, din mai 2017, cel de la Göteborg, din noiembrie 2017, și cel de la Bruxelles, din ianuarie 2018); |
| --- | --- |

2.

| 3. | subliniază că revoluția digitală va continua să modifice în mod semnificativ modul în care europenii trăiesc, studiază, muncesc și interacționează, și scoate, de asemenea, în evidență faptul că aptitudinile și competențele digitale sunt fundamentale, alături de alfabetizare și de competențele numerice, pentru a-i ajuta pe cetățeni să întâmpine provocările pe care le implică o lume interconectată, globalizată și care evoluează în mod constant; |
| --- | --- |

3.

| 4. | este de acord cu faptul că dobândirea de aptitudini și competențe digitale trebuie să înceapă de la o vârstă fragedă și să continue pe tot parcursul vieții, în cadrul programelor de învățământ destinate copiilor preșcolari și adulților; |
| --- | --- |

4.

| 5. | recunoaște că dezvoltarea competențelor digitale ale forței de muncă din UE este esențială pentru a face față transformării pieței forței de muncă și a evita lipsa de personal calificat și necorelarea competențelor; |
| --- | --- |

5.

| 6. | consideră că educația digitală reprezintă o necesitate și o oportunitate de a aborda provocări cu care se confruntă sistemul de învățământ, de exemplu făcând posibilă o predare mai personalizată și mai favorabilă incluziunii pentru persoanele cu nevoi educaționale speciale și cu handicap, migranți și persoane care beneficiază de sistemele de asistență ale statelor membre; |
| --- | --- |

6.

| 7. | semnalează că dezvoltarea competențelor digitale este un instrument de excepție pentru dezvoltarea noilor talente întreprinzătoare, pentru autonomia în execuția sarcinilor individuale sau complementare, precum și a muncii în echipe multidisciplinare sau diversificate din punct de vedere geografic; |
| --- | --- |

7.

| 8. | subliniază potențialul transformării digitale de a promova ascensiunea socială, de a forma cetățeni mai bine instruiți și informați, de a încuraja angajamentul civic, de a democratiza cunoașterea și de a îmbunătăți accesul la informații, consumul și producția de informații, pentru a gestiona o identitate digitală sănătoasă și o cetățenie digitală activă și responsabilă; |
| --- | --- |

8.

| 9. | subliniază faptul că utilizatorii slab pregătiți sunt deosebit de vulnerabili în fața numeroaselor riscuri pe care le presupune utilizarea în necunoștință de cauză a resurselor digitale, printre care se numără hărțuirea pe internet, practicile de phishing, „sexting”, „sextortion”, dependența de jocurile pe internet (internet Gaming Disorder, IGD), simptomele de stres asociat muncii în mediul digital și frica de a rata ceva (Fear Of Missing Out, FOMO); |
| --- | --- |

9.

| 10. | solicită să se pună un accent mai puternic pe consolidarea gândirii critice și a alfabetizării mediatice ale adulților, copiilor și tinerilor, astfel încât aceștia să poată evalua și depăși difuzarea masivă de știri false și riscurile legate de utilizarea în necunoștință de cauză a informațiilor disponibile pe internet sau a informațiilor accesibile digital; |
| --- | --- |

10.

| 11. | evocă riscul pe care îl prezintă introducerea masivă a algoritmilor și a sistemelor de învățare automată bazate pe inteligența artificială și pe analiza datelor pentru libertatea pedagogică, pentru neutralitate, pentru securitatea datelor și pentru protecția vieții private; |
| --- | --- |

11.

| 12. | menționează unele dintre rezultatele Studiului privind școlile: TIC în educație (1), realizat în 2013, conform căruia:






  — | infrastructurile puse la dispoziția școlilor variază mult de la o țară la alta; |
| --- | --- | --- |

12.

—

infrastructurile puse la dispoziția școlilor variază mult de la o țară la alta;

| — | doar aproximativ 50 % dintre elevii din UE beneficiază de predare din partea unui profesor care are o atitudine pozitivă în privința capacității sale de a integra tehnologiile digitale în activitățile de predare într-un mod care să prezinte interes din punct de vedere pedagogic; |
| --- | --- |

—

doar aproximativ 50 % dintre elevii din UE beneficiază de predare din partea unui profesor care are o atitudine pozitivă în privința capacității sale de a integra tehnologiile digitale în activitățile de predare într-un mod care să prezinte interes din punct de vedere pedagogic;

| — | doar aproximativ 25-30 % dintre elevi beneficiază de predare din partea unor profesori pentru care formarea în domeniul TIC este obligatorie; |
| --- | --- |

—

doar aproximativ 25-30 % dintre elevi beneficiază de predare din partea unor profesori pentru care formarea în domeniul TIC este obligatorie;

| 13. | subliniază, prin urmare, rolul esențial care le revine cadrelor didactice în ceea ce privește orientarea elevilor către practici inovatoare de generare de cunoștințe prin crearea de legături adecvate între învățarea formală, cea non-formală și cea informală, presupunând că nu există o abordare universală pentru aplicarea la scară tot mai largă a inovațiilor digitale în domeniul educației; |
| --- | --- |

13.

| 14. | subliniază faptul că personalul didactic, echipele de conducere ale școlilor și ceilalți actori din domeniul educației au nevoie de sprijin și de formare corespunzătoare pentru a găsi modalitatea de a combina metodologiile de predare tradiționale cu posibilitățile oferite de tehnologia digitală; |
| --- | --- |

14.

| 15. | sugerează, în acest scop, o cooperare între părțile interesate din sectorul public și cel privat care să implice participarea furnizorilor de tehnologii pentru educație (EdTech), eventual prin intermediul asociațiilor profesionale din domeniu, pentru a asigura cadrelor didactice activități de formare și materiale didactice gratuite în format digital, și care să soluționeze problemele transfrontaliere în materie de drepturi de autor; |
| --- | --- |

15.

| 16. | subliniază riscul ca marile întreprinderi digitale, și în special GAFAM (Google, Amazon, Apple, Facebook și Microsoft) să impună propriile standarde în materie de educație, prin furnizarea echipamentelor și/sau a programelor lor informatice și a resurselor lor educaționale, motiv pentru care ar fi necesar să se instituie controale riguroase în ceea ce privește protecția datelor și a drepturilor de autor; |
| --- | --- |

16.

| 17. | subliniază necesitatea de a reduce decalajul digital actual, ținând seama de diferiții factori determinanți ai acestui fenomen, de exemplu faptul de a locui în diferite contexte geografice și demografice, limbile de circulație, diferitele niveluri de învățământ, diferențele legate de gen și de vârstă, eventualele handicapuri și apartenența la grupuri dezavantajate din punct de vedere socioeconomic; |
| --- | --- |

17.

| 18. | insistă asupra necesității de a valorifica mai bine sprijinul financiar al UE pentru a garanta că școlile și instituțiile de învățământ, inclusiv instituțiile care asigură învățământul obligatoriu, dar și cele care acoperă alte etape ale învățământului, precum educația preșcolară, centrele de formare a adulților, conservatoarele etc., pentru a garanta accesul la învățarea pe tot parcursul vieții, dispun de infrastructura de bandă largă de mare viteză și de înaltă calitate necesară, în special cele aflate în zone care se confruntă cu dificultăți din punct de vedere geografic, demografic sau social; |
| --- | --- |

18.

| 19. | sugerează că, în mod coerent cu punerea în aplicare de resurse și practici inovatoare digitale, ar trebui testate și apoi introduse noi resurse și tehnici de evaluare, precum fișe de evaluare, în combinație cu metode mai tradiționale, pentru a valorifica potențialul pe care îl oferă buclele de reacție rapidă pentru un proces de învățare mai personalizat și mai eficient; |
| --- | --- |

19.

| 20. | remarcă faptul că, în conformitate cu principiile care au stat la baza Platformei pentru învățare pe tot parcursul vieții, pentru a obține experiențe și rezultate mai bune în materie de învățare, cursantul trebuie să se afle în centrul atenției, împărtășind obiectivele pe baza opiniilor și valorilor sale, evitându-se astfel riscul ca acesta să fie redus la rolul de consumator pasiv de tehnologii; |
| --- | --- |

20.

| 21. | salută Planul de acțiune pentru educația digitală, întrucât acesta constituie un instrument pe termen scurt și mediu pentru stimularea, punerea în aplicare și dezvoltarea la o scară mai largă a unei utilizări adaptate a practicilor educative digitale și inovatoare în școli, instituții de educație și formare profesională și instituții de învățământ superior, înscriindu-se în cadrul Spațiului european al educației și al Noii agende pentru competențe în Europa (2) și venind în completarea Recomandărilor privind valorile comune și competențele-cheie; |
| --- | --- |

21.

| 22. | recunoaște că prioritățile stabilite în Planul de acțiune pentru educația digitală răspund provocărilor numeroase și complexe pe care le atrage după sine revoluția digitală; |
| --- | --- |

22.

| 23. | consideră că Planul de acțiune pentru educația digitală ar trebui să fie sprijinit în mod corespunzător de noul cadru financiar multianual și să dispună de resurse din bugetele naționale, care ar trebui să fie alocate nu doar conectivității și infrastructurilor, ci și dezvoltării abilităților și competențelor digitale la toate nivelurile de educație; |
| --- | --- |

23.

| 24. | subliniază că, pentru a integra tehnologiile digitale în sistemele noastre educaționale și a realiza, în mod concret, obiectivele Planului de acțiune pentru educația digitală, este indispensabilă o colaborare mai fructuoasă a tuturor părților interesate – atât a celor implicate cât și a celor potențiale -, asigurând convergența, sinergiile și o expertiză multidisciplinară, precum și interoperabilitatea diferitelor sisteme; |
| --- | --- |

24.

| 25. | consideră că este esențial să se garanteze un efort semnificativ pentru a coordona și a integra toate inițiativele și acțiunile care îmbunătățesc, de asemenea, politicile de diseminare, pentru a evita ca oportunitățile disponibile să fie valorificate în principal de către instituțiile educaționale și politice care sunt mai în măsură să facă față „junglei” cererilor de finanțare; |
| --- | --- |

25.

| 26. | reamintește rolul esențial al autorităților locale și regionale în punerea în aplicare a politicilor în domeniul educației și formării și, prin urmare, că procesul de adaptare a sistemelor de învățământ la standardele erei digitale ar trebui să implice toate nivelurile de guvernare – european, național, regional și local. |
| --- | --- |

26.

O mai bună utilizare a tehnologiilor digitale în procesul de predare și de învățare: competențe și aptitudini digitale relevante pentru transformarea digitală

| 27. | atrage atenția asupra faptului că, deși accesul la infrastructura digitală este doar un aspect al decalajului digital, lipsa finanțării și echipamentele și lărgimea de bandă insuficiente și inoperante continuă să reprezinte un obstacol în calea utilizării TIC pentru predare și învățare; |
| --- | --- |

27.

| 28. | solicită sprijin pentru elaborarea unor strategii și cadre naționale, pentru intensificarea dialogului între părțile interesate și pentru sporirea sprijinului acordat cadrelor didactice pentru ca acestea să dobândească noi competențe metodologice; |
| --- | --- |

28.

| 29. | speră că va fi lansată o amplă campanie de inițiative de formare pentru cadrele didactice și actorii din domeniul educației, pentru a consolida competențele digitale efective ale acestora, în special ale celor cu un nivel scăzut de aptitudini și experiență în domeniul tehnologiilor digitale; |
| --- | --- |

29.

| 30. | salută sprijinul acordat de UE pregătirii digitale atât a școlilor teoretice, cât și a celor profesionale prin consolidarea competenței lor digitale și prin dotarea unui număr de până la un milion de cadre didactice, formatori și cursanți cu instrumentul de autoevaluare SELFIE până la finele anului 2019, în sinergie cu eventualele instrumente de evaluare adoptate la nivelul diferitelor state membre; |
| --- | --- |

30.

| 31. | subliniază că TIC contribuie la inovarea în materie de procese și modalități de organizare și consideră că instrumente precum Cadrul european privind competențele informatice (e-CF) sunt utile pentru corelarea competențelor și a aptitudinilor în domeniul TIC în întreaga Europă; |
| --- | --- |

31.

| 32. | recunoaște valoarea adăugată a unui sistem de cupoane care să vizeze zonele defavorizate, precum și a punerii în aplicare a unui set adecvat de instrumente pentru zonele rurale; |
| --- | --- |

32.

| 33. | sprijină asigurarea unui cadru pentru emiterea de calificări certificate digital și pentru validarea competențelor dobândite digital, care să fie fiabil și multilingv, și consideră că este esențial ca acest cadru să fie în deplină concordanță cu Cadrul european al calificărilor pentru învățarea pe tot parcursul vieții (CEC) și cu clasificarea europeană a aptitudinilor, competențelor, calificărilor și ocupațiilor (ESCO); |
| --- | --- |

33.

| 34. | încurajează cooperarea dintre industrie și învățământ și alte forme de parteneriate de tip public-privat pentru a dezvolta programe de formare privind competențele digitale și a garanta un acces egal la carierele din sectorul digital, indiferent de originea socioeconomică sau de handicapurile fizice. |
| --- | --- |

34.

Dezvoltarea competențelor și aptitudinilor digitale relevante pentru transformarea digitală

| 35. | subliniază necesitatea ca comunitățile școlare să acorde sprijin tuturor cursanților și să răspundă nevoilor lor specifice, pentru a garanta o integrarea deplină; |
| --- | --- |

35.

| 36. | consideră că este esențial să se reducă decalajul în materie de învățare dintre elevii care provin din diferite medii socioeconomice și să se valorifice potențialul pe care îl oferă predarea personalizată și noile instrumente de învățare, precum și să se valorifice pe deplin resursele educaționale deschise și știința deschisă; |
| --- | --- |

36.

| 37. | își exprimă speranța că se va crea o platformă europeană pentru învățământul superior digital, care să ofere posibilitatea de a învăța online, mobilitate mixtă, campusuri virtuale și schimb de bune practici între instituțiile de învățământ superior; |
| --- | --- |

37.

| 38. | salută noul Cadru european al competențelor digitale pentru educatori, care le oferă acestora îndrumări în ceea ce privește dezvoltarea unor modele de competențe digitale; |
| --- | --- |

38.

| 39. | subliniază importanța favorizării și a facilitării dezvoltării competențelor digitale ale profesorilor dintr-o perspectivă integrată și într-un cadru al competențelor profesionale ale profesorilor care să cuprindă formarea inițială, de acces și permanentă a cadrelor didactice. |
| --- | --- |

39.

| 40. | recunoaște importanța mobilității și, prin urmare, solicită să se consolideze în continuare orientarea viitorului program Erasmus + și a altor programe relevante de finanțare ale UE, astfel încât acestea să sprijine adaptarea educației și a formării la era digitală; |
| --- | --- |

40.

| 41. | subliniază importanța cooperării în domeniul educației și a eforturilor concertate. Solicită o platformă europeană comună, accesibilă diferitelor părți interesate, pentru a dezvolta valori de referință și indicatori în vederea monitorizării mai îndeaproape a progreselor realizate în ceea ce privește TIC de către diferiții furnizori de educație în școli și în alte medii de învățare. Acest efort trebuie să aibă loc în cadrul unei colaborări strânse între statele membre, pentru a se valorifica experiențele înregistrate, a se face un inventar al măsurilor de monitorizare deja aplicate etc.; |
| --- | --- |

41.

| 42. | subliniază importanța competențelor digitale pentru toți cetățenii, astfel cum figurează în Cadrul european de referință privind competențele-cheie pentru învățarea pe tot parcursul vieții, inclusiv în Cadrul european al competențelor digitale pentru cetățeni în cinci domenii (educația în domeniul informației și al datelor, comunicarea și colaborarea, crearea de conținut digital, siguranța și bunăstarea, precum și soluționarea problemelor) și încurajează predarea și învățarea în care competențele digitale să fie integrate cu celelalte aptitudini care trebuie dezvoltate; |
| --- | --- |

42.

| 43. | sprijină propunerile privind lansarea: (i) unei campanii de informare la nivelul UE care să se adreseze cadrelor didactice, familiilor, părinților, precum și elevilor/studenților și care să stimuleze siguranța online, igiena cibernetică și alfabetizarea mediatică; și (ii) a unei inițiative de predare a securității cibernetice pe baza Cadrului competențelor digitale pentru cetățeni, menită să-i ajute pe aceștia; și (iii) punerii în valoare și a diseminării bunelor practici, astfel încât să se recurgă la tehnologie cu încredere și în mod responsabil; |
| --- | --- |

43.

| 44. | încurajează spiritul antreprenorial al regiunilor și orașelor și tranziția către inovarea deschisă, în cadrul unei viziuni centrate asupra ființei umane a parteneriatelor între actorii din sectoarele public și privat, universități și cetățeni; |
| --- | --- |

44.

| 45. | se așteaptă să fie ținut la curent cu privire la învățămintele politice desprinse din modul în care acțiunile sunt puse în aplicare și să fie invitat să contribuie la dezbaterea apărută cu privire la viitoarea cooperare europeană în domeniul educației și al formării. |
| --- | --- |

45.

Îmbunătățirea educației cu ajutorul unei analize mai bune a datelor și al unei viziuni prospective

| 46. | speră că se va adopta un cadru metodologic partajat și comun pentru definirea de indicatori care să poată reflecta decalajul digital și solicită un efort semnificativ în vederea construirii și colectării de date fiabile și ușor accesibile pentru evaluare și monitorizare; |
| --- | --- |

46.

| 47. | atrage atenția asupra problemelor care apar atunci când datele personale și dosarele elevilor sunt stocate de operatori privați, adesea în altă parte a lumii. În special, trebuie să se analizeze cu multă atenție dacă acești operatori sunt pregătiți să semneze acorduri de utilizare cu numeroase autorități locale, regionale și naționale; |
| --- | --- |

47.

| 48. | își exprimă, de asemenea, preocuparea cu privire la „extragerea datelor”, adică la modalitatea de a reacționa în fața utilizării de către întreprinderi a datelor elevilor și personalului școlilor în scopul comercializării acestora unor terți, și ia act de faptul că este, de asemenea, important, în special pentru autoritățile locale și regionale, să se precizeze durata pentru care datele administrative relevante și alte documente similare sunt accesibile publicului; |
| --- | --- |

48.

| 49. | așteaptă cu interes lansarea proiectelor-pilot planificate pentru a valorifica datele disponibile și pentru a contribui la punerea în aplicare și la monitorizarea politicii în domeniul educației și, de asemenea, salută propunerea de înființare a unui set de instrumente și orientări pentru statele membre; |
| --- | --- |

49.

| 50. | consideră că este important să se lanseze o previziune strategică privind principalele tendințe care rezultă din transformarea digitală pentru viitorul sistemelor de învățământ, în strânsă cooperare cu experții din statele membre – inclusiv cu reprezentanții autorităților locale și regionale –, cu utilizarea canalelor existente și viitoare de cooperare la nivelul UE în materie de educație și formare; |
| --- | --- |

50.

| 51. | încurajează inovarea orientată către utilizator, care este esențială pentru adoptarea rapidă de soluții inovatoare în măsură să răspundă provocărilor în materie de educație. Adesea, nu se ține suficient seama de punctul de vedere al utilizatorului, ceea ce ar putea limita posibilitățile de a răspunde provocărilor; în acest context, salută analizarea modalităților de a promova angajamentul cetățenilor, de a facilita participarea acestora și inovarea orientată către utilizator; |
| --- | --- |

51.

| 52. | subliniază că acest plan de acțiune ar trebui să sprijine, de asemenea, semestrul european, care reprezintă un factor esențial pentru reformă, grație recomandărilor specifice fiecărei țări în materie de educație și formare; |
| --- | --- |

52.

| 53. | sprijină eforturile de promovare a guvernanței sistemelor de educație școlară și reamintește că o bună guvernanță pe mai multe niveluri poate să îmbunătățească performanțele în materie de educație și formare, să consolideze participarea, să încurajeze înființarea de mecanisme inovatoare, să promoveze un sistem educativ favorabil incluziunii, conceput astfel încât să ia în considerare persoana în ansamblul său, și poate dezvolta sistemele de învățare pe tot parcursul vieții; |
| --- | --- |

53.

| 54. | salută dialogul anunțat de Comisia Europeană cu privire la punerea în aplicare a acțiunilor și măsurilor propuse și își exprimă disponibilitatea de a stabili contacte și de a-și continua cooperarea atât cu Comisia Europeană, cât și cu statele membre, Parlamentul European, Comitetul Economic și Social European și Grupul Băncii Europene de Investiții, pentru a face să avanseze agenda propusă și a asigura alinierea acesteia la prioritățile actualelor și viitoarelor programe de finanțare ale UE. |
| --- | --- |

54.

Bruxelles, 10 octombrie 2018.

Președintele Comitetului European al Regiunilor

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Studiu privind școlile: TIC în educație Analiză comparativă a accesului, a utilizării și a atitudinilor față de tehnologie în școlile din Europa, Raportul final privind studiul, Comisia Europeană, 2013

1

(2)  COM(2016) 381

2

---

| 21.12.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 461/57 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 461/57

---

Avizul Comitetului European al Regiunilor — Construirea unei Europe mai puternice: rolul politicilor în domeniul tineretului, educației și culturii

(2018/C 461/09)

| Raportor general: | Gillian FORD (UK-AE), Membră a Consiliului burgului londonez Havering |
| --- | --- |
| Documente de referință: | Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Construirea unei Europe mai puternice: rolul politicilor în domeniul tineretului, educației și culturii
  COM(2018) 268 final
  și
  Propunere de recomandare a Consiliului privind promovarea recunoașterii reciproce automate a diplomelor de învățământ superior și a celor de absolvire a învățământului secundar superior, precum și a rezultatelor perioadelor de învățare petrecute în străinătate
  COM(2018) 270 final
  Sisteme de înaltă calitate de educație și îngrijire a copiilor preșcolari,
  COM (2018) 271 final
  O abordare globală a predării și învățării limbilor
  COM (2018) 272 final |

Raportor general:

Gillian FORD (UK-AE), Membră a Consiliului burgului londonez Havering

Documente de referință:

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Construirea unei Europe mai puternice: rolul politicilor în domeniul tineretului, educației și culturii

COM(2018) 268 final

și

Propunere de recomandare a Consiliului privind promovarea recunoașterii reciproce automate a diplomelor de învățământ superior și a celor de absolvire a învățământului secundar superior, precum și a rezultatelor perioadelor de învățare petrecute în străinătate

COM(2018) 270 final

Sisteme de înaltă calitate de educație și îngrijire a copiilor preșcolari,

COM (2018) 271 final

O abordare globală a predării și învățării limbilor

COM (2018) 272 final

I.   RECOMANDĂRI DE AMENDAMENTE

Amendamentul 1

Propunere de recomandare a Consiliului privind promovarea recunoașterii reciproce automate a diplomelor de învățământ superior și a celor de absolvire a învățământului secundar superior, precum și a rezultatelor perioadelor de învățare petrecute în străinătate

Articolul 5

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | (d) | elaborarea unor instrumente de asigurare a calității educației și a formării online. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(d)

elaborarea unor instrumente de asigurare a calității educației și a formării online.

Expunere de motive

În anumite zone, în special în cele mai îndepărtate sau mai puțin populate, accesul la educație, formare și calificări se face într-o măsură tot mai mare pe cale digitală; prin urmare, este esențial să se asigure calitatea acestor calificări pentru a face posibilă recunoașterea reciprocă automată.

Amendamentul 2

Propunere de recomandare a Consiliului privind promovarea recunoașterii reciproce automate a diplomelor de învățământ superior și a celor de absolvire a învățământului secundar superior, precum și a rezultatelor perioadelor de învățare petrecute în străinătate

Articolul 6

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 6.   Să faciliteze mobilitatea și recunoașterea rezultatelor perioadelor de învățare petrecute în străinătate pe durata ciclului secundar al educației și formării, prin: | 6.   Să faciliteze mobilitatea
  tuturor elevilor – indiferent de locul în care locuiesc –
  și recunoașterea rezultatelor perioadelor de învățare petrecute în străinătate pe durata ciclului secundar al educației și formării, prin: |
| [...] | [...] |
| (c) | promovarea beneficiilor mobilității în rândul instituțiilor de educație și formare de nivel secundar, al elevilor și al familiilor lor, precum și
  a
  avantajelor aferente găzduirii participanților la mobilitate în rândul angajatorilor. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

6.   Să faciliteze mobilitatea și recunoașterea rezultatelor perioadelor de învățare petrecute în străinătate pe durata ciclului secundar al educației și formării, prin:

6.   Să faciliteze mobilitatea
  tuturor elevilor – indiferent de locul în care locuiesc –
  și recunoașterea rezultatelor perioadelor de învățare petrecute în străinătate pe durata ciclului secundar al educației și formării, prin:

[...]

[...]

(c)

promovarea beneficiilor mobilității în rândul instituțiilor de educație și formare de nivel secundar, al elevilor și al familiilor lor, precum și
  a
  avantajelor aferente găzduirii participanților la mobilitate în rândul angajatorilor.

a

| (c) | promovarea beneficiilor mobilității în rândul instituțiilor de educație și formare de nivel secundar, al elevilor și al familiilor lor, precum și a avantajelor aferente găzduirii participanților la mobilitate în rândul angajatorilor. |
| --- | --- |

(c)

promovarea beneficiilor mobilității în rândul instituțiilor de educație și formare de nivel secundar, al elevilor și al familiilor lor, precum și a avantajelor aferente găzduirii participanților la mobilitate în rândul angajatorilor.

Expunere de motive

Expunere de motive

Motivele sunt evidente.

Amendamentul 3

Amendamentul 3

Propunere de recomandare a Consiliului privind promovarea recunoașterii reciproce automate a diplomelor de învățământ superior și a celor de absolvire a învățământului secundar superior, precum și a rezultatelor perioadelor de învățare petrecute în străinătate

Articolul 8

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 8.   Să examineze bunele practici în ceea ce privește recunoașterea studiilor anterioare și permeabilitatea dintre sectoarele educației și formării, în special dintre educația și formarea profesională și învățământul superior. | 8.   Să examineze
  și să promoveze
  bunele practici în ceea ce privește recunoașterea studiilor anterioare și permeabilitatea dintre:








  (a) | sectoarele educației și formării, în special dintre educația și formarea profesională și învățământul superior
  , și |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

8.   Să examineze bunele practici în ceea ce privește recunoașterea studiilor anterioare și permeabilitatea dintre sectoarele educației și formării, în special dintre educația și formarea profesională și învățământul superior.

8.   Să examineze
  și să promoveze
  bunele practici în ceea ce privește recunoașterea studiilor anterioare și permeabilitatea dintre:

(a)

sectoarele educației și formării, în special dintre educația și formarea profesională și învățământul superior
  , și

| (b) | sectoarele educației și formării și piața forței de muncă. |
| --- | --- |

(b)

sectoarele educației și formării și piața forței de muncă.

Expunere de motive

Expunere de motive

Calificările și perioadele de învățare petrecute în străinătate ar trebui recunoscute de către angajatori, pentru a stimula mobilitatea forței de muncă și a oferi, astfel, șanse și oportunități sporite în viață.

Amendamentul 4

Amendamentul 4

Propunere de recomandare a Consiliului privind promovarea recunoașterii reciproce automate a diplomelor de învățământ superior și a celor de absolvire a învățământului secundar superior, precum și a rezultatelor perioadelor de învățare petrecute în străinătate

Articolul 9

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Să îmbunătățească baza de date prin colectarea și diseminarea de date referitoare la numărul
  și
  tipul cazurilor de recunoaștere. | Să îmbunătățească baza de date prin colectarea și diseminarea de date referitoare la numărul, tipul
  și rezultatele
  cazurilor de recunoaștere. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Să îmbunătățească baza de date prin colectarea și diseminarea de date referitoare la numărul
  și
  tipul cazurilor de recunoaștere.

și

Să îmbunătățească baza de date prin colectarea și diseminarea de date referitoare la numărul, tipul
  și rezultatele
  cazurilor de recunoaștere.

și rezultatele

Expunere de motive

Expunere de motive

Învățămintele care decurg din rezultate pot consolida și îmbunătăți procesul de recunoaștere.

Amendamentul 5

Amendamentul 5

Propunere de recomandare a Consiliului privind sisteme de înaltă calitate de educație și îngrijire a copiilor preșcolari

Considerentul (8)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (8) | În plus, disponibilitatea și accesibilitatea din toate punctele de vedere, inclusiv financiar, a unor structuri de înaltă calitate de îngrijire a copiilor reprezintă factori-cheie care le permit femeilor, dar și bărbaților, care au responsabilități de îngrijire să participe la piața forței de muncă, astfel cum au recunoscut Consiliul European de la Barcelona din 2002, Pactul european pentru egalitatea de șanse între femei și bărbați și comunicarea Comisiei privind echilibrul dintre viața profesională și cea privată, adoptată la 26 aprilie 2017. Ocuparea forței de muncă în rândul femeilor contribuie în mod direct la îmbunătățirea situației socioeconomice a gospodăriilor și la creșterea economică. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(8)

În plus, disponibilitatea și accesibilitatea din toate punctele de vedere, inclusiv financiar, a unor structuri de înaltă calitate de îngrijire a copiilor reprezintă factori-cheie care le permit femeilor, dar și bărbaților, care au responsabilități de îngrijire să participe la piața forței de muncă, astfel cum au recunoscut Consiliul European de la Barcelona din 2002, Pactul european pentru egalitatea de șanse între femei și bărbați și comunicarea Comisiei privind echilibrul dintre viața profesională și cea privată, adoptată la 26 aprilie 2017. Ocuparea forței de muncă în rândul femeilor contribuie în mod direct la îmbunătățirea situației socioeconomice a gospodăriilor și la creșterea economică.

| (8) | În plus, disponibilitatea și accesibilitatea din toate punctele de vedere, inclusiv financiar, a unor structuri de înaltă calitate de îngrijire a copiilor reprezintă factori-cheie care le permit femeilor, dar și bărbaților, care au responsabilități de îngrijire să participe la piața forței de muncă, astfel cum au recunoscut Consiliul European de la Barcelona din 2002, Pactul european pentru egalitatea de șanse între femei și bărbați și comunicarea Comisiei privind echilibrul dintre viața profesională și cea privată, adoptată la 26 aprilie 2017
  și ar trebui promovate în conformitate cu principiul 2 din Pilonul european al drepturilor sociale
  . Ocuparea forței de muncă în rândul femeilor contribuie în mod direct la îmbunătățirea situației socioeconomice a gospodăriilor și la creșterea economică. |
| --- | --- |

(8)

În plus, disponibilitatea și accesibilitatea din toate punctele de vedere, inclusiv financiar, a unor structuri de înaltă calitate de îngrijire a copiilor reprezintă factori-cheie care le permit femeilor, dar și bărbaților, care au responsabilități de îngrijire să participe la piața forței de muncă, astfel cum au recunoscut Consiliul European de la Barcelona din 2002, Pactul european pentru egalitatea de șanse între femei și bărbați și comunicarea Comisiei privind echilibrul dintre viața profesională și cea privată, adoptată la 26 aprilie 2017
  și ar trebui promovate în conformitate cu principiul 2 din Pilonul european al drepturilor sociale
  . Ocuparea forței de muncă în rândul femeilor contribuie în mod direct la îmbunătățirea situației socioeconomice a gospodăriilor și la creșterea economică.

și ar trebui promovate în conformitate cu principiul 2 din Pilonul european al drepturilor sociale

Expunere de motive

Expunere de motive

Motivele sunt evidente.

Amendamentul 6

Amendamentul 6

Propunere de recomandare a Consiliului privind sisteme de înaltă calitate de educație și îngrijire a copiilor preșcolari

Considerentul (23)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (23) | Prezenta recomandare urmărește să stabilească o definiție comună a calității în cadrul sistemului de educație și îngrijire a copiilor preșcolari. Ea stabilește acțiuni pe care
  guvernele
  le-ar putea avea în vedere, în funcție de circumstanțele specifice de la nivel național. Prezenta recomandare abordează, de asemenea, părinții, instituțiile și organizațiile, inclusiv partenerii sociali și organizațiile societății civile care au drept scop consolidarea sectorului. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(23)

Prezenta recomandare urmărește să stabilească o definiție comună a calității în cadrul sistemului de educație și îngrijire a copiilor preșcolari. Ea stabilește acțiuni pe care
  guvernele
  le-ar putea avea în vedere, în funcție de circumstanțele specifice de la nivel național. Prezenta recomandare abordează, de asemenea, părinții, instituțiile și organizațiile, inclusiv partenerii sociali și organizațiile societății civile care au drept scop consolidarea sectorului.

guvernele

| (23) | Prezenta recomandare urmărește să stabilească o definiție comună a calității în cadrul sistemului de educație și îngrijire a copiilor preșcolari. Ea stabilește acțiuni pe care
  toate nivelurile de guvernanță relevante, inclusiv cel local și regional,
  le-ar putea avea în vedere, în funcție de circumstanțele specifice de la nivel național. Prezenta recomandare abordează, de asemenea, părinții, instituțiile și organizațiile, inclusiv partenerii sociali și organizațiile societății civile care au drept scop consolidarea sectorului. |
| --- | --- |

(23)

Prezenta recomandare urmărește să stabilească o definiție comună a calității în cadrul sistemului de educație și îngrijire a copiilor preșcolari. Ea stabilește acțiuni pe care
  toate nivelurile de guvernanță relevante, inclusiv cel local și regional,
  le-ar putea avea în vedere, în funcție de circumstanțele specifice de la nivel național. Prezenta recomandare abordează, de asemenea, părinții, instituțiile și organizațiile, inclusiv partenerii sociali și organizațiile societății civile care au drept scop consolidarea sectorului.

toate nivelurile de guvernanță relevante, inclusiv cel local și regional,

Expunere de motive

Expunere de motive

Motivele sunt evidente.

Amendamentul 7

Amendamentul 7

Propunere de recomandare a Consiliului privind sisteme de înaltă calitate de educație și îngrijire a copiilor preșcolari

Articolul 2

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 2.   
  Să depună eforturi pentru a garanta
  că serviciile de educație și îngrijire a copiilor preșcolari sunt accesibile din toate punctele de vedere, inclusiv financiar, și incluzive. S-ar putea avea în vedere: | 2.   
  Să garanteze
  că serviciile de educație și îngrijire a copiilor preșcolari sunt accesibile din toate punctele de vedere, inclusiv financiar
  , suficiente
  și incluzive. S-ar putea avea în vedere
  , la toate nivelurile de guvernanță, inclusiv cele regionale și locale
  : |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

2.   
  Să depună eforturi pentru a garanta
  că serviciile de educație și îngrijire a copiilor preșcolari sunt accesibile din toate punctele de vedere, inclusiv financiar, și incluzive. S-ar putea avea în vedere:

2.   
  Să garanteze
  că serviciile de educație și îngrijire a copiilor preșcolari sunt accesibile din toate punctele de vedere, inclusiv financiar
  , suficiente
  și incluzive. S-ar putea avea în vedere
  , la toate nivelurile de guvernanță, inclusiv cele regionale și locale
  :

Expunere de motive

Expunere de motive

Consolidarea recomandării și sublinierea rolului esențial jucat de autoritățile locale și regionale în acest sens.

Amendamentul 8

Amendamentul 8

Propunere de recomandare a Consiliului privind sisteme de înaltă calitate de educație și îngrijire a copiilor preșcolari

Articolul 3

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 3.   Să sprijine profesionalizarea personalului din sectorul educației și îngrijirii copiilor preșcolari. În funcție de nivelul existent al calificărilor profesionale și de condițiile de lucru, succesul poate depinde, printre altele, de realizarea următoarelor acțiuni: | 3.   Să sprijine profesionalizarea personalului din sectorul educației și îngrijirii copiilor preșcolari. În funcție de nivelul existent al calificărilor profesionale și de condițiile de lucru, succesul poate depinde, printre altele, de realizarea următoarelor acțiuni: |
| [...] | [...] |
| (d) | stabilirea obiectivului de a echipa personalul
  cu competențele necesare pentru a răspunde nevoilor individuale ale copiilor provenind din medii diferite și ale celor cu nevoi educative speciale sau cu handicap și de a pregăti personalul pentru gestionarea unor grupuri diverse. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

3.   Să sprijine profesionalizarea personalului din sectorul educației și îngrijirii copiilor preșcolari. În funcție de nivelul existent al calificărilor profesionale și de condițiile de lucru, succesul poate depinde, printre altele, de realizarea următoarelor acțiuni:

3.   Să sprijine profesionalizarea personalului din sectorul educației și îngrijirii copiilor preșcolari. În funcție de nivelul existent al calificărilor profesionale și de condițiile de lucru, succesul poate depinde, printre altele, de realizarea următoarelor acțiuni:

[...]

[...]

(d)

stabilirea obiectivului de a echipa personalul
  cu competențele necesare pentru a răspunde nevoilor individuale ale copiilor provenind din medii diferite și ale celor cu nevoi educative speciale sau cu handicap și de a pregăti personalul pentru gestionarea unor grupuri diverse.

stabilirea obiectivului de a echipa personalul

| (d) | echiparea personalului
  cu competențele necesare pentru a răspunde nevoilor individuale ale copiilor provenind din medii diferite și ale celor cu nevoi educative speciale sau cu handicap și de a pregăti personalul pentru gestionarea unor grupuri diverse. |
| --- | --- |

(d)

echiparea personalului
  cu competențele necesare pentru a răspunde nevoilor individuale ale copiilor provenind din medii diferite și ale celor cu nevoi educative speciale sau cu handicap și de a pregăti personalul pentru gestionarea unor grupuri diverse.

echiparea personalului

Expunere de motive

Expunere de motive

Consolidarea recomandării.

Amendamentul 9

Amendamentul 9

Propunere de recomandare a Consiliului privind sisteme de înaltă calitate de educație și îngrijire a copiilor preșcolari

Articolul 4

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 4.   Să îmbunătățească elaborarea programelor de învățământ preșcolar pentru a răspunde necesităților copiilor în materie de bunăstare și de educație. Printre abordările de sprijinire a elaborării programelor de învățământ, a învățării sociale și emoționale, precum și a dezvoltării competențelor lingvistice ale copiilor s-ar putea număra: | 4.   Să îmbunătățească elaborarea programelor de învățământ preșcolar pentru a răspunde necesităților
  tuturor
  copiilor în materie de
  sănătate,
  bunăstare și de educație. Printre abordările de sprijinire a elaborării programelor de învățământ, a învățării sociale și emoționale, precum și a dezvoltării competențelor lingvistice ale copiilor s-ar putea număra: |
| | (a) | asigurarea unui echilibru între aspectele socioemoționale, bunăstare și învățare, recunoscând totodată importanța jocurilor, a contactului cu natura, precum și a rolului muzicii, artelor și activității fizice; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

4.   Să îmbunătățească elaborarea programelor de învățământ preșcolar pentru a răspunde necesităților copiilor în materie de bunăstare și de educație. Printre abordările de sprijinire a elaborării programelor de învățământ, a învățării sociale și emoționale, precum și a dezvoltării competențelor lingvistice ale copiilor s-ar putea număra:

4.   Să îmbunătățească elaborarea programelor de învățământ preșcolar pentru a răspunde necesităților
  tuturor
  copiilor în materie de
  sănătate,
  bunăstare și de educație. Printre abordările de sprijinire a elaborării programelor de învățământ, a învățării sociale și emoționale, precum și a dezvoltării competențelor lingvistice ale copiilor s-ar putea număra:

(a)

asigurarea unui echilibru între aspectele socioemoționale, bunăstare și învățare, recunoscând totodată importanța jocurilor, a contactului cu natura, precum și a rolului muzicii, artelor și activității fizice;

| | (a) | asigurarea unui echilibru între aspectele socioemoționale, bunăstare și învățare, recunoscând totodată importanța jocurilor, a contactului cu natura, precum și a rolului muzicii, artelor și activității fizice; |
| --- | --- | --- |

(a)

asigurarea unui echilibru între aspectele socioemoționale, bunăstare și învățare, recunoscând totodată importanța jocurilor, a contactului cu natura, precum și a rolului muzicii, artelor și activității fizice;

| | (b) | încurajarea empatiei, a compasiunii și a sensibilizării în ceea ce privește egalitatea și diversitatea; |
| --- | --- | --- |

(b)

încurajarea empatiei, a compasiunii și a sensibilizării în ceea ce privește egalitatea și diversitatea;

| | (b) | încurajarea empatiei, a compasiunii și a sensibilizării în ceea ce privește egalitatea și diversitatea; |
| --- | --- | --- |

(b)

încurajarea empatiei, a compasiunii și a sensibilizării în ceea ce privește egalitatea și diversitatea;

| | (c) | oferirea de oportunități de expunere la limbi străine și de învățare a acestora de timpuriu, prin activități ludice, precum și luarea în considerare a unor programe bilingve destinate educației preșcolare; |
| --- | --- | --- |

(c)

oferirea de oportunități de expunere la limbi străine și de învățare a acestora de timpuriu, prin activități ludice, precum și luarea în considerare a unor programe bilingve destinate educației preșcolare;

| | (c) | oferirea de oportunități de expunere la limbi străine și de învățare a acestora de timpuriu, prin activități ludice, precum și luarea în considerare a unor programe bilingve destinate educației preșcolare; |
| --- | --- | --- |

(c)

oferirea de oportunități de expunere la limbi străine și de învățare a acestora de timpuriu, prin activități ludice, precum și luarea în considerare a unor programe bilingve destinate educației preșcolare;

| | (d) | elaborarea de orientări pentru furnizorii de servicii referitoare la utilizarea, adaptată la vârstă, a instrumentelor digitale și a noilor tehnologii emergente; |
| --- | --- | --- |

(d)

elaborarea de orientări pentru furnizorii de servicii referitoare la utilizarea, adaptată la vârstă, a instrumentelor digitale și a noilor tehnologii emergente;

| | (d) | elaborarea de orientări pentru furnizorii de servicii referitoare la utilizarea, adaptată la vârstă, a instrumentelor digitale și a noilor tehnologii emergente; |
| --- | --- | --- |

(d)

elaborarea de orientări pentru furnizorii de servicii referitoare la utilizarea, adaptată la vârstă, a instrumentelor digitale și a noilor tehnologii emergente;

| | (e) | promovarea unei mai bune integrări a educației și îngrijirii copiilor preșcolari în procesul educațional și sprijinirea colaborării între personalul din sectorul educației și îngrijirii copiilor preșcolari și cel din sectorul învățământului primar, precum și a tranziției fără probleme a copiilor către învățământul primar. |
| --- | --- | --- |

(e)

promovarea unei mai bune integrări a educației și îngrijirii copiilor preșcolari în procesul educațional și sprijinirea colaborării între personalul din sectorul educației și îngrijirii copiilor preșcolari și cel din sectorul învățământului primar, precum și a tranziției fără probleme a copiilor către învățământul primar.

| | (e) | promovarea unei mai bune integrări a educației și îngrijirii copiilor preșcolari în procesul educațional și sprijinirea colaborării între personalul din sectorul educației și îngrijirii copiilor preșcolari și cel din sectorul învățământului primar, precum și a tranziției fără probleme a copiilor către învățământul primar; |
| --- | --- | --- |

(e)

promovarea unei mai bune integrări a educației și îngrijirii copiilor preșcolari în procesul educațional și sprijinirea colaborării între personalul din sectorul educației și îngrijirii copiilor preșcolari și cel din sectorul învățământului primar, precum și a tranziției fără probleme a copiilor către învățământul primar;

| | (f) | asigurarea unui sprijin și a unor oportunități de învățare specifice pentru copiii cu nevoi educaționale speciale sau cu handicap; |
| --- | --- | --- |

(f)

(f)

asigurarea unui sprijin și a unor oportunități de învățare specifice pentru copiii cu nevoi educaționale speciale sau cu handicap;

asigurarea unui sprijin și a unor oportunități de învățare specifice pentru copiii cu nevoi educaționale speciale sau cu handicap;

| | (g) | asigurarea unui sprijin și a unor oportunități de învățare specifice pentru copiii migranți, inclusiv în cazul întoarcerilor masive ale europenilor ca urmare a unor situații de criză politică și umanitară; |
| --- | --- | --- |

(g)

(g)

asigurarea unui sprijin și a unor oportunități de învățare specifice pentru copiii migranți, inclusiv în cazul întoarcerilor masive ale europenilor ca urmare a unor situații de criză politică și umanitară;

asigurarea unui sprijin și a unor oportunități de învățare specifice pentru copiii migranți, inclusiv în cazul întoarcerilor masive ale europenilor ca urmare a unor situații de criză politică și umanitară;

| | (h) | asigurarea unui sprijin și a unor oportunități de învățare specifice pentru copiii aflați î n sistemele de îngrijire din statele membre; |
| --- | --- | --- |

(h)

(h)

asigurarea unui sprijin și a unor oportunități de învățare specifice pentru copiii aflați î n sistemele de îngrijire din statele membre;

asigurarea unui sprijin și a unor oportunități de învățare specifice pentru copiii aflați î n sistemele de îngrijire din statele membre;

| | (i) | promovarea modelului de intervenție timpurie pentru copiii cu vârsta între 0 și 6 ani. |
| --- | --- | --- |

(i)

(i)

promovarea modelului de intervenție timpurie pentru copiii cu vârsta între 0 și 6 ani.

promovarea modelului de intervenție timpurie pentru copiii cu vârsta între 0 și 6 ani.

Expunere de motive

Expunere de motive

Copiii cu nevoi educaționale speciale și handicap, precum și copiii migranți pot avea nevoie de sprijin specific pentru a avea acces la întreaga gamă de oportunități oferite de programele de învățământ preșcolar, iar statele membre ar trebui încurajate să se asigure că acest sprijin este oferit în mod efectiv.

Amendamentul 10

Amendamentul 10

Propunere de recomandare a Consiliului privind sisteme de înaltă calitate de educație și îngrijire a copiilor preșcolari

Articolul 6

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 6.   Să aibă în vedere o finanțare adecvată și crearea unui cadru juridic pentru furnizarea serviciilor de educație și îngrijire a copiilor preșcolari. S-ar putea avea în vedere: | 6.   Să aibă în vedere o finanțare adecvată și crearea unui cadru juridic pentru furnizarea serviciilor de educație și îngrijire a copiilor preșcolari. S-ar putea avea în vedere: |
| | (a) | creșterea investițiilor în educația și îngrijirea copiilor preșcolari, punându-se accentul pe disponibilitate, calitate și accesibilitate din punct de vedere financiar, inclusiv utilizarea oportunităților de finanțare oferite de fondurile structurale și de investiții europene; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

6.   Să aibă în vedere o finanțare adecvată și crearea unui cadru juridic pentru furnizarea serviciilor de educație și îngrijire a copiilor preșcolari. S-ar putea avea în vedere:

6.   Să aibă în vedere o finanțare adecvată și crearea unui cadru juridic pentru furnizarea serviciilor de educație și îngrijire a copiilor preșcolari. S-ar putea avea în vedere:

(a)

creșterea investițiilor în educația și îngrijirea copiilor preșcolari, punându-se accentul pe disponibilitate, calitate și accesibilitate din punct de vedere financiar, inclusiv utilizarea oportunităților de finanțare oferite de fondurile structurale și de investiții europene;

| | (a) | creșterea investițiilor în educația și îngrijirea copiilor preșcolari, punându-se accentul pe disponibilitate,
  accesibilitate,
  calitate și accesibilitate din punct de vedere financiar, inclusiv utilizarea oportunităților de finanțare oferite de fondurile structurale și de investiții europene; |
| --- | --- | --- |

(a)

creșterea investițiilor în educația și îngrijirea copiilor preșcolari, punându-se accentul pe disponibilitate,
  accesibilitate,
  calitate și accesibilitate din punct de vedere financiar, inclusiv utilizarea oportunităților de finanțare oferite de fondurile structurale și de investiții europene;

accesibilitate,

| | (b) | crearea și menținerea unor cadre de calitate adaptate la situațiile de la nivel național sau regional; |
| --- | --- | --- |

(b)

crearea și menținerea unor cadre de calitate adaptate la situațiile de la nivel național sau regional;

| | (b) | crearea și menținerea unor cadre de calitate adaptate la situațiile de la nivel național sau regional; |
| --- | --- | --- |

(b)

crearea și menținerea unor cadre de calitate adaptate la situațiile de la nivel național sau regional;

| | (c) | promovarea unei mai bune integrări a serviciilor destinate familiilor și copiilor mai ales cu serviciile sociale și de sănătate; |
| --- | --- | --- |

(c)

promovarea unei mai bune integrări a serviciilor destinate familiilor și copiilor mai ales cu serviciile sociale și de sănătate;

| | (c) | promovarea unei mai bune integrări
  la nivel local și regional
  a serviciilor destinate familiilor și copiilor, mai ales cu serviciile sociale și de sănătate
  și cu serviciile de asigurare a bunăstării
  ; |
| --- | --- | --- |

(c)

promovarea unei mai bune integrări
  la nivel local și regional
  a serviciilor destinate familiilor și copiilor, mai ales cu serviciile sociale și de sănătate
  și cu serviciile de asigurare a bunăstării
  ;

la nivel local și regional

și cu serviciile de asigurare a bunăstării

| | (d) | integrarea unor politici solide de protecție a copilului în cadrul sistemului de educație și îngrijire a copiilor preșcolari, pentru a contribui la protejarea copiilor împotriva tuturor formelor de violență. |
| --- | --- | --- |

(d)

integrarea unor politici solide de protecție a copilului în cadrul sistemului de educație și îngrijire a copiilor preșcolari, pentru a contribui la protejarea copiilor împotriva tuturor formelor de violență.

| | (d) | integrarea unor politici solide de protecție a copilului în cadrul sistemului de educație și îngrijire a copiilor preșcolari, pentru a contribui la protejarea copiilor împotriva tuturor formelor de
  abuz și
  violență. |
| --- | --- | --- |

(d)

integrarea unor politici solide de protecție a copilului în cadrul sistemului de educație și îngrijire a copiilor preșcolari, pentru a contribui la protejarea copiilor împotriva tuturor formelor de
  abuz și
  violență.

abuz și

Expunere de motive

Expunere de motive

Motivele sunt evidente.

Amendamentul 11

Amendamentul 11

Propunere de recomandare a Consiliului privind sisteme de înaltă calitate de educație și îngrijire a copiilor preșcolari

Articolul 8

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 8.   De a facilita schimbul de experiențe și de bune practici între statele membre, în contextul cadrului strategic pentru cooperarea în domeniul educației și formării profesionale și a programelor următoare, precum și în cadrul Comitetului pentru protecție socială. | 8.   De a facilita schimbul de experiențe și de bune practici între statele membre,
  la toate nivelurile de guvernanță,
  în contextul cadrului strategic pentru cooperarea în domeniul educației și formării profesionale și a programelor următoare, precum și în cadrul Comitetului pentru protecție socială. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

8.   De a facilita schimbul de experiențe și de bune practici între statele membre, în contextul cadrului strategic pentru cooperarea în domeniul educației și formării profesionale și a programelor următoare, precum și în cadrul Comitetului pentru protecție socială.

8.   De a facilita schimbul de experiențe și de bune practici între statele membre,
  la toate nivelurile de guvernanță,
  în contextul cadrului strategic pentru cooperarea în domeniul educației și formării profesionale și a programelor următoare, precum și în cadrul Comitetului pentru protecție socială.

Expunere de motive

Expunere de motive

Motivele sunt evidente.

Amendamentul 12

Amendamentul 12

Propunere de recomandare a Consiliului privind sisteme de înaltă calitate de educație și îngrijire a copiilor preșcolari

Articolul 9

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 9.   De a sprijini cooperarea dintre statele membre, la cererea acestora, prin organizarea unor activități de învățare reciprocă și de consiliere reciprocă. | 9.   De a sprijini cooperarea dintre statele membre,
  la toate nivelurile de guvernanță și
  la cererea acestora, prin organizarea unor activități de învățare reciprocă și de consiliere reciprocă. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

9.   De a sprijini cooperarea dintre statele membre, la cererea acestora, prin organizarea unor activități de învățare reciprocă și de consiliere reciprocă.

9.   De a sprijini cooperarea dintre statele membre,
  la toate nivelurile de guvernanță și
  la cererea acestora, prin organizarea unor activități de învățare reciprocă și de consiliere reciprocă.

Expunere de motive

Expunere de motive

Motivele sunt evidente.

Amendamentul 13

Amendamentul 13

Propunere de recomandare a Consiliului privind o abordare globală a predării și învățării limbilor

Considerentul 1

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (1) | În comunicarea sa intitulată „Consolidarea identității europene prin educație și cultură” 30, Comisia Europeană descrie viziunea asupra unui Spațiu european al educației în care educația incluzivă, formarea și cercetarea de înaltă calitate să nu fie îngrădite de frontiere; în care a devenit ceva obișnuit să petreci o perioadă de timp într-un alt stat membru pentru a studia, a învăța sau a lucra; în care situațiile când o persoană vorbește două limbi pe lângă limba maternă sunt mult mai frecvente, iar oamenii au un puternic sentiment al identității lor de europeni, fiind totodată conștienți de patrimoniul cultural al Europei
  și
  de diversitatea
  sa
  . |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(1)

În comunicarea sa intitulată „Consolidarea identității europene prin educație și cultură” 30, Comisia Europeană descrie viziunea asupra unui Spațiu european al educației în care educația incluzivă, formarea și cercetarea de înaltă calitate să nu fie îngrădite de frontiere; în care a devenit ceva obișnuit să petreci o perioadă de timp într-un alt stat membru pentru a studia, a învăța sau a lucra; în care situațiile când o persoană vorbește două limbi pe lângă limba maternă sunt mult mai frecvente, iar oamenii au un puternic sentiment al identității lor de europeni, fiind totodată conștienți de patrimoniul cultural al Europei
  și
  de diversitatea
  sa
  .

și

sa

| (1) | În comunicarea sa intitulată „Consolidarea identității europene prin educație și cultură” 30, Comisia Europeană descrie viziunea asupra unui Spațiu european al educației în care educația incluzivă, formarea și cercetarea de înaltă calitate să nu fie îngrădite de frontiere; în care a devenit ceva obișnuit să petreci o perioadă de timp într-un alt stat membru pentru a studia, a învăța sau a lucra; în care situațiile când o persoană vorbește două limbi pe lângă limba maternă sunt mult mai frecvente, iar oamenii au un puternic sentiment al identității lor de europeni, fiind totodată conștienți de patrimoniul cultural al Europei, de diversitatea
  acesteia, precum și de oportunitățile pe care le oferă
  . |
| --- | --- |

(1)

În comunicarea sa intitulată „Consolidarea identității europene prin educație și cultură” 30, Comisia Europeană descrie viziunea asupra unui Spațiu european al educației în care educația incluzivă, formarea și cercetarea de înaltă calitate să nu fie îngrădite de frontiere; în care a devenit ceva obișnuit să petreci o perioadă de timp într-un alt stat membru pentru a studia, a învăța sau a lucra; în care situațiile când o persoană vorbește două limbi pe lângă limba maternă sunt mult mai frecvente, iar oamenii au un puternic sentiment al identității lor de europeni, fiind totodată conștienți de patrimoniul cultural al Europei, de diversitatea
  acesteia, precum și de oportunitățile pe care le oferă
  .

acesteia, precum și de oportunitățile pe care le oferă

Expunere de motive

Expunere de motive

Este important să se sublinieze aici că valoarea Spațiului european al educației include capacitatea acestuia de a deschide calea pentru mai multe oportunități.

Amendamentul 14

Amendamentul 14

Propunere de recomandare a Consiliului privind o abordare globală a predării și învățării limbilor

Articolul 1

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (1) | Să caute modalități de a-i ajuta pe toți tinerii să atingă un nivel de utilizator competent, pe lângă limba de predare, în cel puțin o altă limbă europeană înainte de a finaliza învățământul și formarea secundare superioare și să încurajeze atingerea nivelului de utilizator independent în încă o limbă (a treia). |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(1)

Să caute modalități de a-i ajuta pe toți tinerii să atingă un nivel de utilizator competent, pe lângă limba de predare, în cel puțin o altă limbă europeană înainte de a finaliza învățământul și formarea secundare superioare și să încurajeze atingerea nivelului de utilizator independent în încă o limbă (a treia).

| (1) | Să caute modalități de a-i ajuta pe toți tinerii să atingă un nivel de utilizator competent, pe lângă limba de predare, în cel puțin o altă limbă europeană înainte de a finaliza învățământul și formarea secundare superioare și să încurajeze atingerea nivelului de utilizator independent în încă o limbă (a treia)
  , inclusiv prin punerea unui accent deosebit asupra experienței și practicii orale în limbile respective și asigurând tuturor cursanților un acces corespunzător la o formare de calitate
  . |
| --- | --- |

(1)

Să caute modalități de a-i ajuta pe toți tinerii să atingă un nivel de utilizator competent, pe lângă limba de predare, în cel puțin o altă limbă europeană înainte de a finaliza învățământul și formarea secundare superioare și să încurajeze atingerea nivelului de utilizator independent în încă o limbă (a treia)
  , inclusiv prin punerea unui accent deosebit asupra experienței și practicii orale în limbile respective și asigurând tuturor cursanților un acces corespunzător la o formare de calitate
  .

, inclusiv prin punerea unui accent deosebit asupra experienței și practicii orale în limbile respective și asigurând tuturor cursanților un acces corespunzător la o formare de calitate

Expunere de motive

Expunere de motive

Părțile interesate au subliniat importanța capacității de a vorbi alte limbi, pe lângă cea de a citi și a scrie în acestea, acest element fiind esențial pentru stimularea mobilității și crearea de noi oportunități. S-a remarcat, de asemenea, că, atunci când nu sunt disponibile cursuri de limbă de calitate, persoanele care dispun de mai multe resurse pot recurge la cursuri private, dar că cei care provin din medii socioeconomice defavorizate nu o pot face, fapt care adâncește discrepanțele în materie de oportunități dintre diferitele grupuri sociale.

Amendamentul 15

Amendamentul 15

Propunere de recomandare a Consiliului privind o abordare globală a predării și învățării limbilor

Articolul 4

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (4) | Ca parte a acestor strategii globale, să sprijine sensibilizarea cu privire la importanța limbilor în școli și centre de formare: |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(4)

Ca parte a acestor strategii globale, să sprijine sensibilizarea cu privire la importanța limbilor în școli și centre de formare:

| (4) | Ca parte a acestor strategii globale, să sprijine sensibilizarea cu privire la importanța limbilor în școli și centre de formare: |
| --- | --- |

(4)

Ca parte a acestor strategii globale, să sprijine sensibilizarea cu privire la importanța limbilor în școli și centre de formare:

| (a) | sprijinind activ mobilitatea cursanților, inclusiv prin valorificarea posibilităților pe care le oferă programele UE de finanțare în domeniu; |
| --- | --- |

(a)

sprijinind activ mobilitatea cursanților, inclusiv prin valorificarea posibilităților pe care le oferă programele UE de finanțare în domeniu;

| (a) | sprijinind activ mobilitatea cursanților, inclusiv prin valorificarea posibilităților pe care le oferă programele UE de finanțare în domeniu; |
| --- | --- |

(a)

sprijinind activ mobilitatea cursanților, inclusiv prin valorificarea posibilităților pe care le oferă programele UE de finanțare în domeniu;

| (b) | permițând cadrelor didactice să țină seama de utilizarea unei limbi specifice în cadrul disciplinei lor; |
| --- | --- |

(b)

permițând cadrelor didactice să țină seama de utilizarea unei limbi specifice în cadrul disciplinei lor;

| (b) | permițând cadrelor didactice să țină seama de utilizarea unei limbi specifice în cadrul disciplinei lor; |
| --- | --- |

(b)

permițând cadrelor didactice să țină seama de utilizarea unei limbi specifice în cadrul disciplinei lor;

| (c) | consolidând competența în limba de predare ca bază pentru a progresa în ceea ce privește învățarea și pentru reușita școlară a tuturor cursanților, în special a celor din familii de migranți sau din medii defavorizate; |
| --- | --- |

(c)

consolidând competența în limba de predare ca bază pentru a progresa în ceea ce privește învățarea și pentru reușita școlară a tuturor cursanților, în special a celor din familii de migranți sau din medii defavorizate;

| (c) | consolidând competența în limba de predare ca bază pentru a progresa în ceea ce privește învățarea și pentru reușita școlară a tuturor cursanților,
  în special a celor din familii de migranți, inclusiv în cazul întoarcerilor masive ale europenilor ca urmare a unor situații de criză politică și umanitară
  , sau din medii defavorizate
  sau a celor cu nevoi educaționale speciale sau cu handica
  p; |
| --- | --- |

(c)

consolidând competența în limba de predare ca bază pentru a progresa în ceea ce privește învățarea și pentru reușita școlară a tuturor cursanților,
  în special a celor din familii de migranți, inclusiv în cazul întoarcerilor masive ale europenilor ca urmare a unor situații de criză politică și umanitară
  , sau din medii defavorizate
  sau a celor cu nevoi educaționale speciale sau cu handica
  p;

în special a celor din familii de migranți, inclusiv în cazul întoarcerilor masive ale europenilor ca urmare a unor situații de criză politică și umanitară

sau a celor cu nevoi educaționale speciale sau cu handica

| (d) | prețuind diversitatea lingvistică a cursanților și utilizând-o ca resursă pentru învățare, inclusiv implicând părinții și comunitatea locală mai extinsă în procesul de învățare a limbilor; |
| --- | --- |

(d)

prețuind diversitatea lingvistică a cursanților și utilizând-o ca resursă pentru învățare, inclusiv implicând părinții și comunitatea locală mai extinsă în procesul de învățare a limbilor;

| (d) | prețuind diversitatea lingvistică a cursanților și utilizând-o ca resursă pentru învățare, inclusiv implicând părinții și comunitatea locală mai extinsă în procesul de învățare a limbilor; |
| --- | --- |

(d)

prețuind diversitatea lingvistică a cursanților și utilizând-o ca resursă pentru învățare, inclusiv implicând părinții și comunitatea locală mai extinsă în procesul de învățare a limbilor;

| (e) | oferind posibilități de a evalua și a valida competențe lingvistice care nu fac parte din programa de învățământ, ci au fost dobândite de către elevi altundeva, inclusiv prin extinderea gamei de limbi care pot fi adăugate la certificatele de absolvire ale elevilor. |
| --- | --- |

(e)

oferind posibilități de a evalua și a valida competențe lingvistice care nu fac parte din programa de învățământ, ci au fost dobândite de către elevi altundeva, inclusiv prin extinderea gamei de limbi care pot fi adăugate la certificatele de absolvire ale elevilor.

| (e) | oferind posibilități de a evalua și a valida competențe lingvistice care nu fac parte din programa de învățământ, ci au fost dobândite de către elevi altundeva, inclusiv prin extinderea gamei de limbi care pot fi adăugate la certificatele de absolvire ale elevilor. |
| --- | --- |

(e)

oferind posibilități de a evalua și a valida competențe lingvistice care nu fac parte din programa de învățământ, ci au fost dobândite de către elevi altundeva, inclusiv prin extinderea gamei de limbi care pot fi adăugate la certificatele de absolvire ale elevilor.

Expunere de motive

Expunere de motive

Motivele sunt evidente.

Amendamentul 16

Amendamentul 16

Propunere de recomandare a Consiliului privind o abordare globală a predării și învățării limbilor

Articolul 5

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (5) | Să sprijine cadrele didactice, formatorii și directorii de școli să sporească gradul de sensibilizare prin: |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(5)

Să sprijine cadrele didactice, formatorii și directorii de școli să sporească gradul de sensibilizare prin:

| (5) | Să sprijine cadrele didactice, formatorii și directorii de școli să sporească gradul de sensibilizare prin: |
| --- | --- |

(5)

Să sprijine cadrele didactice, formatorii și directorii de școli să sporească gradul de sensibilizare prin:

| (a) | realizarea de investiții în studiile inițiale și în pregătirea continuă a profesorilor de limbă pentru a menține o ofertă amplă a limbilor în învățământul și formarea obligatorii; |
| --- | --- |

(a)

realizarea de investiții în studiile inițiale și în pregătirea continuă a profesorilor de limbă pentru a menține o ofertă amplă a limbilor în învățământul și formarea obligatorii;

| (a) | realizarea de investiții în studiile inițiale și în pregătirea continuă a profesorilor de limbă pentru a
  atrage și a reține personalul didactic, astfel încât să se poată
  menține o ofertă amplă a limbilor în învățământul și formarea obligatorii; |
| --- | --- |

(a)

realizarea de investiții în studiile inițiale și în pregătirea continuă a profesorilor de limbă pentru a
  atrage și a reține personalul didactic, astfel încât să se poată
  menține o ofertă amplă a limbilor în învățământul și formarea obligatorii;

atrage și a reține personalul didactic, astfel încât să se poată

| (b) | includerea pregătirii pentru diversitatea lingvistică din clasă în studiile inițiale și în dezvoltarea profesională continuă a cadrelor didactice și a directorilor de școli; |
| --- | --- |

(b)

includerea pregătirii pentru diversitatea lingvistică din clasă în studiile inițiale și în dezvoltarea profesională continuă a cadrelor didactice și a directorilor de școli;

| (b) | includerea pregătirii pentru diversitatea lingvistică din clasă în studiile inițiale și în dezvoltarea profesională continuă
  , inclusiv în învățarea formală și informală,
  a cadrelor didactice și a directorilor de școli; |
| --- | --- |

(b)

includerea pregătirii pentru diversitatea lingvistică din clasă în studiile inițiale și în dezvoltarea profesională continuă
  , inclusiv în învățarea formală și informală,
  a cadrelor didactice și a directorilor de școli;

, inclusiv în învățarea formală și informală,

Expunere de motive

Expunere de motive

Comunitățile locale oferă o multitudine de oportunități pentru îmbunătățirea gradului de sensibilizare față de importanța limbilor în rândul profesorilor, de exemplu prin intermediul părinților și îngrijitorilor, grupurilor religioase și organizațiilor de la nivelul comunității.

Amendamentul 17

Amendamentul 17

Propunere de recomandare a Consiliului privind o abordare globală a predării și învățării limbilor

Articolul 6

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 6) | Să încurajeze cercetarea în domeniul metodelor pedagogice inovatoare, incluzive și multilingve și utilizarea lor, inclusiv folosirea instrumentelor digitale și a învățării integrate a conținutului și a limbii. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

6)

Să încurajeze cercetarea în domeniul metodelor pedagogice inovatoare, incluzive și multilingve și utilizarea lor, inclusiv folosirea instrumentelor digitale și a învățării integrate a conținutului și a limbii.

| 6) | Să încurajeze cercetarea în domeniul metodelor pedagogice inovatoare, incluzive și multilingve și utilizarea lor, inclusiv folosirea instrumentelor digitale
  , a lucrărilor audiovizuale, cinematografice și muzicale
  și a învățării integrate a conținutului și a limbii. |
| --- | --- |

6)

Să încurajeze cercetarea în domeniul metodelor pedagogice inovatoare, incluzive și multilingve și utilizarea lor, inclusiv folosirea instrumentelor digitale
  , a lucrărilor audiovizuale, cinematografice și muzicale
  și a învățării integrate a conținutului și a limbii.

, a lucrărilor audiovizuale, cinematografice și muzicale

Expunere de motive

Expunere de motive

Bogăția culturală a lucrărilor audiovizuale, cinematografice și muzicale europene vine nu doar în sprijinul însușirii unei limbi străine, ci și, mai ales, a diverselor culturi și valori comune.

Amendamentul 18

Amendamentul 18

Propunere de recomandare a Consiliului privind o abordare globală a predării și învățării limbilor

Articolul 8

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | (8) | Îmbunătățirea accesului la programe de predare digitală de înaltă calitate atât pentru profesori, cât și pentru cetățeni, în special pentru cei care locuiesc în zonele cele mai îndepărtate sau slab populate și în regiunile ultraperiferice. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(8)

(8)

Îmbunătățirea accesului la programe de predare digitală de înaltă calitate atât pentru profesori, cât și pentru cetățeni, în special pentru cei care locuiesc în zonele cele mai îndepărtate sau slab populate și în regiunile ultraperiferice.

Expunere de motive

Expunere de motive

Accesul la programe digitale de înaltă calitate pentru învățarea limbilor poate fi mai costisitor decât accesul la programe care oferă cunoștințe de bază, în timp ce conectivitatea în bandă largă nu este nici suficient de rapidă, nici suficient de fiabilă în anumite zone pentru a facilita învățarea de limbi străine online acolo unde există un deficit de cadre didactice.

Amendamentul 19

Amendamentul 19

Propunere de recomandare a Consiliului privind o abordare globală a predării și învățării limbilor

Intenția (1)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (1) | De a sprijini realizarea de acțiuni ca urmare a prezentei recomandări prin facilitarea învățării reciproce între statele membre și prin elaborarea, în cooperare cu statele membre: |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(1)

De a sprijini realizarea de acțiuni ca urmare a prezentei recomandări prin facilitarea învățării reciproce între statele membre și prin elaborarea, în cooperare cu statele membre:

| (1) | De a sprijini realizarea de acțiuni ca urmare a prezentei recomandări prin facilitarea învățării reciproce între statele membre și prin elaborarea, în cooperare cu statele membre
  și pe baza experienței dobândite de proiectele transfrontaliere și de cooperare teritorială relevante puse în aplicare de autoritățile locale și regionale, dacă este cazul
  : |
| --- | --- |

(1)

De a sprijini realizarea de acțiuni ca urmare a prezentei recomandări prin facilitarea învățării reciproce între statele membre și prin elaborarea, în cooperare cu statele membre
  și pe baza experienței dobândite de proiectele transfrontaliere și de cooperare teritorială relevante puse în aplicare de autoritățile locale și regionale, dacă este cazul
  :

și pe baza experienței dobândite de proiectele transfrontaliere și de cooperare teritorială relevante puse în aplicare de autoritățile locale și regionale, dacă este cazul

Expunere de motive

Expunere de motive

Motivele sunt evidente.

II.   RECOMANDĂRI POLITICE

RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR

Observații generale

Observații generale

| 1. | Își reiterează pledoaria pentru o abordare cuprinzătoare și prospectivă a viitorului educației în întreaga UE, care să includă consolidarea cooperării dintre sectorul public și cel privat, cu scopul de a-i sprijini pe cetățeni în procesul de adaptare la o societate din ce în ce mai complexă și diversă, de dezvoltare a unei „identități europene” care să fie complementară identității naționale, regionale, locale și individuale și de dobândire a competențelor necesare într-o societate mobilă și din ce în ce mai informatizată; |
| --- | --- |

1.

Își reiterează pledoaria pentru o abordare cuprinzătoare și prospectivă a viitorului educației în întreaga UE, care să includă consolidarea cooperării dintre sectorul public și cel privat, cu scopul de a-i sprijini pe cetățeni în procesul de adaptare la o societate din ce în ce mai complexă și diversă, de dezvoltare a unei „identități europene” care să fie complementară identității naționale, regionale, locale și individuale și de dobândire a competențelor necesare într-o societate mobilă și din ce în ce mai informatizată;

| 2. | Sprijină intenția Comisiei Europene de a coordona progresele către Spațiul european al educației până în 2025, din perspectiva principalelor provocări, printre care se numără îmbunătățirea educației și îngrijirii preșcolare, facilitarea recunoașterii reciproce a diplomelor de învățământ superior și a celor de absolvire a învățământului secundar, îmbunătățirea învățării limbilor, promovarea învățării pe tot parcursul vieții, mobilitatea studenților și investițiile în oportunitățile de digitalizare; |
| --- | --- |

2.

Sprijină intenția Comisiei Europene de a coordona progresele către Spațiul european al educației până în 2025, din perspectiva principalelor provocări, printre care se numără îmbunătățirea educației și îngrijirii preșcolare, facilitarea recunoașterii reciproce a diplomelor de învățământ superior și a celor de absolvire a învățământului secundar, îmbunătățirea învățării limbilor, promovarea învățării pe tot parcursul vieții, mobilitatea studenților și investițiile în oportunitățile de digitalizare;

| 3. | Consideră că strategiile statelor membre și ale regiunilor privind politica din domeniul educației ar trebui să acorde prioritate cooperării la toate nivelurile de guvernanță, inclusiv la nivelul autorităților locale și regionale, în vederea alinierii unei educații de înaltă calitate, axată pe cursant și caracterizată de o predare, o inovare și o digitalizare solide, la evoluția dinamică a nevoilor de pe piața forței de muncă, în contextul principiului 1 al Pilonului european al drepturilor sociale; |
| --- | --- |

3.

Consideră că strategiile statelor membre și ale regiunilor privind politica din domeniul educației ar trebui să acorde prioritate cooperării la toate nivelurile de guvernanță, inclusiv la nivelul autorităților locale și regionale, în vederea alinierii unei educații de înaltă calitate, axată pe cursant și caracterizată de o predare, o inovare și o digitalizare solide, la evoluția dinamică a nevoilor de pe piața forței de muncă, în contextul principiului 1 al Pilonului european al drepturilor sociale;

| 4. | Subliniază că trebuie depuse mai multe eforturi, la toate nivelurile de guvernanță, pentru a anticipa nevoile în materie de competențe de pe piața muncii și a oferi o educație, cunoștințe generale, formare profesională și învățare pe tot parcursul vieții de un nivel adecvat pentru a stimula crearea de locuri de muncă și a găsi soluții în vederea combaterii șomajului; |
| --- | --- |

4.

Subliniază că trebuie depuse mai multe eforturi, la toate nivelurile de guvernanță, pentru a anticipa nevoile în materie de competențe de pe piața muncii și a oferi o educație, cunoștințe generale, formare profesională și învățare pe tot parcursul vieții de un nivel adecvat pentru a stimula crearea de locuri de muncă și a găsi soluții în vederea combaterii șomajului;

| 5. | Solicită coerența învățării pe tot parcursul vieții și subscrie la principiile stabilite în 2017 de Rețeaua globală UNESCO a orașelor care învață – Apelul la acțiune de la Cork pe tema orașelor care învață –, recunoscând că învățarea pe tot parcursul vieții ocupă un loc central în cadrul Obiectivelor de dezvoltare durabilă (1); |
| --- | --- |

5.

Solicită coerența învățării pe tot parcursul vieții și subscrie la principiile stabilite în 2017 de Rețeaua globală UNESCO a orașelor care învață – Apelul la acțiune de la Cork pe tema orașelor care învață –, recunoscând că învățarea pe tot parcursul vieții ocupă un loc central în cadrul Obiectivelor de dezvoltare durabilă (1

| 6. | Solicită ca instituțiile UE și statele membre, cu sprijinul autorităților locale și regionale și în consultare cu părțile interesate, să pună în aplicare propunerile actuale în contextul mai larg al politicilor UE în materie de dezvoltare economică, ocupare a forței de muncă și de protecție socială, prin utilizarea strategică a cadrului financiar multianual de după 2020, formulând, în mod mai clar și mai ambițios, politici specifice în domeniul educației, și subliniază importanța respectării principiului proporționalității, pentru a se garanta că nu se generează noi sarcini financiare sau administrative pentru statele membre; |
| --- | --- |

6.

Solicită ca instituțiile UE și statele membre, cu sprijinul autorităților locale și regionale și în consultare cu părțile interesate, să pună în aplicare propunerile actuale în contextul mai larg al politicilor UE în materie de dezvoltare economică, ocupare a forței de muncă și de protecție socială, prin utilizarea strategică a cadrului financiar multianual de după 2020, formulând, în mod mai clar și mai ambițios, politici specifice în domeniul educației, și subliniază importanța respectării principiului proporționalității, pentru a se garanta că nu se generează noi sarcini financiare sau administrative pentru statele membre;

| 7. | În mod similar, salută introducerea legitimației europene de student și oportunitățile oferite de aceasta în vederea facilitării mobilității studenților și a promovării recunoașterii automate a calificărilor, și solicită Comisiei să aibă în vedere acordarea acestei legitimații tuturor cursanților, nu numai celor din învățământul superior, sporind astfel posibilitățile de învățare pe tot parcursul vieții; |
| --- | --- |

7.

În mod similar, salută introducerea legitimației europene de student și oportunitățile oferite de aceasta în vederea facilitării mobilității studenților și a promovării recunoașterii automate a calificărilor, și solicită Comisiei să aibă în vedere acordarea acestei legitimații tuturor cursanților, nu numai celor din învățământul superior, sporind astfel posibilitățile de învățare pe tot parcursul vieții;

| 8. | Recunoaște că răspunderea principală pentru politica în domeniul educației revine statelor membre, care au implicat în acest sens autoritățile regionale și locale de pe teritoriile lor respective în diferite grade, în funcție de propriile sisteme constituționale, și că acțiunea UE în temeiul articolului 6 ar trebui doar să completeze, să sprijine sau să coordoneze acțiunea statelor membre; orice acțiune a UE în acest domeniu trebuie să fie pe deplin justificată din perspectiva subsidiarității și a proporționalității și să respecte cadrele, instrumentele și procedurile în vigoare; |
| --- | --- |

8.

Recunoaște că răspunderea principală pentru politica în domeniul educației revine statelor membre, care au implicat în acest sens autoritățile regionale și locale de pe teritoriile lor respective în diferite grade, în funcție de propriile sisteme constituționale, și că acțiunea UE în temeiul articolului 6 ar trebui doar să completeze, să sprijine sau să coordoneze acțiunea statelor membre; orice acțiune a UE în acest domeniu trebuie să fie pe deplin justificată din perspectiva subsidiarității și a proporționalității și să respecte cadrele, instrumentele și procedurile în vigoare;

Recunoașterea reciprocă

Recunoașterea reciprocă

| 9. | Ia notă cu regret de obstacolele care persistă în calea mobilității în domeniul educației și se alătură apelului lansat de Comisia Europeană pentru o Europă în care învățământul, participarea la studii și cercetarea să nu fie îngrădite de frontiere, ci, dimpotrivă, în care șederea în alt stat membru pentru a studia, a învăța și a munci să fie ceva obișnuit; |
| --- | --- |

9.

Ia notă cu regret de obstacolele care persistă în calea mobilității în domeniul educației și se alătură apelului lansat de Comisia Europeană pentru o Europă în care învățământul, participarea la studii și cercetarea să nu fie îngrădite de frontiere, ci, dimpotrivă, în care șederea în alt stat membru pentru a studia, a învăța și a munci să fie ceva obișnuit;

| 10. | Subliniază că este necesar să se acorde sprijin suplimentar regiunilor în care mobilitatea cursanților poate fi îngrădită de obstacole suplimentare, cum ar fi deficitul de populație, caracterul rural sau sărăcia; |
| --- | --- |

10.

Subliniază că este necesar să se acorde sprijin suplimentar regiunilor în care mobilitatea cursanților poate fi îngrădită de obstacole suplimentare, cum ar fi deficitul de populație, caracterul rural sau sărăcia;

| 11. | Salută sprijinul acordat de Comisia Europeană schimbului de bune practici dintre statele membre și încurajează implicarea autorităților locale și regionale în acest schimb, ca recunoaștere a valoroaselor cunoștințe și experiențe de la nivel regional; |
| --- | --- |

11.

Salută sprijinul acordat de Comisia Europeană schimbului de bune practici dintre statele membre și încurajează implicarea autorităților locale și regionale în acest schimb, ca recunoaștere a valoroaselor cunoștințe și experiențe de la nivel regional;

| 12. | Salută propunerea Comisiei Europene privind promovarea recunoașterii reciproce automate a diplomelor de învățământ superior și a celor de absolvire a învățământului secundar superior, precum și a rezultatelor perioadelor de învățare în străinătate, și invită Comisia ca în activitatea sa viitoare să țină seama de legăturile cu dezvoltarea teritorială, în special în zonele în care proiectele regionale și locale implică mobilitatea personalului și a lucrătorilor calificați; |
| --- | --- |

12.

Salută propunerea Comisiei Europene privind promovarea recunoașterii reciproce automate a diplomelor de învățământ superior și a celor de absolvire a învățământului secundar superior, precum și a rezultatelor perioadelor de învățare în străinătate, și invită Comisia ca în activitatea sa viitoare să țină seama de legăturile cu dezvoltarea teritorială, în special în zonele în care proiectele regionale și locale implică mobilitatea personalului și a lucrătorilor calificați;

Copiii preșcolari

Copiii preșcolari

| 13. | Reamintește că semnificația termenului de „educație și îngrijire a copiilor preșcolari” depășește ceea ce unii numesc „educația preșcolară”, având scopul de a-i pregăti pe copii nu numai pentru școală, ci și pentru viață, în același mod ca toate celelalte sectoare ale sistemului de învățământ care contribuie la acest proces; |
| --- | --- |

13.

Reamintește că semnificația termenului de „educație și îngrijire a copiilor preșcolari” depășește ceea ce unii numesc „educația preșcolară”, având scopul de a-i pregăti pe copii nu numai pentru școală, ci și pentru viață, în același mod ca toate celelalte sectoare ale sistemului de învățământ care contribuie la acest proces;

| 14. | Reiterează Recomandarea Consiliului din 20 decembrie 2012 privind validarea învățării non-formale și informale, și sugerează ca UE și factorii de decizie de la nivel național să acorde o atenție deosebită potențialului, în acest context, al parteneriatelor care pot fi stabilite între autoritățile naționale, regionale și locale, întreprinderi, angajați și sindicate, precum și actori ai societății civile, pentru a ține seama de competențele și calificările astfel dobândite; |
| --- | --- |

14.

Reiterează Recomandarea Consiliului din 20 decembrie 2012 privind validarea învățării non-formale și informale, și sugerează ca UE și factorii de decizie de la nivel național să acorde o atenție deosebită potențialului, în acest context, al parteneriatelor care pot fi stabilite între autoritățile naționale, regionale și locale, întreprinderi, angajați și sindicate, precum și actori ai societății civile, pentru a ține seama de competențele și calificările astfel dobândite;

| 15. | În acest context, ia act cu dezamăgire de faptul că recomandarea face referire numai în mod sumar la viața de familie sau la intervențiile la nivel local care pot avea un impact semnificativ asupra dezvoltării copilului în primii ani de viață, și subliniază importanța vitală a unei abordări holistice, integrate; |
| --- | --- |

15.

În acest context, ia act cu dezamăgire de faptul că recomandarea face referire numai în mod sumar la viața de familie sau la intervențiile la nivel local care pot avea un impact semnificativ asupra dezvoltării copilului în primii ani de viață, și subliniază importanța vitală a unei abordări holistice, integrate;

| 16. | Consideră că disponibilitatea unor profesioniști bine pregătiți este o condiție prealabilă pentru asigurarea unui învățământ preșcolar de înaltă calitate și, prin urmare, toate nivelurile de guvernare, inclusiv autoritățile locale și regionale, ar trebui să fie încurajate să investească în mod adecvat nu numai în formarea inițială a cadrelor didactice, ci și în dezvoltarea lor profesională continuă; |
| --- | --- |

16.

Consideră că disponibilitatea unor profesioniști bine pregătiți este o condiție prealabilă pentru asigurarea unui învățământ preșcolar de înaltă calitate și, prin urmare, toate nivelurile de guvernare, inclusiv autoritățile locale și regionale, ar trebui să fie încurajate să investească în mod adecvat nu numai în formarea inițială a cadrelor didactice, ci și în dezvoltarea lor profesională continuă;

| 17. | Subliniază necesitatea eforturilor de a îmbunătăți constant componenta „îngrijire” a educației și îngrijirii copiilor preșcolari, inclusiv rolul educatorilor în construirea unor relații bune cu copiii, părinții și între ei înșiși; asigurarea accesibilității sub aspect financiar a serviciilor de educație și îngrijire a copiilor preșcolari pentru familiile cu venituri modeste, în conformitate cu principiul 11 al Pilonului european al drepturilor sociale, precum și recunoașterea principiului Convenției privind drepturile copilului care afirmă că interesul superior al copilului trebuie să fie principala considerație în toate acțiunile care îi privesc pe copii; |
| --- | --- |

17.

Subliniază necesitatea eforturilor de a îmbunătăți constant componenta „îngrijire” a educației și îngrijirii copiilor preșcolari, inclusiv rolul educatorilor în construirea unor relații bune cu copiii, părinții și între ei înșiși; asigurarea accesibilității sub aspect financiar a serviciilor de educație și îngrijire a copiilor preșcolari pentru familiile cu venituri modeste, în conformitate cu principiul 11 al Pilonului european al drepturilor sociale, precum și recunoașterea principiului Convenției privind drepturile copilului care afirmă că interesul superior al copilului trebuie să fie principala considerație în toate acțiunile care îi privesc pe copii;

| 18. | Scoate în evidență situația copiilor cu nevoi educaționale speciale sau cu handicap, care ar trebui să primească o educație de calitate, să aibă acces, după caz, la sistemul de învățământ general și să beneficieze de sprijin individual în funcție de necesități; |
| --- | --- |

18.

Scoate în evidență situația copiilor cu nevoi educaționale speciale sau cu handicap, care ar trebui să primească o educație de calitate, să aibă acces, după caz, la sistemul de învățământ general și să beneficieze de sprijin individual în funcție de necesități;

| 19. | Observă beneficiile multiple care decurg din promovarea măsurilor de facilitare a unui dialog constructiv între cadrele didactice și părinți/îngrijitori cu scopul de a consolida legăturile dintre școală și mediul de acasă și de a sprijini integrarea cu succes a cursanților în mediul școlar și oportunitățile lor generale de socializare și dezvoltare; |
| --- | --- |

19.

Observă beneficiile multiple care decurg din promovarea măsurilor de facilitare a unui dialog constructiv între cadrele didactice și părinți/îngrijitori cu scopul de a consolida legăturile dintre școală și mediul de acasă și de a sprijini integrarea cu succes a cursanților în mediul școlar și oportunitățile lor generale de socializare și dezvoltare;

| 20. | Salută faptul că Comisia recunoaște rolul partenerilor de la nivel local și regional în îmbunătățirea predării și învățării, însă observă că nu se recunoaște faptul că unele comunități vor fi confruntate cu provocări mai mari decât altele, de exemplu, comunitățile mai îndepărtate sau cele în care se vorbesc mai multe limbi materne, care vor avea nevoie de mai multe resurse și finanțare pentru îmbunătățirea predării și învățării pentru toți; |
| --- | --- |

20.

Salută faptul că Comisia recunoaște rolul partenerilor de la nivel local și regional în îmbunătățirea predării și învățării, însă observă că nu se recunoaște faptul că unele comunități vor fi confruntate cu provocări mai mari decât altele, de exemplu, comunitățile mai îndepărtate sau cele în care se vorbesc mai multe limbi materne, care vor avea nevoie de mai multe resurse și finanțare pentru îmbunătățirea predării și învățării pentru toți;

| 21. | Subliniază că Comisia trebuie să ia în considerare avizele Comitetului și concluziile Consiliului pe aceste teme, inclusiv concluziile Consiliului referitoare la politici integrate privind dezvoltarea copiilor preșcolari ca instrument pentru reducerea sărăciei și promovarea incluziunii sociale (2). |
| --- | --- |

21.

Subliniază că Comisia trebuie să ia în considerare avizele Comitetului și concluziile Consiliului pe aceste teme, inclusiv concluziile Consiliului referitoare la politici integrate privind dezvoltarea copiilor preșcolari ca instrument pentru reducerea sărăciei și promovarea incluziunii sociale (2

Învățarea și predarea limbilor

Învățarea și predarea limbilor

| 22. | Își exprimă dezamăgirea cu privire la faptul că nivelul scăzut al competențelor lingvistice este considerat unul dintre principalele obstacole în calea liberei circulații a persoanelor și a creării unei forțe de muncă relevante pentru nevoile economiei europene și, prin urmare, își reafirmă sprijinul pentru un rol mai important al învățării limbilor străine; |
| --- | --- |

22.

Își exprimă dezamăgirea cu privire la faptul că nivelul scăzut al competențelor lingvistice este considerat unul dintre principalele obstacole în calea liberei circulații a persoanelor și a creării unei forțe de muncă relevante pentru nevoile economiei europene și, prin urmare, își reafirmă sprijinul pentru un rol mai important al învățării limbilor străine;

| 23. | Observă că se preconizează reducerea fondurilor alocate politicii de coeziune în următorul cadru financiar multianual și, prin urmare, își exprimă îngrijorarea față de finanțarea disponibilă prin Fondul social european pentru realizarea obiectivelor ambițioase expuse în recomandare. |
| --- | --- |

23.

Observă că se preconizează reducerea fondurilor alocate politicii de coeziune în următorul cadru financiar multianual și, prin urmare, își exprimă îngrijorarea față de finanțarea disponibilă prin Fondul social european pentru realizarea obiectivelor ambițioase expuse în recomandare.

| 24. | În acest context, constată cu dezamăgire că recomandarea pune accentul mai degrabă pe învățarea în cadrul învățământului obligatoriu, decât pe recunoașterea limbilor ca o parte importantă a învățării pe tot parcursul vieții, inclusiv pentru copiii preșcolari, în vederea promovării integrării și mobilității, în care se pot implica și partenerii și întreprinderile din comunitatea locală; |
| --- | --- |

24.

În acest context, constată cu dezamăgire că recomandarea pune accentul mai degrabă pe învățarea în cadrul învățământului obligatoriu, decât pe recunoașterea limbilor ca o parte importantă a învățării pe tot parcursul vieții, inclusiv pentru copiii preșcolari, în vederea promovării integrării și mobilității, în care se pot implica și partenerii și întreprinderile din comunitatea locală;

| 25. | Subliniază importanța promovării active a oportunităților oferite de programele de finanțare relevante ale UE, și a simplificării procedurilor de solicitare, astfel încât școlile și centrele de formare din statele membre să poată valorifica aceste avantaje. |
| --- | --- |

25.

Subliniază importanța promovării active a oportunităților oferite de programele de finanțare relevante ale UE, și a simplificării procedurilor de solicitare, astfel încât școlile și centrele de formare din statele membre să poată valorifica aceste avantaje.

Bruxelles, 10 octombrie 2018.

Președintele Comitetului European al Regiunilor

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  http://uil.unesco.org/lifelong-learning/learning-cities/cork-call-action-learning-cities

1

(2)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/TXT/?qid=1530526890119&uri=CELEX:52018DC0270

2

---

III Acte pregătitoare

COMITETUL REGIUNILOR

A 131-a sesiune plenară a CoR și sesiunea de deschidere a Săptămânii europene a regiunilor și orașelor, 8.10.2018-10.10.2018

| 21.12.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 461/70 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 461/70

---

Avizul Comitetului European al Regiunilor — Pachetul privind cadrul financiar multianual pentru perioada 2021-2027

(2018/C 461/10)

| Raportor general: | domnul Nikola DOBROSLAVIĆ (HR-PPE), prefectul județului Dubrovnik-Neretva |
| --- | --- |
| Documente de referință: | Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor — Un buget modern pentru o Uniune care protejează, capacitează și apără — Cadrul financiar multianual pentru perioada 2021-2027
  COM(2018) 321 final
  Propunerea de regulament al Consiliului de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027
  COM(2018) 322 final
  Propunerea de acord interinstituțional între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară
  COM(2018) 323 final
  Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind protecția bugetului Uniunii în cazul unor deficiențe generalizate în ceea ce privește statul de drept în statele membre
  COM(2018) 324 final
  Propunerea de decizie a Consiliului privind sistemul de resurse proprii ale Uniunii Europene
  COM(2018) 325 final
  Propunerea de regulament al Consiliului privind metodele și procedura de punere la dispoziție a resurselor proprii bazate pe baza fiscală consolidată comună a societăților, pe sistemul Uniunii Europene de comercializare a certificatelor de emisii și pe deșeurile de ambalaje din plastic care nu sunt reciclate și privind măsurile menite să răspundă necesităților trezoreriei
  COM(2018) 326 final
  Propunerea de regulament al Consiliului de stabilire a măsurilor de punere în aplicare a sistemului de resurse proprii ale Uniunii Europene
  COM(2018) 327 final
  Propunerea de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CEE, Euratom) nr. 1553/89 privind regimul unitar definitiv de colectare a resurselor proprii provenite din taxa pe valoarea adăugată
  COM(2018) 328 final |

Raportor general:

domnul Nikola DOBROSLAVIĆ (HR-PPE), prefectul județului Dubrovnik-Neretva

Documente de referință:

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor — Un buget modern pentru o Uniune care protejează, capacitează și apără — Cadrul financiar multianual pentru perioada 2021-2027

COM(2018) 321 final

Propunerea de regulament al Consiliului de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027

COM(2018) 322 final

Propunerea de acord interinstituțional între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară

COM(2018) 323 final

Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind protecția bugetului Uniunii în cazul unor deficiențe generalizate în ceea ce privește statul de drept în statele membre

COM(2018) 324 final

Propunerea de decizie a Consiliului privind sistemul de resurse proprii ale Uniunii Europene

COM(2018) 325 final

Propunerea de regulament al Consiliului privind metodele și procedura de punere la dispoziție a resurselor proprii bazate pe baza fiscală consolidată comună a societăților, pe sistemul Uniunii Europene de comercializare a certificatelor de emisii și pe deșeurile de ambalaje din plastic care nu sunt reciclate și privind măsurile menite să răspundă necesităților trezoreriei

COM(2018) 326 final

Propunerea de regulament al Consiliului de stabilire a măsurilor de punere în aplicare a sistemului de resurse proprii ale Uniunii Europene

COM(2018) 327 final

Propunerea de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CEE, Euratom) nr. 1553/89 privind regimul unitar definitiv de colectare a resurselor proprii provenite din taxa pe valoarea adăugată

COM(2018) 328 final

I.   RECOMANDĂRI DE AMENDAMENTE

Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind protecția bugetului Uniunii în cazul unor deficiențe generalizate în ceea ce privește statul de drept în statele membre

COM(2018) 324 final

Amendamentul 1

Articolul 2 litera (c)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (c) | „entitate guvernamentală” înseamnă toate autoritățile
  publice de la toate nivelurile de guvernare, inclusiv autoritățile naționale, regionale și locale
  , precum și organizațiile din statele membre în sensul [articolului 2 punctul 42] din Regulamentul (UE, Euratom) .../... (denumit în continuare „Regulamentul financiar”). |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(c)

„entitate guvernamentală” înseamnă toate autoritățile
  publice de la toate nivelurile de guvernare, inclusiv autoritățile naționale, regionale și locale
  , precum și organizațiile din statele membre în sensul [articolului 2 punctul 42] din Regulamentul (UE, Euratom) .../... (denumit în continuare „Regulamentul financiar”).

| (c) | „entitate guvernamentală” înseamnă toate autoritățile
  administrației centrale
  , precum și organizațiile din statele membre în sensul [articolului 2 punctul 42] din Regulamentul (UE, Euratom) .../... (denumit în continuare „Regulamentul financiar”). |
| --- | --- |

(c)

„entitate guvernamentală” înseamnă toate autoritățile
  administrației centrale
  , precum și organizațiile din statele membre în sensul [articolului 2 punctul 42] din Regulamentul (UE, Euratom) .../... (denumit în continuare „Regulamentul financiar”).

Expunere de motive

Toate autoritățile și
  entitățile
  organizaționale ale autorităților locale și regionale alese în mod direct
  ar trebui excluse din domeniul de aplicare al regulamentului propus.

Amendamentul 2

Articolul 3 alineatul (1) litera (f)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (f) | cooperarea eficace și în timp util cu Oficiul european de luptă antifraudă și cu Parchetul European în cursul anchetelor sau al urmăririlor penale inițiate de acestea în temeiul propriilor acte juridice și în conformitate cu principiul cooperării loiale. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(f)

cooperarea eficace și în timp util cu Oficiul european de luptă antifraudă și cu Parchetul European în cursul anchetelor sau al urmăririlor penale inițiate de acestea în temeiul propriilor acte juridice și în conformitate cu principiul cooperării loiale.

| (f) | cooperarea eficace și în timp util cu Oficiul european de luptă antifraudă și
  , după caz,
  cu Parchetul European în cursul anchetelor sau al urmăririlor penale inițiate de acestea în temeiul propriilor acte juridice și în conformitate cu principiul cooperării loiale. |
| --- | --- |

(f)

cooperarea eficace și în timp util cu Oficiul european de luptă antifraudă și
  , după caz,
  cu Parchetul European în cursul anchetelor sau al urmăririlor penale inițiate de acestea în temeiul propriilor acte juridice și în conformitate cu principiul cooperării loiale.

Expunere de motive

Dispozițiile privind Parchetul European sunt aplicabile, după înființarea sa, numai statelor membre participante.

Amendamentul 3

Articolul 4 alineatul (1) litera (b) primul paragraf

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (1) | suspendarea aprobării unuia sau mai multor programe sau modificarea acestuia (acestora); |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(1)

Expunere de motive

Suspendarea aprobării unuia sau mai multor programe sau a modificării acestora nu ar conduce la o sancțiune financiară directă pentru statul membru în cauză. Dimpotrivă, suspendarea angajamentelor sau plăților, cu menținerea obligației entităților guvernamentale de a pune în aplicare programele și de a efectua plăți către destinatari sau beneficiari finali, în conformitate cu articolul 4 alineatul (2) din propunerea de regulament, ar avea un efect direct asupra bugetelor naționale. În plus, anularea suspendării aprobării unuia sau a mai multor programe sau a modificării lor ar duce la întârzieri considerabile în punerea lor în aplicare, deoarece toate procedurile ulterioare ar fi, la rândul lor, blocate.

Amendamentul 4

Articolul 5 alineatul (6)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (6)   În cazul în care consideră că s-a stabilit existența unei deficiențe generalizate în ceea ce privește statul de drept, Comisia prezintă Consiliului o propunere pentru un act de punere în aplicare privind măsurile adecvate. | (6)   În cazul în care consideră că s-a stabilit existența unei deficiențe generalizate în ceea ce privește statul de drept, Comisia prezintă Consiliului o propunere pentru un act de punere în aplicare privind măsurile adecvate.
  La această propunere, Comisia anexează, în acest caz, o planificare financiară provizorie în cadrul bugetului UE pentru următorii ani afectat de măsura propusă, structurată în funcție de categoria de cheltuieli, domeniul de politică și linia bugetară, care să servească drept bază pentru o evaluare a impactului financiar asupra bugetului național și al entităților subnaționale ale statului membru în cauză. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(6)   În cazul în care consideră că s-a stabilit existența unei deficiențe generalizate în ceea ce privește statul de drept, Comisia prezintă Consiliului o propunere pentru un act de punere în aplicare privind măsurile adecvate.

(6)   În cazul în care consideră că s-a stabilit existența unei deficiențe generalizate în ceea ce privește statul de drept, Comisia prezintă Consiliului o propunere pentru un act de punere în aplicare privind măsurile adecvate.
  La această propunere, Comisia anexează, în acest caz, o planificare financiară provizorie în cadrul bugetului UE pentru următorii ani afectat de măsura propusă, structurată în funcție de categoria de cheltuieli, domeniul de politică și linia bugetară, care să servească drept bază pentru o evaluare a impactului financiar asupra bugetului național și al entităților subnaționale ale statului membru în cauză.

Expunere de motive

Expunere de motive

Comisia Europeană ar trebui să evalueze impactul financiar pe care l-ar putea avea o reducere a finanțării UE asupra bugetului național și al entităților subnaționale ale statului membru în cauză, ținând seama în mod corespunzător de principiul proporționalității și al nediscriminării.

Amendamentul 5

Amendamentul 5

Articolul 6 alineatul (2)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (2)   Comisia evaluează situația din statul membru vizat. Odată ce deficiențele generalizate în ceea ce privește statul de drept pe baza cărora au fost adoptate măsurile adecvate încetează să mai existe, integral sau parțial, Comisia prezintă Consiliului o propunere de decizie de ridicare a respectivelor măsuri, integral sau parțial. Se aplică procedura prevăzută la articolul 5 alineatele (2), (4), (5), (6) și (7). | (2)   Comisia evaluează situația din statul membru vizat. Odată ce deficiențele generalizate în ceea ce privește statul de drept pe baza cărora au fost adoptate măsurile adecvate încetează să mai existe, integral sau parțial, Comisia prezintă Consiliului o propunere de decizie de ridicare a respectivelor măsuri, integral sau parțial. Se aplică procedura prevăzută la articolul 5 alineatele (2), (4), (5), (6) și (7).
  Pentru a obține probe suficiente pentru ridicarea măsurilor, Curtea de Conturi publică, în urma unei proceduri rapide, un raport special cu privire la chestiunea în cauză, în conformitate cu articolul 287 alineatul (4) al doilea paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(2)   Comisia evaluează situația din statul membru vizat. Odată ce deficiențele generalizate în ceea ce privește statul de drept pe baza cărora au fost adoptate măsurile adecvate încetează să mai existe, integral sau parțial, Comisia prezintă Consiliului o propunere de decizie de ridicare a respectivelor măsuri, integral sau parțial. Se aplică procedura prevăzută la articolul 5 alineatele (2), (4), (5), (6) și (7).

(2)   Comisia evaluează situația din statul membru vizat. Odată ce deficiențele generalizate în ceea ce privește statul de drept pe baza cărora au fost adoptate măsurile adecvate încetează să mai existe, integral sau parțial, Comisia prezintă Consiliului o propunere de decizie de ridicare a respectivelor măsuri, integral sau parțial. Se aplică procedura prevăzută la articolul 5 alineatele (2), (4), (5), (6) și (7).
  Pentru a obține probe suficiente pentru ridicarea măsurilor, Curtea de Conturi publică, în urma unei proceduri rapide, un raport special cu privire la chestiunea în cauză, în conformitate cu articolul 287 alineatul (4) al doilea paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.

Expunere de motive

Expunere de motive

Ridicarea măsurilor trebuie să fie însoțită de furnizarea în timp util a unor dovezi solide și obiective, astfel încât programele respective să poată fi continuate fără întârzieri inutile.

Amendamentul 6

Amendamentul 6

Articolul 6 alineatul (3)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (3)   În cazul ridicării măsurilor privind suspendarea aprobării unuia sau a mai multor programe sau modificările acestora menționată la articolul 4 alineatul (2) litera (b) punctul (i) sau privind suspendarea angajamentelor menționată la articolul 4 alineatul (2) litera (b) punctul (ii), sumele corespunzătoare angajamentelor suspendate sunt înscrise în buget sub rezerva articolului 7 din Regulamentul (UE, Euratom) .../... (Regulamentul privind CFM). Angajamentele suspendate ale exercițiului n pot fi înscrise în buget cel târziu în exercițiul n+
  2
  . | (3)   În cazul ridicării măsurilor privind suspendarea aprobării unuia sau a mai multor programe sau modificările acestora menționată la articolul 4 alineatul (2) litera (b) punctul (i) sau privind suspendarea angajamentelor menționată la articolul 4 alineatul (2) litera (b) punctul (ii), sumele corespunzătoare angajamentelor suspendate sunt înscrise în buget sub rezerva articolului 7 din Regulamentul (UE, Euratom) .../... (Regulamentul privind CFM). Angajamentele suspendate ale exercițiului n pot fi înscrise în buget cel târziu în exercițiul n+
  3
  . |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(3)   În cazul ridicării măsurilor privind suspendarea aprobării unuia sau a mai multor programe sau modificările acestora menționată la articolul 4 alineatul (2) litera (b) punctul (i) sau privind suspendarea angajamentelor menționată la articolul 4 alineatul (2) litera (b) punctul (ii), sumele corespunzătoare angajamentelor suspendate sunt înscrise în buget sub rezerva articolului 7 din Regulamentul (UE, Euratom) .../... (Regulamentul privind CFM). Angajamentele suspendate ale exercițiului n pot fi înscrise în buget cel târziu în exercițiul n+
  2
  .

(3)   În cazul ridicării măsurilor privind suspendarea aprobării unuia sau a mai multor programe sau modificările acestora menționată la articolul 4 alineatul (2) litera (b) punctul (i) sau privind suspendarea angajamentelor menționată la articolul 4 alineatul (2) litera (b) punctul (ii), sumele corespunzătoare angajamentelor suspendate sunt înscrise în buget sub rezerva articolului 7 din Regulamentul (UE, Euratom) .../... (Regulamentul privind CFM). Angajamentele suspendate ale exercițiului n pot fi înscrise în buget cel târziu în exercițiul n+
  3
  .

Expunere de motive

Expunere de motive

O astfel de soluție va crește posibilitatea de a utiliza resursele deblocate ca urmare a procedurii de suspendare, în loc ca aceste resurse să fie pierdute.

II.   RECOMANDĂRI POLITICE

RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR

Observații generale

Observații generale

| 1. | salută propunerea Comisiei pentru cadrul financiar multianual (CFM) pentru perioada de după 2020, ca fiind o bază solidă pentru negocieri, ținând seama de decizia Regatului Unit de a părăsi UE și de alte provocări interne și externe. Comitetul apreciază eforturile depuse în acest sens, dar consideră că, înainte de adoptarea propunerii, aceasta ar trebui în continuare dezvoltată și îmbunătățită, pentru a răspunde așteptărilor cetățenilor Uniunii Europene și a veni în întâmpinarea exigențelor autorităților locale și regionale; |
| --- | --- |

1.

salută propunerea Comisiei pentru cadrul financiar multianual (CFM) pentru perioada de după 2020, ca fiind o bază solidă pentru negocieri, ținând seama de decizia Regatului Unit de a părăsi UE și de alte provocări interne și externe. Comitetul apreciază eforturile depuse în acest sens, dar consideră că, înainte de adoptarea propunerii, aceasta ar trebui în continuare dezvoltată și îmbunătățită, pentru a răspunde așteptărilor cetățenilor Uniunii Europene și a veni în întâmpinarea exigențelor autorităților locale și regionale;

| 2. | constată că nu a fost identificată nicio strategie care să servească drept succesor al Strategiei Europa 2020; de aceea, nu sunt suficient de clare obiectivele strategice ale diferitelor programe, iar cadrul financiar multianual, în ansamblu, este insuficient corelat cu obiectivele de dezvoltare durabilă. În consecință, în contextul dezbaterii privind propunerea pentru un cadru financiar multianual, Comitetul solicită Comisiei să definească obiectivele strategice pentru fiecare politică a UE și să identifice efectele preconizate; Pentru aceasta va fi nevoie de o metodă de lucru structurată la nivel național, regional și local, care să reflecte interacțiunile dintre atuurile și eforturile locale și regionale, de pe o parte, și obiectivele europene comune, pe de altă parte; |
| --- | --- |

2.

constată că nu a fost identificată nicio strategie care să servească drept succesor al Strategiei Europa 2020; de aceea, nu sunt suficient de clare obiectivele strategice ale diferitelor programe, iar cadrul financiar multianual, în ansamblu, este insuficient corelat cu obiectivele de dezvoltare durabilă. În consecință, în contextul dezbaterii privind propunerea pentru un cadru financiar multianual, Comitetul solicită Comisiei să definească obiectivele strategice pentru fiecare politică a UE și să identifice efectele preconizate; Pentru aceasta va fi nevoie de o metodă de lucru structurată la nivel național, regional și local, care să reflecte interacțiunile dintre atuurile și eforturile locale și regionale, de pe o parte, și obiectivele europene comune, pe de altă parte;

| 3. | regretă că propunerea Comisiei este lipsită de ambiție, având în vedere decalajul dintre obligațiile care decurg din obiectivele tratatului și provocările actuale și de perspectivă, pe de o parte, și dimensiunea considerabilă a viitorului cadru financiar multianual, pe de altă parte. Subliniază încă o dată poziția sa, care corespunde cu punctul de vedere al Parlamentului European, conform căruia viitorul cadru financiar multianual ar trebui stabilit la un nivel de cel puțin 1,3 % din venitul național brut (VNB). Constată cu îngrijorare că, în trecut, volumul final al CFM a rămas sub nivelul propus de Comisie, ceea ce, dacă se va repeta și cu această ocazie, ar duce la un impact și mai redus asupra diferitelor domenii de politică ale UE; |
| --- | --- |

3.

regretă că propunerea Comisiei este lipsită de ambiție, având în vedere decalajul dintre obligațiile care decurg din obiectivele tratatului și provocările actuale și de perspectivă, pe de o parte, și dimensiunea considerabilă a viitorului cadru financiar multianual, pe de altă parte. Subliniază încă o dată poziția sa, care corespunde cu punctul de vedere al Parlamentului European, conform căruia viitorul cadru financiar multianual ar trebui stabilit la un nivel de cel puțin 1,3 % din venitul național brut (VNB). Constată cu îngrijorare că, în trecut, volumul final al CFM a rămas sub nivelul propus de Comisie, ceea ce, dacă se va repeta și cu această ocazie, ar duce la un impact și mai redus asupra diferitelor domenii de politică ale UE;

| 4. | consideră inacceptabil că finanțarea priorităților suplimentare ale Uniunii se face în detrimentul politicilor existente cu valoare adăugată europeană dovedită, cum este cazul politicii de coeziune, al politicii de dezvoltare rurală și al politicii agricole comune. Reducerile propuse nu reprezintă calea cea mai bună pentru a rezolva problema finanțării unor provocări și priorități suplimentare; |
| --- | --- |

4.

consideră inacceptabil că finanțarea priorităților suplimentare ale Uniunii se face în detrimentul politicilor existente cu valoare adăugată europeană dovedită, cum este cazul politicii de coeziune, al politicii de dezvoltare rurală și al politicii agricole comune. Reducerile propuse nu reprezintă calea cea mai bună pentru a rezolva problema finanțării unor provocări și priorități suplimentare;

| 5. | salută propunerea Comisiei de a elabora reguli mai coerente și de a reduce în mod drastic povara administrativă pentru beneficiari și autoritățile de gestionare, cu scopul de a facilita participarea la programele UE și de a accelera punerea în aplicare; |
| --- | --- |

5.

salută propunerea Comisiei de a elabora reguli mai coerente și de a reduce în mod drastic povara administrativă pentru beneficiari și autoritățile de gestionare, cu scopul de a facilita participarea la programele UE și de a accelera punerea în aplicare;

| 6. | regretă lipsa de transparență a Comisiei în ceea ce privește compararea sumelor prevăzute în actualul și viitorul cadru financiar multianual; salută, în acest context, eforturile depuse de serviciul de cercetare al Parlamentului European pentru elaborarea unei analize financiare comparative a acestor două cadre financiare; |
| --- | --- |

6.

regretă lipsa de transparență a Comisiei în ceea ce privește compararea sumelor prevăzute în actualul și viitorul cadru financiar multianual; salută, în acest context, eforturile depuse de serviciul de cercetare al Parlamentului European pentru elaborarea unei analize financiare comparative a acestor două cadre financiare;

| 7. | ia act de abordarea axată pe rezultate a noii structuri propuse a CFM, care încearcă să răspundă nevoilor de pe teren și să ofere o valoare adăugată europeană sporită; se opune eliminării titlului comun pentru coeziunea economică, socială și teritorială, deoarece acest lucru va slăbi și mai mult poziția politicii de coeziune în cadrul CFM și va deschide calea către o eventuală separare a FSE + de politica de coeziune. Acest lucru ar putea reduce în continuare sinergiile și legăturile dintre diferitele surse de finanțare care prezintă o importanță deosebită pentru autoritățile regionale și locale; |
| --- | --- |

7.

ia act de abordarea axată pe rezultate a noii structuri propuse a CFM, care încearcă să răspundă nevoilor de pe teren și să ofere o valoare adăugată europeană sporită; se opune eliminării titlului comun pentru coeziunea economică, socială și teritorială, deoarece acest lucru va slăbi și mai mult poziția politicii de coeziune în cadrul CFM și va deschide calea către o eventuală separare a FSE + de politica de coeziune. Acest lucru ar putea reduce în continuare sinergiile și legăturile dintre diferitele surse de finanțare care prezintă o importanță deosebită pentru autoritățile regionale și locale;

| 8. | constată cu îngrijorare că propunerile Comisiei tind să consolideze în continuare programele aflate în gestionare directă sau indirectă în detrimentul programelor aflate în gestiunea partajată a Comisiei și a statelor membre. Pe termen lung, acest lucru va scădea transparența punerii în aplicare a politicilor UE la nivel local și regional; subliniază că principiile parteneriatului și guvernanței pe mai multe niveluri trebuie să fie respectate pe deplin și puse în aplicare pentru a se asigura că autoritățile locale și regionale sunt implicate în toate etapele relevante, de la proiectare până la punerea în aplicare a politicilor UE; |
| --- | --- |

8.

constată cu îngrijorare că propunerile Comisiei tind să consolideze în continuare programele aflate în gestionare directă sau indirectă în detrimentul programelor aflate în gestiunea partajată a Comisiei și a statelor membre. Pe termen lung, acest lucru va scădea transparența punerii în aplicare a politicilor UE la nivel local și regional; subliniază că principiile parteneriatului și guvernanței pe mai multe niveluri trebuie să fie respectate pe deplin și puse în aplicare pentru a se asigura că autoritățile locale și regionale sunt implicate în toate etapele relevante, de la proiectare până la punerea în aplicare a politicilor UE;

| 9. | regretă discrepanța dintre adoptarea celui de al 8-lea Program de acțiune pentru mediu (PAM) al UE și CFM pentru perioada de după 2020. Procesul de luare a deciziilor din cadrul viitoarelor programe de acțiune pentru mediu și durata programelor ar trebui să fie aliniate cu calendarul CFM, astfel încât fondurile alocate să reflecte în mod corespunzător prioritățile și obiectivele în materie de durabilitate; |
| --- | --- |

9.

regretă discrepanța dintre adoptarea celui de al 8-lea Program de acțiune pentru mediu (PAM) al UE și CFM pentru perioada de după 2020. Procesul de luare a deciziilor din cadrul viitoarelor programe de acțiune pentru mediu și durata programelor ar trebui să fie aliniate cu calendarul CFM, astfel încât fondurile alocate să reflecte în mod corespunzător prioritățile și obiectivele în materie de durabilitate;

| 10. | își exprimă îngrijorarea cu privire la lipsa de previzibilitate a CFM, în condițiile în care nu va putea fi încheiat în timp util un acord clar și solid cu Regatul Unit referitor la retragerea sa din Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

10.

își exprimă îngrijorarea cu privire la lipsa de previzibilitate a CFM, în condițiile în care nu va putea fi încheiat în timp util un acord clar și solid cu Regatul Unit referitor la retragerea sa din Uniunea Europeană;

| 11. | sprijină propunerea Comisiei de a stabili legături mai strânse între fondurile regionale și semestrul european, atât timp cât semestrului european i se adaugă o perspectivă regională, deoarece aceasta este singura modalitate viabilă de a stabili legături clare și semnificative între ele; |
| --- | --- |

11.

sprijină propunerea Comisiei de a stabili legături mai strânse între fondurile regionale și semestrul european, atât timp cât semestrului european i se adaugă o perspectivă regională, deoarece aceasta este singura modalitate viabilă de a stabili legături clare și semnificative între ele;

Reforma sistemului de resurse proprii

Reforma sistemului de resurse proprii

| 12. | salută propunerea Comisiei de a introduce trei noi resurse proprii, dar constată cu regret că Comisia a adoptat doar două dintre resursele suplimentare propuse de Grupul de lucru la nivel înalt privind resursele proprii; consideră că propunerea Comisiei ar fi trebuit să prezinte un nivel mai ridicat de ambiție în acest sens; prin urmare, se propune să se continue urgent activitatea legată de căutarea unor noi surse de finanțare a bugetului; |
| --- | --- |

12.

salută propunerea Comisiei de a introduce trei noi resurse proprii, dar constată cu regret că Comisia a adoptat doar două dintre resursele suplimentare propuse de Grupul de lucru la nivel înalt privind resursele proprii; consideră că propunerea Comisiei ar fi trebuit să prezinte un nivel mai ridicat de ambiție în acest sens; prin urmare, se propune să se continue urgent activitatea legată de căutarea unor noi surse de finanțare a bugetului;

| 13. | salută eforturile depuse de Comisie pentru a simplifica veniturile bugetare și, în special, propunerea sa de a elimina treptat toate reducerile acordate statelor membre și de a simplifica calculul încasărilor din TVA; |
| --- | --- |

13.

salută eforturile depuse de Comisie pentru a simplifica veniturile bugetare și, în special, propunerea sa de a elimina treptat toate reducerile acordate statelor membre și de a simplifica calculul încasărilor din TVA;

| 14. | constată cu regret că, în propunerea sa de introducere a unor noi resurse proprii, Comisia nu a reușit să efectueze o examinare suficientă a respectării principiului subsidiarității și nu a prezentat o evaluare a impactului potențial al propunerii asupra situației financiare a autorităților regionale și locale; |
| --- | --- |

14.

constată cu regret că, în propunerea sa de introducere a unor noi resurse proprii, Comisia nu a reușit să efectueze o examinare suficientă a respectării principiului subsidiarității și nu a prezentat o evaluare a impactului potențial al propunerii asupra situației financiare a autorităților regionale și locale;

| 15. | subliniază că propunerea privind baza fiscală consolidată comună a societăților (CCCTB) are un mare potențial de creștere a ponderii resurselor proprii, cu condiția să devină obligatorie pentru un număr mare de societăți. Acest lucru nu se întâmplă, însă, în prezent, și nu este clar nici când se anticipează că se va introduce această sursă de resurse proprii; are preocupări legate de veniturile generate de deșeurile ambalajelor din plastic nereciclate, deoarece unul dintre obiectivele principale ale UE este evitarea în totalitate a unor astfel de deșeuri, ceea ce ar conduce la o scădere a veniturilor din această resursă proprie sau la mai multe fluctuații ale veniturilor bugetare; |
| --- | --- |

15.

subliniază că propunerea privind baza fiscală consolidată comună a societăților (CCCTB) are un mare potențial de creștere a ponderii resurselor proprii, cu condiția să devină obligatorie pentru un număr mare de societăți. Acest lucru nu se întâmplă, însă, în prezent, și nu este clar nici când se anticipează că se va introduce această sursă de resurse proprii; are preocupări legate de veniturile generate de deșeurile ambalajelor din plastic nereciclate, deoarece unul dintre obiectivele principale ale UE este evitarea în totalitate a unor astfel de deșeuri, ceea ce ar conduce la o scădere a veniturilor din această resursă proprie sau la mai multe fluctuații ale veniturilor bugetare;

| 16. | salută propunerea de a reduce proporția reținută de statele membre pentru costurile lor de colectare a resurselor proprii tradiționale, dar solicită Comisiei să meargă și mai departe, stabilind, în locul proporției propuse de 10 % o proporție care să corespundă costurilor de colectare reale; |
| --- | --- |

16.

salută propunerea de a reduce proporția reținută de statele membre pentru costurile lor de colectare a resurselor proprii tradiționale, dar solicită Comisiei să meargă și mai departe, stabilind, în locul proporției propuse de 10 % o proporție care să corespundă costurilor de colectare reale;

Statul de drept, flexibilitatea și stabilitatea

Statul de drept, flexibilitatea și stabilitatea

| 17. | consideră că respectarea statului de drept este o condiție necesară pentru o bună gestiune financiară și utilizarea eficientă a bugetului UE; salută, în acest context, eforturile Comisiei de a pune în aplicare mecanisme eficiente pentru a asigura respectarea statului de drept, securitatea juridică în toate statele membre și măsuri eficiente împotriva fraudei și a corupției; |
| --- | --- |

17.

consideră că respectarea statului de drept este o condiție necesară pentru o bună gestiune financiară și utilizarea eficientă a bugetului UE; salută, în acest context, eforturile Comisiei de a pune în aplicare mecanisme eficiente pentru a asigura respectarea statului de drept, securitatea juridică în toate statele membre și măsuri eficiente împotriva fraudei și a corupției;

| 18. | împărtășește punctul de vedere exprimat în avizul Curții de Conturi Europene, potrivit căruia mecanismul privind respectarea statului de drept merge mai departe decât procedura prevăzută la articolul 7 din TUE și poate fi pus în aplicare mai rapid; |
| --- | --- |

18.

împărtășește punctul de vedere exprimat în avizul Curții de Conturi Europene, potrivit căruia mecanismul privind respectarea statului de drept merge mai departe decât procedura prevăzută la articolul 7 din TUE și poate fi pus în aplicare mai rapid;

| 19. | salută eforturile depuse de Comisia Europeană pentru a se asigura că beneficiarii finali ai finanțărilor UE primesc o finanțare regulată, impunând statelor membre obligația de a-și respecta angajamentele financiare asumate față de aceștia, în cazul în care au fost activate proceduri de protejare a intereselor financiare ale Uniunii. Se așteaptă ca Comisia să dezvolte în continuare modalități suplimentare de protejare a drepturilor beneficiarilor finali; |
| --- | --- |

19.

salută eforturile depuse de Comisia Europeană pentru a se asigura că beneficiarii finali ai finanțărilor UE primesc o finanțare regulată, impunând statelor membre obligația de a-și respecta angajamentele financiare asumate față de aceștia, în cazul în care au fost activate proceduri de protejare a intereselor financiare ale Uniunii. Se așteaptă ca Comisia să dezvolte în continuare modalități suplimentare de protejare a drepturilor beneficiarilor finali;

| 20. | recomandă Comisiei să ia în considerare introducerea unor mecanisme suplimentare de protejare a intereselor financiare ale Uniunii, care să aibă un impact mai echilibrat asupra statelor membre individuale, de exemplu sub forma unei amenzi unice; |
| --- | --- |

20.

recomandă Comisiei să ia în considerare introducerea unor mecanisme suplimentare de protejare a intereselor financiare ale Uniunii, care să aibă un impact mai echilibrat asupra statelor membre individuale, de exemplu sub forma unei amenzi unice;

| 21. | având în vedere avizul Curții de Conturi, consideră că actuala configurație normativă conferă Comisiei o marjă de apreciere excesivă în luarea unei decizii cu privire la inițierea unei proceduri și propune Comisiei să elaboreze criterii clare, pe baza cărora să se definească conținutul conceptului de „deficiență generalizată” în ceea ce privește statul de drept, care afectează buna gestiune financiară; |
| --- | --- |

21.

având în vedere avizul Curții de Conturi, consideră că actuala configurație normativă conferă Comisiei o marjă de apreciere excesivă în luarea unei decizii cu privire la inițierea unei proceduri și propune Comisiei să elaboreze criterii clare, pe baza cărora să se definească conținutul conceptului de „deficiență generalizată” în ceea ce privește statul de drept, care afectează buna gestiune financiară;

| 22. | propune consolidarea rolului Curții de Conturi în punerea în aplicare a mecanismului propus, în conformitate cu articolul 287 din TUE; |
| --- | --- |

22.

propune consolidarea rolului Curții de Conturi în punerea în aplicare a mecanismului propus, în conformitate cu articolul 287 din TUE;

| 23. | salută propunerile Comisiei de a face CFM mai flexibil, lucru care va contribui cu siguranță la abordarea provocărilor noi și neprevăzute în timp util; subliniază, cu toate acestea, că creșterea flexibilității în utilizarea fondurilor nu trebuie să fie în detrimentul certitudinii planificării pe termen lung și al direcției strategice a programelor, în special a celor aflate în gestiune partajată; prin urmare, solicită să se evalueze dacă secțiunea referitoare la competențele sporite ale Comisiei de a realoca fonduri este în contradicție cu principiul subsidiarității și cu guvernanța pe mai multe niveluri. Solicită, de asemenea, ca autoritățile locale și regionale să fie implicate în procesul decizional în momentul realocării fondurilor în cadrul gestiunii partajate; |
| --- | --- |

23.

salută propunerile Comisiei de a face CFM mai flexibil, lucru care va contribui cu siguranță la abordarea provocărilor noi și neprevăzute în timp util; subliniază, cu toate acestea, că creșterea flexibilității în utilizarea fondurilor nu trebuie să fie în detrimentul certitudinii planificării pe termen lung și al direcției strategice a programelor, în special a celor aflate în gestiune partajată; prin urmare, solicită să se evalueze dacă secțiunea referitoare la competențele sporite ale Comisiei de a realoca fonduri este în contradicție cu principiul subsidiarității și cu guvernanța pe mai multe niveluri. Solicită, de asemenea, ca autoritățile locale și regionale să fie implicate în procesul decizional în momentul realocării fondurilor în cadrul gestiunii partajate;

Diferitele rubrici ale bugetului UE

Diferitele rubrici ale bugetului UE

| 24. | salută propunerile de creștere a bugetului alocat politicilor legate de noile provocări majore, cum ar fi migrația și gestionarea frontierelor, precum și propunerea de creare a unei rubrici specifice pentru securitate și apărare; |
| --- | --- |

24.

salută propunerile de creștere a bugetului alocat politicilor legate de noile provocări majore, cum ar fi migrația și gestionarea frontierelor, precum și propunerea de creare a unei rubrici specifice pentru securitate și apărare;

| 25. | sprijină suplimentarea resurselor alocate cercetării și inovării, continuarea actualului FEIS și transformarea sa în noul fond „InvestEU”, suplimentarea resurselor programului Erasmus + și consolidarea în continuare a investițiilor destinate protecției climei în toate domeniile de politică ale UE. Subliniază încă o dată că aceste creșteri nu pot fi realizate în detrimentul fondurilor prevăzute pentru politica de coeziune și pentru politica de dezvoltare rurală; |
| --- | --- |

25.

sprijină suplimentarea resurselor alocate cercetării și inovării, continuarea actualului FEIS și transformarea sa în noul fond „InvestEU”, suplimentarea resurselor programului Erasmus + și consolidarea în continuare a investițiilor destinate protecției climei în toate domeniile de politică ale UE. Subliniază încă o dată că aceste creșteri nu pot fi realizate în detrimentul fondurilor prevăzute pentru politica de coeziune și pentru politica de dezvoltare rurală;

| 26. | respinge hotărât propunerea de reducere cu 10 % a bugetului alocat politicii de coeziune, în special în ceea ce privește fondul de coeziune, care urmează a fi redus cu 45 %. De asemenea, consideră inacceptabilă propunerea de a reduce bugetul politicii agricole comune: în special în ceea ce privește reducerea cu 28 % a Fondului european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și cu 13 % a Fondului european pentru pescuit și afaceri maritime (FEPAM). În domeniile care își demonstrează periodic valoarea adăugată europeană și care constituie cele mai vizibile domenii de politică ale UE pentru cetățenii europeni, reducerile de o asemenea amploare ar avea un efect extrem de dăunător asupra creșterii și dezvoltării regiunilor europene pe termen lung; |
| --- | --- |

26.

respinge hotărât propunerea de reducere cu 10 % a bugetului alocat politicii de coeziune, în special în ceea ce privește fondul de coeziune, care urmează a fi redus cu 45 %. De asemenea, consideră inacceptabilă propunerea de a reduce bugetul politicii agricole comune: în special în ceea ce privește reducerea cu 28 % a Fondului european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și cu 13 % a Fondului european pentru pescuit și afaceri maritime (FEPAM). În domeniile care își demonstrează periodic valoarea adăugată europeană și care constituie cele mai vizibile domenii de politică ale UE pentru cetățenii europeni, reducerile de o asemenea amploare ar avea un efect extrem de dăunător asupra creșterii și dezvoltării regiunilor europene pe termen lung;

| 27. | solicită, în schimb, ca, în conformitate cu Declarația privind dezvoltarea rurală, adoptată la Cork în septembrie 2016, să se consolideze sprijinul financiar global al UE pentru dezvoltarea rurală cu peste 5 % din bugetul UE, în beneficiul zonelor rurale și intermediare, care reprezintă mai mult de 90 % din teritoriu și care găzduiesc 58 % din populația sa, furnizând 56 % dintre locurile de muncă din Uniune; |
| --- | --- |

27.

solicită, în schimb, ca, în conformitate cu Declarația privind dezvoltarea rurală, adoptată la Cork în septembrie 2016, să se consolideze sprijinul financiar global al UE pentru dezvoltarea rurală cu peste 5 % din bugetul UE, în beneficiul zonelor rurale și intermediare, care reprezintă mai mult de 90 % din teritoriu și care găzduiesc 58 % din populația sa, furnizând 56 % dintre locurile de muncă din Uniune;

| 28. | subliniază că reducerea resurselor alocate politicii de coeziune ar submina îndeplinirea unuia dintre cele mai importante obiective definite în tratat, și anume coeziunea economică, socială și teritorială. O astfel de abordare ar conduce la creșterea decalajelor dintre regiunile Europei, fapt care ar afecta în special acele regiuni mai puțin dezvoltate și pe cele care se confruntă cu probleme structurale demografice grave. În plus, această abordare nu ține seama de contribuția importantă pe care politica de coeziune o are deja în domenii precum inovarea, digitalizarea și protecția climei. Semnalează faptul că reducerea fondurilor alocate programelor de cooperare teritorială pune în primejdie obiectivul consolidării coeziunii teritoriale și principalele sale mecanisme, cum ar fi, de exemplu, grupările europene de cooperare teritorială (GECT) și strategiile macroregionale; |
| --- | --- |

28.

subliniază că reducerea resurselor alocate politicii de coeziune ar submina îndeplinirea unuia dintre cele mai importante obiective definite în tratat, și anume coeziunea economică, socială și teritorială. O astfel de abordare ar conduce la creșterea decalajelor dintre regiunile Europei, fapt care ar afecta în special acele regiuni mai puțin dezvoltate și pe cele care se confruntă cu probleme structurale demografice grave. În plus, această abordare nu ține seama de contribuția importantă pe care politica de coeziune o are deja în domenii precum inovarea, digitalizarea și protecția climei. Semnalează faptul că reducerea fondurilor alocate programelor de cooperare teritorială pune în primejdie obiectivul consolidării coeziunii teritoriale și principalele sale mecanisme, cum ar fi, de exemplu, grupările europene de cooperare teritorială (GECT) și strategiile macroregionale;

| 29. | regretă că, deși peste o treime din cetățenii UE locuiesc în regiuni de frontieră și având în vedere că aceste regiuni se confruntă cu numeroase provocări teritoriale, alocarea bugetară pentru cooperarea transfrontalieră se așteaptă să scadă în termeni reali, în ciuda valorii sale adăugate europene dovedite; |
| --- | --- |

29.

regretă că, deși peste o treime din cetățenii UE locuiesc în regiuni de frontieră și având în vedere că aceste regiuni se confruntă cu numeroase provocări teritoriale, alocarea bugetară pentru cooperarea transfrontalieră se așteaptă să scadă în termeni reali, în ciuda valorii sale adăugate europene dovedite;

| 30. | atrage atenția asupra efectelor negative deosebit de grave pe care le va avea propunerea privind acest CFM asupra fermierilor și cetățenilor europeni care trăiesc în zonele rurale. În cazul în care reducerile fondurilor pentru cel de-al doilea pilon al PAC sunt acceptate, politica de dezvoltare rurală nu ar mai fi în măsură să își îndeplinească sarcinile, în special în ce privește reducerea decalajului dintre nivelul de trai din zonele rurale și cel din zonele urbane. În plus, solicită ca Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală să facă parte în continuare din structura de gestionare din cadrul Regulamentului privind dispozițiile comune, astfel încât să fie garantată în continuare coerența dintre diferitele surse de finanțare și să fie consolidată dimensiunea teritorială a politicii agricole comune; |
| --- | --- |

30.

atrage atenția asupra efectelor negative deosebit de grave pe care le va avea propunerea privind acest CFM asupra fermierilor și cetățenilor europeni care trăiesc în zonele rurale. În cazul în care reducerile fondurilor pentru cel de-al doilea pilon al PAC sunt acceptate, politica de dezvoltare rurală nu ar mai fi în măsură să își îndeplinească sarcinile, în special în ce privește reducerea decalajului dintre nivelul de trai din zonele rurale și cel din zonele urbane. În plus, solicită ca Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală să facă parte în continuare din structura de gestionare din cadrul Regulamentului privind dispozițiile comune, astfel încât să fie garantată în continuare coerența dintre diferitele surse de finanțare și să fie consolidată dimensiunea teritorială a politicii agricole comune;

| 31. | se opune, în special, propunerii de reducere a creditelor alocate programului POSEI, dedicat regiunilor ultraperiferice – propunere care subminează obiectivul acestuia de a oferi un răspuns adaptat la provocările specifice agriculturii din fiecare regiune, prin rolul său de instrument financiar pentru acordarea de sprijin direct fermierilor; |
| --- | --- |

31.

se opune, în special, propunerii de reducere a creditelor alocate programului POSEI, dedicat regiunilor ultraperiferice – propunere care subminează obiectivul acestuia de a oferi un răspuns adaptat la provocările specifice agriculturii din fiecare regiune, prin rolul său de instrument financiar pentru acordarea de sprijin direct fermierilor;

| 32. | regretă că angajamentele pentru Fondul social european plus nu au crescut în termeni reali, cu toate că acesta ar trebui să îndeplinească sarcini suplimentare, în special integrarea resortisanților țărilor terțe; reamintește că Fondul social european (a se vedea avizul CoR privind FSE+ (1) trebuie să rămână ancorat în cadrul politicii de coeziune, principalul instrument utilizat de UE pentru a investi în persoane și în capitalul uman, trebuie să promoveze egalitatea de gen și să îmbunătățească viața a milioane de cetățeni europeni; |
| --- | --- |

32.

regretă că angajamentele pentru Fondul social european plus nu au crescut în termeni reali, cu toate că acesta ar trebui să îndeplinească sarcini suplimentare, în special integrarea resortisanților țărilor terțe; reamintește că Fondul social european (a se vedea avizul CoR privind FSE+ (1

| 33. | observă că Fondul european de globalizare (FEG), în ciuda suprapunerilor existente și a compromisurilor cu FSE+, nu a fost încorporat în acesta din urmă; este de părere că valoarea adăugată a măsurilor finanțate prin FEG este condiționată de suplimentarea acestor măsuri prin procese de conversie și restructurare, puse în aplicare prin programe pe termen lung de dezvoltare regională, în special măsuri anticipative ca cele puse la dispoziție prin FSE+; |
| --- | --- |

33.

observă că Fondul european de globalizare (FEG), în ciuda suprapunerilor existente și a compromisurilor cu FSE+, nu a fost încorporat în acesta din urmă; este de părere că valoarea adăugată a măsurilor finanțate prin FEG este condiționată de suplimentarea acestor măsuri prin procese de conversie și restructurare, puse în aplicare prin programe pe termen lung de dezvoltare regională, în special măsuri anticipative ca cele puse la dispoziție prin FSE+;

| 34. | se opune introducerii regulii n+2 în loc de n+3 ca interval de timp pentru utilizarea sumelor transferate anual, deoarece există un risc considerabil ca legislația să fie adoptată cu întârziere. În cazul în care se aplică regula n+2, aceasta ar putea submina absorbția fondurilor transferate; |
| --- | --- |

34.

se opune introducerii regulii n+2 în loc de n+3 ca interval de timp pentru utilizarea sumelor transferate anual, deoarece există un risc considerabil ca legislația să fie adoptată cu întârziere. În cazul în care se aplică regula n+2, aceasta ar putea submina absorbția fondurilor transferate;

| 35. | se opune cu fermitate soluțiilor propuse, care agravează și mai mult situația autorităților locale și regionale față de cea de acum în ceea ce privește termenul-limită pentru utilizarea alocărilor anuale din programele UE, precum și nivelul de prefinanțare și, mai ales, de cofinanțare a proiectelor, dat fiind că un mare număr de entități teritoriale nu dispun de mijloacele financiare necesare pentru a asigura resurse proprii; |
| --- | --- |

35.

se opune cu fermitate soluțiilor propuse, care agravează și mai mult situația autorităților locale și regionale față de cea de acum în ceea ce privește termenul-limită pentru utilizarea alocărilor anuale din programele UE, precum și nivelul de prefinanțare și, mai ales, de cofinanțare a proiectelor, dat fiind că un mare număr de entități teritoriale nu dispun de mijloacele financiare necesare pentru a asigura resurse proprii;

| 36. | solicită Comisiei să calculeze alocarea resurselor politicii de coeziune către statele membre pe baza celor mai recente subdiviziuni ale acestora în regiuni NUTS-2, pentru care Eurostat este în măsură să furnizeze datele relevante, pentru a asigura o mai bună corelare a situației socioeconomice a acestor regiuni cu calculul alocărilor naționale; |
| --- | --- |

36.

solicită Comisiei să calculeze alocarea resurselor politicii de coeziune către statele membre pe baza celor mai recente subdiviziuni ale acestora în regiuni NUTS-2, pentru care Eurostat este în măsură să furnizeze datele relevante, pentru a asigura o mai bună corelare a situației socioeconomice a acestor regiuni cu calculul alocărilor naționale;

| 37. | solicită, de asemenea, Comisiei Europene ca, la adaptarea criteriilor de cofinanțare și de alocare a fondurilor politicii de coeziune, să ia în considerare și alți indicatori, dincolo de PIB-ul pe cap de locuitor, deoarece acesta nu măsoară cu precizie capacitatea unei societăți de a aborda problemele care o afectează, cum ar fi schimbările demografice, și, totodată, solicită să se stabilească, la scară internațională, națională, locală și regională, indicatori care să măsoare progresul dincolo de PIB. În ceea ce privește provocarea demografică, se propune luarea în considerare a următoarelor aspecte: evoluția populației (scădere drastică și continuă), dispersia în teritoriu, îmbătrânirea, îmbătrânirea excesivă, emigrarea populației tinere și adulte și, în consecință, scăderea ratei natalității; |
| --- | --- |

37.

solicită, de asemenea, Comisiei Europene ca, la adaptarea criteriilor de cofinanțare și de alocare a fondurilor politicii de coeziune, să ia în considerare și alți indicatori, dincolo de PIB-ul pe cap de locuitor, deoarece acesta nu măsoară cu precizie capacitatea unei societăți de a aborda problemele care o afectează, cum ar fi schimbările demografice, și, totodată, solicită să se stabilească, la scară internațională, națională, locală și regională, indicatori care să măsoare progresul dincolo de PIB. În ceea ce privește provocarea demografică, se propune luarea în considerare a următoarelor aspecte: evoluția populației (scădere drastică și continuă), dispersia în teritoriu, îmbătrânirea, îmbătrânirea excesivă, emigrarea populației tinere și adulte și, în consecință, scăderea ratei natalității;

| 38. | își exprimă opoziția față de reducerea fondurilor pentru infrastructura de transport în cadrul Mecanismului pentru interconectarea Europei (MIE), mai ales în contextul reducerii nejustificate a bugetului Fondului de coeziune, considerând că reducerea planificată este nefondată, date fiind obiectivele urmărite și necesitățile de garantare a unui sistem de transport ecologic, sigur și bine interconectat; |
| --- | --- |

38.

își exprimă opoziția față de reducerea fondurilor pentru infrastructura de transport în cadrul Mecanismului pentru interconectarea Europei (MIE), mai ales în contextul reducerii nejustificate a bugetului Fondului de coeziune, considerând că reducerea planificată este nefondată, date fiind obiectivele urmărite și necesitățile de garantare a unui sistem de transport ecologic, sigur și bine interconectat;

| 39. | consideră că bugetul propus pentru noul mecanism „funcția europeană de stabilizare a investițiilor”, sub forma unei linii bugetare în cadrul bugetului UE care să permită acordarea de împrumuturi de până la 30 miliarde EUR, este prea mic pentru a permite un răspuns adecvat, în cazul în care pe piață se produc noi șocuri economice și financiare și pentru a avea impact asupra statelor membre care fac parte din zona euro și asupra celor care participă la mecanismul cursului de schimb european (MCS II). Cor solicită, prin urmare, o creștere substanțială a alocării prevăzute în acest domeniu, pentru a proteja potențialul de investiții al Uniunii Europene,și contabilizarea ei în afara bugetului UE; |
| --- | --- |

39.

consideră că bugetul propus pentru noul mecanism „funcția europeană de stabilizare a investițiilor”, sub forma unei linii bugetare în cadrul bugetului UE care să permită acordarea de împrumuturi de până la 30 miliarde EUR, este prea mic pentru a permite un răspuns adecvat, în cazul în care pe piață se produc noi șocuri economice și financiare și pentru a avea impact asupra statelor membre care fac parte din zona euro și asupra celor care participă la mecanismul cursului de schimb european (MCS II). Cor solicită, prin urmare, o creștere substanțială a alocării prevăzute în acest domeniu, pentru a proteja potențialul de investiții al Uniunii Europene,și contabilizarea ei în afara bugetului UE;

| 40. | își exprimă îngrijorarea cu privire la propunerea de Program de sprijin pentru reformele structurale. Având în vedere că propunerea se întemeiază pe articolul 175 din Tratat, care se referă la coeziune, programul ar trebui să se limiteze la reforme care să sporească coeziunea economică, socială și teritorială și care să aducă o valoare adăugată europeană. Programul ar trebui, de asemenea, să facă parte dintr-o nouă strategie de dezvoltare pe termen lung a UE, care va urma Strategiei Europa 2020 și care se va axa pe obiectivele de dezvoltare durabilă; în plus, ar trebui să se aplice aceleași cerințe ca și în cazul fondurilor structurale și de investiții în ceea ce privește parteneriatul și implicarea autorităților locale și regionale în procesul de planificare și de punere în aplicare a acestor reforme; în cele din urmă, Comitetul se opune posibilității, prevăzute în regulamentul-cadru privind fondurile structurale și de investiții, de a transfera până la 5 % din pachete către fonduri și instrumente financiare ale Uniunii care nu au legătură cu obiectivele de coeziune și care, în plus, în marea lor majoritate, sunt gestionate direct, fără implicarea autorităților regionale și locale; |
| --- | --- |

40.

își exprimă îngrijorarea cu privire la propunerea de Program de sprijin pentru reformele structurale. Având în vedere că propunerea se întemeiază pe articolul 175 din Tratat, care se referă la coeziune, programul ar trebui să se limiteze la reforme care să sporească coeziunea economică, socială și teritorială și care să aducă o valoare adăugată europeană. Programul ar trebui, de asemenea, să facă parte dintr-o nouă strategie de dezvoltare pe termen lung a UE, care va urma Strategiei Europa 2020 și care se va axa pe obiectivele de dezvoltare durabilă; în plus, ar trebui să se aplice aceleași cerințe ca și în cazul fondurilor structurale și de investiții în ceea ce privește parteneriatul și implicarea autorităților locale și regionale în procesul de planificare și de punere în aplicare a acestor reforme; în cele din urmă, Comitetul se opune posibilității, prevăzute în regulamentul-cadru privind fondurile structurale și de investiții, de a transfera până la 5 % din pachete către fonduri și instrumente financiare ale Uniunii care nu au legătură cu obiectivele de coeziune și care, în plus, în marea lor majoritate, sunt gestionate direct, fără implicarea autorităților regionale și locale;

| 41. | subliniază că reducerea resurselor alocate politicii de coeziune, politicii de dezvoltare rurală și politicii agricole comune va avea efecte negative semnificative asupra realizării obiectivelor de mediu și de coeziune teritorială. În ciuda suplimentării cu aproape 60 % a resurselor alocate programului LIFE, bugetul pentru politici climatice și pentru ajustarea în domeniul energiei va înregistra o scădere în comparație cu actuala perspectivă financiară. În loc să exploateze potențialul politicii agricole și, în special, al politicii de coeziune pentru a încuraja investițiile care produc efecte pozitive asupra mediului și protecției climei, prezenta propunere de cadru financiar multianual pune în pericol realizarea obiectivelor Uniunii în materie de mediu, prin reducerea pachetelor financiare pentru aceste două politici; |
| --- | --- |

41.

subliniază că reducerea resurselor alocate politicii de coeziune, politicii de dezvoltare rurală și politicii agricole comune va avea efecte negative semnificative asupra realizării obiectivelor de mediu și de coeziune teritorială. În ciuda suplimentării cu aproape 60 % a resurselor alocate programului LIFE, bugetul pentru politici climatice și pentru ajustarea în domeniul energiei va înregistra o scădere în comparație cu actuala perspectivă financiară. În loc să exploateze potențialul politicii agricole și, în special, al politicii de coeziune pentru a încuraja investițiile care produc efecte pozitive asupra mediului și protecției climei, prezenta propunere de cadru financiar multianual pune în pericol realizarea obiectivelor Uniunii în materie de mediu, prin reducerea pachetelor financiare pentru aceste două politici;

| 42. | ia notă de propunerea de majorare a finanțării pentru programul LIFE (a se vedea avizul CoR privind programul LIFE (2)), care are o importanță crucială pentru autoritățile locale și regionale, ajutându-le să combată pierderea biodiversității, să dezvolte o soluție pentru infrastructura ecologică și să promoveze durabilitatea; regretă totuși că majorarea propusă este parțial atenuată prin includerea măsurilor finanțate anterior prin programul Orizont 2020 privind tranziția la energia curată; solicită, prin urmare, ca finanțarea globală a programului LIFE să fie majorată cu suma corespunzătoare; de asemenea, solicită măsuri de consolidare a capacităților, care să sprijine tranziția la energie curată, pentru a menține același coeficient de cofinanțare ca în Programul Orizont 2020; |
| --- | --- |

42.

ia notă de propunerea de majorare a finanțării pentru programul LIFE (a se vedea avizul CoR privind programul LIFE (2

| 43. | atrage atenția că obiectivul de a contribui cu 25 % din bugetul UE la realizarea obiectivelor climatice nu este suficient pentru a îndeplini obiectivele Acordului de la Paris. Ar trebui depuse eforturi în următorul cadru financiar pentru a se asigura posibilitatea de a majora procentul din cheltuieli care se îndreaptă către obiectivul reducerii emisiilor de carbon în sectorul energiei, industriei și transporturilor, la peste 30 % și spre tranziția către o economie circulară; |
| --- | --- |

43.

atrage atenția că obiectivul de a contribui cu 25 % din bugetul UE la realizarea obiectivelor climatice nu este suficient pentru a îndeplini obiectivele Acordului de la Paris. Ar trebui depuse eforturi în următorul cadru financiar pentru a se asigura posibilitatea de a majora procentul din cheltuieli care se îndreaptă către obiectivul reducerii emisiilor de carbon în sectorul energiei, industriei și transporturilor, la peste 30 % și spre tranziția către o economie circulară;

| 44. | salută creșterea resurselor alocate la subrubrica „Orizont Europa” în raport cu sumele alocate în prezent și recomandă, în plus, să se stabilească un cadru pentru posibilitățile de transferare a resurselor care provin de la celelalte instrumente din cadrul financiar multianual către Orizont Europa, respectând în special libertatea de inițiativă a autorității de gestionare respective, construirea în comun a acțiunilor astfel cofinanțate și returnarea fondurilor pe teritoriul autorității de gestionare; |
| --- | --- |

44.

salută creșterea resurselor alocate la subrubrica „Orizont Europa” în raport cu sumele alocate în prezent și recomandă, în plus, să se stabilească un cadru pentru posibilitățile de transferare a resurselor care provin de la celelalte instrumente din cadrul financiar multianual către Orizont Europa, respectând în special libertatea de inițiativă a autorității de gestionare respective, construirea în comun a acțiunilor astfel cofinanțate și returnarea fondurilor pe teritoriul autorității de gestionare;

| 45. | salută crearea unei rubrici specifice pentru migrația și gestionarea frontierelor, precum și creșterea substanțială a resurselor pentru punerea în aplicare a acestor activități; regretă că se pune un accent mult mai mare pe problema securității frontierelor decât pe alte aspecte legate de problema migrației, de exemplu acordarea de protecție și azil pentru migranți, acordarea de sprijin pentru migrația legală și eforturile de integrare. CoR solicită, prin urmare, ca resursele financiare alocate Fondului pentru azil și migrație [a se vedea avizul CoR privind Fondul pentru azil și migrație (3)] să fie majorate cu același procent (240 %) ca și cele destinate protecției frontierelor externe, pentru a avea certitudinea că vor fi suficiente pentru a oferi un răspuns adecvat la provocările integrării; |
| --- | --- |

45.

salută crearea unei rubrici specifice pentru migrația și gestionarea frontierelor, precum și creșterea substanțială a resurselor pentru punerea în aplicare a acestor activități; regretă că se pune un accent mult mai mare pe problema securității frontierelor decât pe alte aspecte legate de problema migrației, de exemplu acordarea de protecție și azil pentru migranți, acordarea de sprijin pentru migrația legală și eforturile de integrare. CoR solicită, prin urmare, ca resursele financiare alocate Fondului pentru azil și migrație [a se vedea avizul CoR privind Fondul pentru azil și migrație (3

| 46. | subliniază că, având în vedere lipsa de ambiție constatată în ceea ce privește valoarea totală a cadrului financiar multianual, care limitează și mai mult marja de acțiune a Uniunii în acest domeniu de importanță extraordinară pentru stabilitatea sa politică, socială și de securitate, acest lucru este deosebit de important pentru autoritățile locale și regionale, care sunt responsabile pentru multe dintre aceste măsuri; subliniază, de asemenea, în acest context, că resursele financiare ale Fondului social european (FSE +), care ar trebui să acopere măsurile de integrare pe termen lung pentru migranți, ar trebui majorate în consecință, pentru a răspunde noii sarcini; |
| --- | --- |

46.

subliniază că, având în vedere lipsa de ambiție constatată în ceea ce privește valoarea totală a cadrului financiar multianual, care limitează și mai mult marja de acțiune a Uniunii în acest domeniu de importanță extraordinară pentru stabilitatea sa politică, socială și de securitate, acest lucru este deosebit de important pentru autoritățile locale și regionale, care sunt responsabile pentru multe dintre aceste măsuri; subliniază, de asemenea, în acest context, că resursele financiare ale Fondului social european (FSE +), care ar trebui să acopere măsurile de integrare pe termen lung pentru migranți, ar trebui majorate în consecință, pentru a răspunde noii sarcini;

| 47. | atrage, de asemenea, atenția că noul program „Drepturi și valori”, care ar trebui să asigure protecția drepturilor și a valorilor fundamentale ale UE și să încurajeze cetățenia europeană activă, are o importanță deosebită pentru autoritățile locale și regionale în aceste domenii. Din acest motiv, propune majorarea bazei generale a acestui program, pentru a răspunde provocărilor enorme în acest sens; |
| --- | --- |

47.

atrage, de asemenea, atenția că noul program „Drepturi și valori”, care ar trebui să asigure protecția drepturilor și a valorilor fundamentale ale UE și să încurajeze cetățenia europeană activă, are o importanță deosebită pentru autoritățile locale și regionale în aceste domenii. Din acest motiv, propune majorarea bazei generale a acestui program, pentru a răspunde provocărilor enorme în acest sens;

| 48. | salută simplificarea instrumentelor de acțiune externă și alocarea resurselor, care contribuie la o politică externă și de dezvoltare a UE mai eficientă și eficace; subliniază, în acest sens, rolul important al autorităților locale și regionale în îmbunătățirea cooperării cu țările vecine și terțe într-o serie întreagă de domenii și în realizarea Agendei 2030 pentru dezvoltare durabilă în ansamblul său; solicită ca acest rol să fie luat în considerare în CFM în mod mai explicit, de preferință printr-un buget cu alocare directă; |
| --- | --- |

48.

salută simplificarea instrumentelor de acțiune externă și alocarea resurselor, care contribuie la o politică externă și de dezvoltare a UE mai eficientă și eficace; subliniază, în acest sens, rolul important al autorităților locale și regionale în îmbunătățirea cooperării cu țările vecine și terțe într-o serie întreagă de domenii și în realizarea Agendei 2030 pentru dezvoltare durabilă în ansamblul său; solicită ca acest rol să fie luat în considerare în CFM în mod mai explicit, de preferință printr-un buget cu alocare directă;

| 49. | consideră că o administrație publică robustă, eficientă și de calitate este indispensabilă pentru realizarea politicilor Uniunii și pentru restabilirea încrederii și consolidarea dialogului cu cetățenii la toate nivelurile; subliniază, în acest sens, rolul pe care îl joacă instituțiile constituite din membri aleși în mod democratic; |
| --- | --- |

49.

consideră că o administrație publică robustă, eficientă și de calitate este indispensabilă pentru realizarea politicilor Uniunii și pentru restabilirea încrederii și consolidarea dialogului cu cetățenii la toate nivelurile; subliniază, în acest sens, rolul pe care îl joacă instituțiile constituite din membri aleși în mod democratic;

| 50. | invită toate instituțiile UE să ajungă rapid la un acord privind următorul cadru financiar multianual, pentru a garanta adoptarea programelor UE în timp util, înainte de intrarea în vigoare a noului CFM. |
| --- | --- |

50.

invită toate instituțiile UE să ajungă rapid la un acord privind următorul cadru financiar multianual, pentru a garanta adoptarea programelor UE în timp util, înainte de intrarea în vigoare a noului CFM.

Bruxelles, 9 octombrie 2018.

Președintele Comitetului European al Regiunilor

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Avizul CoR 3597/2018, încă neadoptat

1

(2)  Avizul CoR 3653/2018.

2

(3)  Avizul CoR 4007/2018

3

---

| 21.12.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 461/79 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 461/79

---

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Orizont Europa: Al nouălea program-cadru pentru cercetare și inovare

(2018/C 461/11)

| Raportor general: | Christophe CLERGEAU (FR-PSE), membru al Consiliului Regional Ținuturile Loarei |
| --- | --- |
| Documente de referință: | Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a programului-cadru pentru cercetare și inovare Orizont Europa și de stabilire a normelor sale de participare și de diseminare
  COM(2018) 435 final – 2018/0224 (COD)
  Propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de instituire a programului specific de punere în aplicare a programului-cadru pentru cercetare și inovare Orizont Europa
  COM(2018) 436 final – 2018/0225 (COD) |

Raportor general:

Christophe CLERGEAU (FR-PSE), membru al Consiliului Regional Ținuturile Loarei

Documente de referință:

Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a programului-cadru pentru cercetare și inovare Orizont Europa și de stabilire a normelor sale de participare și de diseminare

COM(2018) 435 final – 2018/0224 (COD)

Propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de instituire a programului specific de punere în aplicare a programului-cadru pentru cercetare și inovare Orizont Europa

COM(2018) 436 final – 2018/0225 (COD)

I.   RECOMANDĂRI DE AMENDAMENTE

Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a programului-cadru pentru cercetare și inovare Orizont Europa și de stabilire a normelor sale de participare și de diseminare

COM(2018) 435 final – 2018/0224 (COD)

Amendamentul 1

Considerentul 2

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| În cadrul acestui obiectiv general, pentru a obține un impact științific, economic și societal, Uniunea ar trebui să investească în cercetare și inovare prin Orizont Europa – programul-cadru pentru cercetare și inovare pentru perioada 2021-2027 (denumit în continuare „programul”), astfel încât să sprijine crearea și difuzarea de cunoștințe și tehnologii de înaltă calitate, să consolideze impactul cercetării și inovării asupra dezvoltării, sprijinirii și punerii în aplicare a politicilor Uniunii, să sprijine utilizarea unor soluții inovatoare în industrie și în societate, pentru a răspunde provocărilor globale și a promova competitivitatea industrială, să stimuleze toate formele de inovare, inclusiv inovarea revoluționară, și să consolideze introducerea pe piață a soluțiilor inovatoare, precum și să optimizeze realizarea investițiilor necesare în vederea obținerii unui impact mai mare în cadrul unui Spațiu European al Cercetării consolidat. | În cadrul acestui obiectiv general, pentru a obține un impact științific, economic, societal
  și teritorial
  , Uniunea ar trebui să investească în cercetare și inovare prin Orizont Europa – programul-cadru pentru cercetare și inovare pentru perioada 2021-2027 (denumit în continuare „programul”), astfel încât să sprijine crearea și difuzarea de cunoștințe și tehnologii de înaltă calitate, să consolideze impactul cercetării și inovării asupra dezvoltării, sprijinirii și punerii în aplicare a politicilor Uniunii, să sprijine utilizarea unor soluții inovatoare în industrie și în societate, pentru a răspunde provocărilor globale și a promova competitivitatea industrială, să stimuleze toate formele de inovare, inclusiv inovarea revoluționară, și să consolideze introducerea pe piață a soluțiilor inovatoare, precum și să optimizeze realizarea investițiilor necesare în vederea obținerii unui impact mai mare în cadrul unui Spațiu European al Cercetării consolidat. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

În cadrul acestui obiectiv general, pentru a obține un impact științific, economic și societal, Uniunea ar trebui să investească în cercetare și inovare prin Orizont Europa – programul-cadru pentru cercetare și inovare pentru perioada 2021-2027 (denumit în continuare „programul”), astfel încât să sprijine crearea și difuzarea de cunoștințe și tehnologii de înaltă calitate, să consolideze impactul cercetării și inovării asupra dezvoltării, sprijinirii și punerii în aplicare a politicilor Uniunii, să sprijine utilizarea unor soluții inovatoare în industrie și în societate, pentru a răspunde provocărilor globale și a promova competitivitatea industrială, să stimuleze toate formele de inovare, inclusiv inovarea revoluționară, și să consolideze introducerea pe piață a soluțiilor inovatoare, precum și să optimizeze realizarea investițiilor necesare în vederea obținerii unui impact mai mare în cadrul unui Spațiu European al Cercetării consolidat.

În cadrul acestui obiectiv general, pentru a obține un impact științific, economic, societal
  și teritorial
  , Uniunea ar trebui să investească în cercetare și inovare prin Orizont Europa – programul-cadru pentru cercetare și inovare pentru perioada 2021-2027 (denumit în continuare „programul”), astfel încât să sprijine crearea și difuzarea de cunoștințe și tehnologii de înaltă calitate, să consolideze impactul cercetării și inovării asupra dezvoltării, sprijinirii și punerii în aplicare a politicilor Uniunii, să sprijine utilizarea unor soluții inovatoare în industrie și în societate, pentru a răspunde provocărilor globale și a promova competitivitatea industrială, să stimuleze toate formele de inovare, inclusiv inovarea revoluționară, și să consolideze introducerea pe piață a soluțiilor inovatoare, precum și să optimizeze realizarea investițiilor necesare în vederea obținerii unui impact mai mare în cadrul unui Spațiu European al Cercetării consolidat.

Amendamentul 2

Considerentul 9

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| Acțiunile de cercetare din cadrul pilonului „Știință deschisă” ar trebui să fie stabilite în funcție de necesitățile și oportunitățile din domeniul științei. Agenda de cercetare ar trebui să fie stabilită în strânsă colaborare cu comunitatea științifică. Cercetarea ar trebui finanțată în funcție de criteriul excelenței. | Acțiunile de cercetare din cadrul pilonului „Știință deschisă” ar trebui să fie stabilite în funcție de necesitățile și oportunitățile din domeniul științei. Agenda de cercetare ar trebui să fie stabilită în strânsă colaborare cu comunitatea științifică. Cercetarea ar trebui finanțată în funcție de criteriul excelenței
  și de impactul preconizat
  . |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

Acțiunile de cercetare din cadrul pilonului „Știință deschisă” ar trebui să fie stabilite în funcție de necesitățile și oportunitățile din domeniul științei. Agenda de cercetare ar trebui să fie stabilită în strânsă colaborare cu comunitatea științifică. Cercetarea ar trebui finanțată în funcție de criteriul excelenței.

Acțiunile de cercetare din cadrul pilonului „Știință deschisă” ar trebui să fie stabilite în funcție de necesitățile și oportunitățile din domeniul științei. Agenda de cercetare ar trebui să fie stabilită în strânsă colaborare cu comunitatea științifică. Cercetarea ar trebui finanțată în funcție de criteriul excelenței
  și de impactul preconizat
  .

Amendamentul 3

Considerentul 13

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| Programul ar trebui să sprijine cercetarea și inovarea în mod integrat, respectând toate dispozițiile relevante ale Organizației Mondiale a Comerțului. Conceptul de cercetare, inclusiv dezvoltarea experimentală, ar trebui să fie utilizat în conformitate cu manualul Frascati elaborat de OCDE, în timp ce conceptul de inovare ar trebui să fie utilizat în conformitate cu manualul Oslo, elaborat de OCDE și Eurostat, urmând o abordare largă care acoperă inovarea socială.
  Ca și în cazul programului-cadru anterior Orizont 2020, definițiile OCDE cu privire la nivelul de maturitate tehnologică ar trebui să fie luate în considerare la clasificarea cercetării tehnologice, a dezvoltării de produse și a activităților demonstrative, precum și la definirea tipurilor de acțiuni disponibile în cadrul cererilor de propuneri.
  În principiu, granturile nu ar trebui să fie acordate pentru acțiuni în cadrul cărora activitățile depășesc nivelul de maturitate tehnologică 8.
  Programul de lucru pentru o anumită cerere de propuneri din cadrul pilonului „Provocări globale și competitivitate industrială” ar putea permite granturi pentru validarea pe scară largă a produselor și replicarea pe piață. | Programul ar trebui să sprijine cercetarea și inovarea
  , sub toate formele sale,
  în mod integrat, respectând toate dispozițiile relevante ale Organizației Mondiale a Comerțului. Conceptul de cercetare, inclusiv dezvoltarea experimentală, ar trebui să fie utilizat în conformitate cu manualul Frascati elaborat de OCDE, în timp ce conceptul de inovare ar trebui să fie utilizat în conformitate cu manualul Oslo, elaborat de OCDE și Eurostat, urmând o abordare largă care acoperă inovarea socială. Ca și în cazul programului-cadru anterior Orizont 2020, definițiile OCDE cu privire la nivelul de maturitate tehnologică ar trebui să fie luate în considerare la clasificarea cercetării tehnologice, a dezvoltării de produse și a activităților demonstrative, precum și la definirea tipurilor de acțiuni disponibile în cadrul cererilor de propuneri. Programul de lucru pentru o anumită cerere de propuneri din cadrul pilonului „Provocări globale și competitivitate industrială” ar putea permite granturi pentru validarea pe scară largă a produselor și replicarea pe piață. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

Programul ar trebui să sprijine cercetarea și inovarea în mod integrat, respectând toate dispozițiile relevante ale Organizației Mondiale a Comerțului. Conceptul de cercetare, inclusiv dezvoltarea experimentală, ar trebui să fie utilizat în conformitate cu manualul Frascati elaborat de OCDE, în timp ce conceptul de inovare ar trebui să fie utilizat în conformitate cu manualul Oslo, elaborat de OCDE și Eurostat, urmând o abordare largă care acoperă inovarea socială.

Ca și în cazul programului-cadru anterior Orizont 2020, definițiile OCDE cu privire la nivelul de maturitate tehnologică ar trebui să fie luate în considerare la clasificarea cercetării tehnologice, a dezvoltării de produse și a activităților demonstrative, precum și la definirea tipurilor de acțiuni disponibile în cadrul cererilor de propuneri.
  În principiu, granturile nu ar trebui să fie acordate pentru acțiuni în cadrul cărora activitățile depășesc nivelul de maturitate tehnologică 8.
  Programul de lucru pentru o anumită cerere de propuneri din cadrul pilonului „Provocări globale și competitivitate industrială” ar putea permite granturi pentru validarea pe scară largă a produselor și replicarea pe piață.

Programul ar trebui să sprijine cercetarea și inovarea
  , sub toate formele sale,
  în mod integrat, respectând toate dispozițiile relevante ale Organizației Mondiale a Comerțului. Conceptul de cercetare, inclusiv dezvoltarea experimentală, ar trebui să fie utilizat în conformitate cu manualul Frascati elaborat de OCDE, în timp ce conceptul de inovare ar trebui să fie utilizat în conformitate cu manualul Oslo, elaborat de OCDE și Eurostat, urmând o abordare largă care acoperă inovarea socială. Ca și în cazul programului-cadru anterior Orizont 2020, definițiile OCDE cu privire la nivelul de maturitate tehnologică ar trebui să fie luate în considerare la clasificarea cercetării tehnologice, a dezvoltării de produse și a activităților demonstrative, precum și la definirea tipurilor de acțiuni disponibile în cadrul cererilor de propuneri. Programul de lucru pentru o anumită cerere de propuneri din cadrul pilonului „Provocări globale și competitivitate industrială” ar putea permite granturi pentru validarea pe scară largă a produselor și replicarea pe piață.

Expunere de motive

Posibilitatea acordării de granturi nu trebuie înlăturată în etapele cele mai apropiate de introducerea pe piață.

Amendamentul 4

Considerentul 15

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| Programul ar trebui
  să urmărească realizarea de sinergii cu alte programe ale Uniunii, din etapa de concepere și planificare strategică, până în etapa de selectare a proiectelor, de gestionare, comunicare, diseminare și exploatare a rezultatelor, monitorizare, audit și guvernanță. În vederea evitării suprapunerilor și a dublării eforturilor și pentru a crește efectul de levier al finanțării din partea Uniunii, pot avea loc transferuri din alte programe ale Uniunii către activitățile Orizont Europa. În aceste cazuri, ele vor respecta normele programului Orizont Europa. | În cadrul planificării sale strategice, programul Orizont Europa se va angaja
  să urmărească realizarea de sinergii cu alte programe ale Uniunii, din etapa de concepere și planificare strategică
  , ținând cont de strategiile naționale și de strategiile de specializare inteligentă (S3)
  , până în etapa de selectare a proiectelor, de gestionare, comunicare, diseminare și exploatare a rezultatelor, monitorizare, audit și guvernanță. În vederea evitării suprapunerilor și a dublării eforturilor și pentru a crește efectul de levier al finanțării din partea Uniunii,
  pot fi combinate fonduri publice regionale și naționale și
  pot avea loc transferuri din alte programe ale Uniunii către activitățile Orizont Europa
  , iar aceasta, în concordanță cu S3 puse în aplicare
  . În aceste cazuri, ele vor respecta normele programului Orizont Europa. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

Programul ar trebui
  să urmărească realizarea de sinergii cu alte programe ale Uniunii, din etapa de concepere și planificare strategică, până în etapa de selectare a proiectelor, de gestionare, comunicare, diseminare și exploatare a rezultatelor, monitorizare, audit și guvernanță. În vederea evitării suprapunerilor și a dublării eforturilor și pentru a crește efectul de levier al finanțării din partea Uniunii, pot avea loc transferuri din alte programe ale Uniunii către activitățile Orizont Europa. În aceste cazuri, ele vor respecta normele programului Orizont Europa.

În cadrul planificării sale strategice, programul Orizont Europa se va angaja
  să urmărească realizarea de sinergii cu alte programe ale Uniunii, din etapa de concepere și planificare strategică
  , ținând cont de strategiile naționale și de strategiile de specializare inteligentă (S3)
  , până în etapa de selectare a proiectelor, de gestionare, comunicare, diseminare și exploatare a rezultatelor, monitorizare, audit și guvernanță. În vederea evitării suprapunerilor și a dublării eforturilor și pentru a crește efectul de levier al finanțării din partea Uniunii,
  pot fi combinate fonduri publice regionale și naționale și
  pot avea loc transferuri din alte programe ale Uniunii către activitățile Orizont Europa
  , iar aceasta, în concordanță cu S3 puse în aplicare
  . În aceste cazuri, ele vor respecta normele programului Orizont Europa.

Amendamentul 5

Considerentul 16

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| Pentru a obține cel mai mare impact posibil al finanțării acordate de Uniune și cea mai eficientă contribuție la obiectivele de politică ale Uniunii, programul ar trebui să instituie parteneriate europene cu parteneri din sectorul privat și/sau public. Printre parteneri se numără industria, organizațiile de cercetare, organismele cu misiune de serviciu public la nivel local, regional, național sau internațional, și organizațiile societății civile, cum ar fi fundațiile care susțin și/sau desfășoară activități de cercetare și inovare, cu condiția ca impacturile dorite să poată fi atinse mai eficient prin intermediul unui parteneriat decât exclusiv de către Uniune. | Pentru a obține cel mai mare impact posibil al finanțării acordate de Uniune și cea mai eficientă contribuție la obiectivele de politică ale Uniunii, programul ar trebui să instituie parteneriate europene cu parteneri din sectorul privat și/sau public. Printre parteneri se numără industria, organizațiile de cercetare,
  universitățile, regiunile și orașele,
  organismele cu misiune de serviciu public la nivel local, regional, național sau internațional, și organizațiile societății civile, cum ar fi fundațiile care susțin și/sau desfășoară activități de cercetare și inovare, cu condiția ca impacturile dorite să poată fi atinse mai eficient prin intermediul unui parteneriat decât exclusiv de către Uniune. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

Pentru a obține cel mai mare impact posibil al finanțării acordate de Uniune și cea mai eficientă contribuție la obiectivele de politică ale Uniunii, programul ar trebui să instituie parteneriate europene cu parteneri din sectorul privat și/sau public. Printre parteneri se numără industria, organizațiile de cercetare, organismele cu misiune de serviciu public la nivel local, regional, național sau internațional, și organizațiile societății civile, cum ar fi fundațiile care susțin și/sau desfășoară activități de cercetare și inovare, cu condiția ca impacturile dorite să poată fi atinse mai eficient prin intermediul unui parteneriat decât exclusiv de către Uniune.

Pentru a obține cel mai mare impact posibil al finanțării acordate de Uniune și cea mai eficientă contribuție la obiectivele de politică ale Uniunii, programul ar trebui să instituie parteneriate europene cu parteneri din sectorul privat și/sau public. Printre parteneri se numără industria, organizațiile de cercetare,
  universitățile, regiunile și orașele,
  organismele cu misiune de serviciu public la nivel local, regional, național sau internațional, și organizațiile societății civile, cum ar fi fundațiile care susțin și/sau desfășoară activități de cercetare și inovare, cu condiția ca impacturile dorite să poată fi atinse mai eficient prin intermediul unui parteneriat decât exclusiv de către Uniune.

Amendamentul 6

Considerentul 19

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| Pilonul „Inovare deschisă” ar trebui să stabilească o serie de măsuri de sprijin integrat pentru nevoile antreprenorilor și antreprenoriatului, menite să dezvolte și să accelereze inovarea revoluționară pentru creșterea rapidă a pieței. Acesta ar trebui să atragă întreprinderile inovatoare cu potențial de extindere la nivel internațional și la nivelul Uniunii și să ofere granturi și coinvestiții rapide și flexibile, inclusiv cu ajutorul investitorilor privați. Aceste obiective ar trebui să fie urmărite prin crearea unui Consiliu european pentru inovare (CEI). Acest pilon ar trebui să sprijine, de asemenea, Institutul European de Inovare și Tehnologie (EIT) și ecosistemele europene de inovare
  în general
  , în special prin parteneriate de cofinanțare cu actori de la nivel național și regional care sprijină inovarea. | Pilonul „Inovare deschisă” ar trebui să stabilească o serie de măsuri de sprijin integrat pentru nevoile
  inovatorilor,
  antreprenorilor și antreprenoriatului, menite să dezvolte și să accelereze inovarea revoluționară pentru creșterea rapidă a pieței. Acesta ar trebui să atragă întreprinderile inovatoare cu potențial de extindere la nivel internațional și la nivelul Uniunii și să ofere granturi și coinvestiții rapide și flexibile, inclusiv cu ajutorul investitorilor privați
  și publici
  . Aceste obiective ar trebui să fie urmărite prin crearea unui Consiliu european pentru inovare (CEI). Acest pilon ar trebui să sprijine, de asemenea, Institutul European de Inovare și Tehnologie (EIT) și ecosistemele
  locale, regionale, naționale și
  europene de inovare, în special prin parteneriate de cofinanțare cu actori de la nivel național și regional care sprijină inovarea. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

Pilonul „Inovare deschisă” ar trebui să stabilească o serie de măsuri de sprijin integrat pentru nevoile antreprenorilor și antreprenoriatului, menite să dezvolte și să accelereze inovarea revoluționară pentru creșterea rapidă a pieței. Acesta ar trebui să atragă întreprinderile inovatoare cu potențial de extindere la nivel internațional și la nivelul Uniunii și să ofere granturi și coinvestiții rapide și flexibile, inclusiv cu ajutorul investitorilor privați. Aceste obiective ar trebui să fie urmărite prin crearea unui Consiliu european pentru inovare (CEI). Acest pilon ar trebui să sprijine, de asemenea, Institutul European de Inovare și Tehnologie (EIT) și ecosistemele europene de inovare
  în general
  , în special prin parteneriate de cofinanțare cu actori de la nivel național și regional care sprijină inovarea.

Pilonul „Inovare deschisă” ar trebui să stabilească o serie de măsuri de sprijin integrat pentru nevoile
  inovatorilor,
  antreprenorilor și antreprenoriatului, menite să dezvolte și să accelereze inovarea revoluționară pentru creșterea rapidă a pieței. Acesta ar trebui să atragă întreprinderile inovatoare cu potențial de extindere la nivel internațional și la nivelul Uniunii și să ofere granturi și coinvestiții rapide și flexibile, inclusiv cu ajutorul investitorilor privați
  și publici
  . Aceste obiective ar trebui să fie urmărite prin crearea unui Consiliu european pentru inovare (CEI). Acest pilon ar trebui să sprijine, de asemenea, Institutul European de Inovare și Tehnologie (EIT) și ecosistemele
  locale, regionale, naționale și
  europene de inovare, în special prin parteneriate de cofinanțare cu actori de la nivel național și regional care sprijină inovarea.

Expunere de motive

Obiectivele pilonului „Inovare deschisă” ar trebui să reflecte mai clar publicul vizat, care nu este limitat numai la antreprenori, și să precizeze posibilitatea de implicare a investitorilor publici, în aceeași măsură ca și investitorii privați.

Amendamentul 7

Articolul 2 – text nou după punctul 3

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| | „ecosisteme regionale și clustere de inovare” sunt entități ce reunesc actori publici și privați din rețele bazate pe un model cvadripartit (instituții de învățământ superior, întreprinderi, decidenți din sectorul public, societatea civilă), fiind structurate la nivel regional și local. Acești actori coordonează activități de cercetare, inovare și formare și stimulează între ei diseminarea rezultatelor, transferul de cunoștințe, inovarea și dezvoltarea de noi activități economice și servicii care creează locuri de muncă durabile, luând contact cu cetățenii și cu nevoile lor la nivel local și aducând rezultatele cercetării și inovării cât mai aproape de societate și de piață; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

„ecosisteme regionale și clustere de inovare” sunt entități ce reunesc actori publici și privați din rețele bazate pe un model cvadripartit (instituții de învățământ superior, întreprinderi, decidenți din sectorul public, societatea civilă), fiind structurate la nivel regional și local. Acești actori coordonează activități de cercetare, inovare și formare și stimulează între ei diseminarea rezultatelor, transferul de cunoștințe, inovarea și dezvoltarea de noi activități economice și servicii care creează locuri de muncă durabile, luând contact cu cetățenii și cu nevoile lor la nivel local și aducând rezultatele cercetării și inovării cât mai aproape de societate și de piață;

Expunere de motive

Este necesară o definiție formală a „ecosistemelor regionale și a clusterelor de inovare”, care să acopere deopotrivă realitățile orașelor și ale regiunilor, pentru a avea certitudinea că acestea sunt efectiv luate în considerare și pe deplin recunoscute în cadrul tuturor componentelor programului Orizont Europa.

Amendamentul 8

Articolul 2 punctul 5

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| 5. | „misiune” înseamnă un portofoliu de acțiuni menite să obțină un obiectiv măsurabil într-un interval de timp stabilit și un impact asupra științei și tehnologiei și/sau asupra societății și cetățenilor care nu ar putea fi obținut prin acțiuni individuale; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

5.

„misiune” înseamnă un portofoliu de acțiuni menite să obțină un obiectiv măsurabil într-un interval de timp stabilit și un impact asupra științei și tehnologiei și/sau asupra societății și cetățenilor care nu ar putea fi obținut prin acțiuni individuale;

| 5. | „misiune” înseamnă un portofoliu de acțiuni menite să obțină un obiectiv măsurabil într-un interval de timp stabilit și un impact asupra științei și tehnologiei și/sau asupra societății și cetățenilor
  , precum și asupra teritoriilor acestora
  , care nu ar putea fi obținut prin acțiuni individuale; |
| --- | --- |

5.

„misiune” înseamnă un portofoliu de acțiuni menite să obțină un obiectiv măsurabil într-un interval de timp stabilit și un impact asupra științei și tehnologiei și/sau asupra societății și cetățenilor
  , precum și asupra teritoriilor acestora
  , care nu ar putea fi obținut prin acțiuni individuale;

Amendamentul 9

Articolul 3 alineatul (1)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| Obiectivul general al programului este ca investițiile Uniunii în cercetare și inovare să genereze un impact științific, economic și societal care să permită consolidarea bazelor științifice și tehnologice ale Uniunii și stimularea competitivității sale, inclusiv în industrie, îndeplinirea priorităților strategice ale Uniunii, precum și abordarea provocărilor globale, inclusiv obiectivele de dezvoltare durabilă. | Obiectivul general al programului este ca investițiile Uniunii în cercetare și inovare să genereze un impact științific, economic, societal
  și teritorial
  care să permită consolidarea bazelor științifice și tehnologice ale Uniunii și stimularea competitivității
  fiecărui stat membru și a regiunilor acestora
  , inclusiv în industrie
  , în special prin contribuția la crearea unei societăți a cunoașterii și inovării
  , îndeplinirea priorităților strategice ale Uniunii, precum și abordarea provocărilor globale, inclusiv obiectivele de dezvoltare durabilă. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

Obiectivul general al programului este ca investițiile Uniunii în cercetare și inovare să genereze un impact științific, economic și societal care să permită consolidarea bazelor științifice și tehnologice ale Uniunii și stimularea competitivității sale, inclusiv în industrie, îndeplinirea priorităților strategice ale Uniunii, precum și abordarea provocărilor globale, inclusiv obiectivele de dezvoltare durabilă.

Obiectivul general al programului este ca investițiile Uniunii în cercetare și inovare să genereze un impact științific, economic, societal
  și teritorial
  care să permită consolidarea bazelor științifice și tehnologice ale Uniunii și stimularea competitivității
  fiecărui stat membru și a regiunilor acestora
  , inclusiv în industrie
  , în special prin contribuția la crearea unei societăți a cunoașterii și inovării
  , îndeplinirea priorităților strategice ale Uniunii, precum și abordarea provocărilor globale, inclusiv obiectivele de dezvoltare durabilă.

Amendamentul 10

Articolul 3 alineatul (2)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| (b) | să consolideze impactul cercetării și inovării în ceea ce privește elaborarea, sprijinirea și punerea în aplicare a politicilor Uniunii și să sprijine utilizarea soluțiilor inovatoare în industrie și în societate pentru a aborda provocările mondiale; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

(b)

să consolideze impactul cercetării și inovării în ceea ce privește elaborarea, sprijinirea și punerea în aplicare a politicilor Uniunii și să sprijine utilizarea soluțiilor inovatoare în industrie și în societate pentru a aborda provocările mondiale;

| (b) | să consolideze impactul cercetării și inovării în ceea ce privește elaborarea, sprijinirea și punerea în aplicare a politicilor Uniunii, să sprijine utilizarea soluțiilor inovatoare în industrie și în societate
  și diseminarea lor la nivelul Uniunii, al statelor sale membre și al regiunilor acestora,
  pentru a aborda provocările
  locale și
  mondiale; |
| --- | --- |

(b)

să consolideze impactul cercetării și inovării în ceea ce privește elaborarea, sprijinirea și punerea în aplicare a politicilor Uniunii, să sprijine utilizarea soluțiilor inovatoare în industrie și în societate
  și diseminarea lor la nivelul Uniunii, al statelor sale membre și al regiunilor acestora,
  pentru a aborda provocările
  locale și
  mondiale;

Amendamentul 11

Articolul 6 alineatul (6)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| Punerea în aplicare a programului specific se bazează pe o planificare multianuală transparentă și strategică a activităților de cercetare și inovare, în special în ceea ce privește pilonul „Provocări globale și competitivitate industrială”, în urma consultărilor cu părțile interesate cu privire la priorități, tipurile de acțiuni adecvate și modalitățile de punere în aplicare care trebuie să fie utilizate. Acest lucru asigură alinierea cu alte programe relevante ale Uniunii. | Punerea în aplicare a programului specific se bazează pe o planificare multianuală transparentă și strategică a activităților de cercetare și inovare, în special în ceea ce privește pilonul „Provocări globale și competitivitate industrială”, în urma consultărilor cu statele membre
  , Parlamentul European, autoritățile locale și regionale,
  părțile interesate
  și societatea civilă
  cu privire la priorități, tipurile de acțiuni adecvate și modalitățile de punere în aplicare care trebuie să fie utilizate. Acest lucru asigură alinierea cu alte programe relevante ale Uniunii
  și ia în considerare prioritățile strategice naționale și de specializare inteligentă
  . |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

Punerea în aplicare a programului specific se bazează pe o planificare multianuală transparentă și strategică a activităților de cercetare și inovare, în special în ceea ce privește pilonul „Provocări globale și competitivitate industrială”, în urma consultărilor cu părțile interesate cu privire la priorități, tipurile de acțiuni adecvate și modalitățile de punere în aplicare care trebuie să fie utilizate. Acest lucru asigură alinierea cu alte programe relevante ale Uniunii.

Punerea în aplicare a programului specific se bazează pe o planificare multianuală transparentă și strategică a activităților de cercetare și inovare, în special în ceea ce privește pilonul „Provocări globale și competitivitate industrială”, în urma consultărilor cu statele membre
  , Parlamentul European, autoritățile locale și regionale,
  părțile interesate
  și societatea civilă
  cu privire la priorități, tipurile de acțiuni adecvate și modalitățile de punere în aplicare care trebuie să fie utilizate. Acest lucru asigură alinierea cu alte programe relevante ale Uniunii
  și ia în considerare prioritățile strategice naționale și de specializare inteligentă
  .

Expunere de motive

Planificarea strategică se va afla în centrul guvernanței viitorului program și trebuie, prin urmare, să implice autoritățile locale și regionale și să ia în considerare strategiile de specializare inteligentă.

Amendamentul 12

Articolul 6 alineatul (9)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| (9)   Programul asigură promovarea efectivă a egalității de gen și a dimensiunii de gen în conținutul cercetării și al inovării. Se acordă o atenție specială asigurării echilibrului de gen, în funcție de situația în domeniul cercetării și inovării în cauză, în comitetele de evaluare și în organisme cum ar fi grupurile de experți. | (9)   Programul asigură promovarea efectivă a egalității de gen și a dimensiunii de gen în conținutul cercetării și al inovării. Se acordă o atenție specială asigurării echilibrului de gen, în funcție de situația în domeniul cercetării și inovării în cauză, în comitetele de evaluare și în organisme cum ar fi grupurile de experți.


  Conform articolului 349 din TFUE, programul ar trebui să ia în considerare caracteristicile specifice ale regiunilor ultraperiferice, în conformitate cu Comunicarea Comisiei „Un parteneriat strategic consolidat și reînnoit cu regiunile ultraperiferice ale UE”, aprobată de Consiliu la 12 aprilie 2018. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

(9)   Programul asigură promovarea efectivă a egalității de gen și a dimensiunii de gen în conținutul cercetării și al inovării. Se acordă o atenție specială asigurării echilibrului de gen, în funcție de situația în domeniul cercetării și inovării în cauză, în comitetele de evaluare și în organisme cum ar fi grupurile de experți.

(9)   Programul asigură promovarea efectivă a egalității de gen și a dimensiunii de gen în conținutul cercetării și al inovării. Se acordă o atenție specială asigurării echilibrului de gen, în funcție de situația în domeniul cercetării și inovării în cauză, în comitetele de evaluare și în organisme cum ar fi grupurile de experți.

Conform articolului 349 din TFUE, programul ar trebui să ia în considerare caracteristicile specifice ale regiunilor ultraperiferice, în conformitate cu Comunicarea Comisiei „Un parteneriat strategic consolidat și reînnoit cu regiunile ultraperiferice ale UE”, aprobată de Consiliu la 12 aprilie 2018.

Expunere de motive

Expunere de motive

Considerentul 27 din propunerea de regulament al PE și al Consiliului de instituire a programului-cadru Orizont Europa afirmă în mod explicit că adoptarea unor măsuri specifice pentru regiunile ultraperiferice este justificată, și că programul trebuie să țină seama de caracteristicile acestor regiuni; cu toate acestea, partea dispozitivă nu conține nicio referire la regiunile ultraperiferice.

Amendamentul 13

Amendamentul 13

Articolul 7 alineatul (3)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| (3)   Misiunile: | (3)   Misiunile: |
| (a) | au o valoare adăugată europeană clară și contribuie la îndeplinirea priorităților Uniunii; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

(3)   Misiunile:

(3)   Misiunile:

(a)

au o valoare adăugată europeană clară și contribuie la îndeplinirea priorităților Uniunii;

| (a) | au o valoare adăugată europeană clară și contribuie la îndeplinirea priorităților Uniunii; |
| --- | --- |

(a)

au o valoare adăugată europeană clară și contribuie la îndeplinirea priorităților Uniunii;

| (b) | sunt îndrăznețe și constituie surse de inspirație, și, prin urmare, au o largă relevanță societală sau economică; |
| --- | --- |

(b)

sunt îndrăznețe și constituie surse de inspirație, și, prin urmare, au o largă relevanță societală sau economică;

| (b) | sunt îndrăznețe și constituie surse de inspirație, și, prin urmare, au o largă relevanță societală sau economică; |
| --- | --- |

(b)

sunt îndrăznețe și constituie surse de inspirație, și, prin urmare, au o largă relevanță societală sau economică;

| (c) | indică o direcție clară și sunt orientate, măsurabile și delimitate în timp; |
| --- | --- |

(c)

indică o direcție clară și sunt orientate, măsurabile și delimitate în timp;

| (c) | indică o direcție clară și sunt orientate, măsurabile și delimitate în timp; |
| --- | --- |

(c)

indică o direcție clară și sunt orientate, măsurabile și delimitate în timp;

| (d) | sunt axate pe activități de cercetare și inovare ambițioase, dar realiste; |
| --- | --- |

(d)

sunt axate pe activități de cercetare și inovare ambițioase, dar realiste;

| (d) | sunt axate pe activități de cercetare și inovare ambițioase, dar realiste; |
| --- | --- |

(d)

sunt axate pe activități de cercetare și inovare ambițioase, dar realiste;

| (e) | stimulează activități care implică mai multe discipline, sectoare și actori; |
| --- | --- |

(e)

stimulează activități care implică mai multe discipline, sectoare și actori;

| (e) | stimulează activități care implică mai multe discipline, sectoare și actori; |
| --- | --- |

(e)

stimulează activități care implică mai multe discipline, sectoare și actori;

| (f) | sunt deschise la soluții multiple și ascendente. |
| --- | --- |

(f)

sunt deschise la soluții multiple și ascendente.

| (f) | sunt deschise la soluții multiple și ascendente; |
| --- | --- |

(f)

sunt deschise la soluții multiple și ascendente;

| (g) | contribuie la consolidarea Spațiului european al cercetării și la punerea în aplicare a strategiilor de specializare inteligentă
  . |
| --- | --- |

(g)

contribuie la consolidarea Spațiului european al cercetării și la punerea în aplicare a strategiilor de specializare inteligentă
  .

contribuie la consolidarea Spațiului european al cercetării și la punerea în aplicare a strategiilor de specializare inteligentă

Amendamentul 14

Amendamentul 14

Articolul 8 alineatul (1)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| O serie de
  părți ale programului Orizont Europa pot fi puse în aplicare prin parteneriate europene. Implicarea Uniunii în parteneriatele europene poate lua oricare dintre următoarele forme: | Diferitele
  părți ale programului Orizont Europa pot fi puse în aplicare prin parteneriate europene. Implicarea Uniunii în parteneriatele europene poate lua oricare dintre următoarele forme: |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

O serie de
  părți ale programului Orizont Europa pot fi puse în aplicare prin parteneriate europene. Implicarea Uniunii în parteneriatele europene poate lua oricare dintre următoarele forme:

O serie de

Diferitele
  părți ale programului Orizont Europa pot fi puse în aplicare prin parteneriate europene. Implicarea Uniunii în parteneriatele europene poate lua oricare dintre următoarele forme:

Diferitele

Amendamentul 15

Amendamentul 15

Articolul 7, se adaugă un alineat (4)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| | (4)
     
  Elaborarea misiunilor va trebui realizată pe baza unui proces deschis și participativ, care să implice toate părțile interesate la nivel local, regional, european și mondial. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

(4)
     
  Elaborarea misiunilor va trebui realizată pe baza unui proces deschis și participativ, care să implice toate părțile interesate la nivel local, regional, european și mondial.

Amendamentul 16

Amendamentul 16

Articolul 9 alineatul (2)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| (c) | 13 500 000 000 EUR pentru pilonul III, „Inovare deschisă”, pentru perioada 2021-2027, din care |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

(c)

13 500 000 000 EUR pentru pilonul III, „Inovare deschisă”, pentru perioada 2021-2027, din care

| (c) | 13 500 000 000 EUR pentru pilonul III, „Inovare deschisă”, pentru perioada 2021-2027, din care |
| --- | --- |

(c)

13 500 000 000 EUR pentru pilonul III, „Inovare deschisă”, pentru perioada 2021-2027, din care

| | 1. | 10 500 000 000 EUR pentru Consiliul european pentru inovare, incluzând o sumă de
  până la 500 000 000
  EUR pentru ecosistemele europene de inovare; |
| --- | --- | --- |

1.

10 500 000 000 EUR pentru Consiliul european pentru inovare, incluzând o sumă de
  până la 500 000 000
  EUR pentru ecosistemele europene de inovare;

până la 500 000 000

| | 1. | 10 500 000 000 EUR pentru Consiliul european pentru inovare, incluzând o sumă de 5 000 000 000 EUR pentru ecosistemele europene de inovare
  , la care se adaugă 1 500 000 000 EUR transferați din pilonul II pentru a fi utilizați pentru prioritățile tematice din acest pilon; Cel puțin 1 000 000 000 EUR vor trebui alocați sub formă de cofinanțare a programelor comune de sprijinire a IMM-urilor, în special pentru activități de inovare incrementală; |
| --- | --- | --- |

1.

10 500 000 000 EUR pentru Consiliul european pentru inovare, incluzând o sumă de 5 000 000 000 EUR pentru ecosistemele europene de inovare
  , la care se adaugă 1 500 000 000 EUR transferați din pilonul II pentru a fi utilizați pentru prioritățile tematice din acest pilon; Cel puțin 1 000 000 000 EUR vor trebui alocați sub formă de cofinanțare a programelor comune de sprijinire a IMM-urilor, în special pentru activități de inovare incrementală;

, la care se adaugă 1 500 000 000 EUR transferați din pilonul II pentru a fi utilizați pentru prioritățile tematice din acest pilon; Cel puțin 1 000 000 000 EUR vor trebui alocați sub formă de cofinanțare a programelor comune de sprijinire a IMM-urilor, în special pentru activități de inovare incrementală;

| | 2. | 3 000 000 000 EUR pentru Institutul European de Inovare și Tehnologie (EIT); |
| --- | --- | --- |

2.

3 000 000 000 EUR pentru Institutul European de Inovare și Tehnologie (EIT);

| | 2. | 3 000 000 000 EUR pentru Institutul European de Inovare și Tehnologie (EIT); |
| --- | --- | --- |

2.

3 000 000 000 EUR pentru Institutul European de Inovare și Tehnologie (EIT);

Expunere de motive

Expunere de motive

Sprijinirea ecosistemelor europene de inovare va viza în special ecosistemele regionale și clusterele de inovare. Suma prevăzută este condiționată, ceea ce nu este acceptabil, și prea scăzută pentru a avea un impact global semnificativ, care să depășească nivelul teritorial. Consolidarea bugetului dedicat acestor activități poate permite regiunilor să-și găsească locul corespunzător în cadrul viitorului program-cadru, prin elaborarea unor strategii structurale pe termen mediu și lung, esențiale pentru consolidarea capacității de inovare a Uniunii.

Amendamentul 17

Amendamentul 17

Articolul 9 alineatul (8)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| Resursele alocate statelor membre care fac obiectul gestiunii partajate și sunt transferabile în conformitate cu articolul 21 din Regulamentul (UE) xx/xx [Regulamentul privind dispozițiile comune] pot fi transferate, la cererea acestora, către program. Comisia implementează aceste resurse fie direct, în conformitate cu articolul 62 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul financiar, fie indirect, în conformitate cu același articol litera (c). Dacă este posibil, resursele respective sunt utilizate în beneficiul statului membru în cauză. | |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

Resursele alocate statelor membre care fac obiectul gestiunii partajate și sunt transferabile în conformitate cu articolul 21 din Regulamentul (UE) xx/xx [Regulamentul privind dispozițiile comune] pot fi transferate, la cererea acestora, către program. Comisia implementează aceste resurse fie direct, în conformitate cu articolul 62 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul financiar, fie indirect, în conformitate cu același articol litera (c). Dacă este posibil, resursele respective sunt utilizate în beneficiul statului membru în cauză.

Resursele alocate statelor membre care fac obiectul gestiunii partajate și sunt transferabile în conformitate cu articolul 21 din Regulamentul (UE) xx/xx [Regulamentul privind dispozițiile comune] pot fi transferate, la cererea acestora, către program. Comisia implementează aceste resurse fie direct, în conformitate cu articolul 62 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul financiar, fie indirect, în conformitate cu același articol litera (c). Dacă este posibil, resursele respective sunt utilizate în beneficiul statului membru în cauză.

Expunere de motive

Expunere de motive

Mutat la articolul 11.

Amendamentul 18

Amendamentul 18

Articolul 11

Articolul 11

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| | (1)
     
  Programul Orizont Europa ar trebui să fie pus în aplicare în sinergie cu celelalte programe ale Uniunii. Finanțarea complementară și combinată cu finanțarea programului „Orizont Europa” ar trebui să fie pusă în aplicare conform acelorași reguli de aplicare care stau la baza prezentului program.




  Dacă este necesar, pot fi puse în aplicare cereri de propuneri comune cu alte programe ale Uniunii, caz în care se aplică doar regulile de participare ale unuia dintre programele respective. Dacă aceste acțiuni țin de programul Orizont Europa, se aplică regulile acestuia tuturor contribuțiilor prin care sunt finanțate. |
| Acțiunile care au primit certificarea „marca de excelență” sau care îndeplinesc următoarele condiții cumulative și comparative: | (2)
     Acțiunile care au primit certificarea „marca de excelență” sau care îndeplinesc următoarele condiții cumulative și comparative: |
| (a) | au fost evaluate într-o cerere de propuneri din cadrul programului; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

(1)
     
  Programul Orizont Europa ar trebui să fie pus în aplicare în sinergie cu celelalte programe ale Uniunii. Finanțarea complementară și combinată cu finanțarea programului „Orizont Europa” ar trebui să fie pusă în aplicare conform acelorași reguli de aplicare care stau la baza prezentului program.

Dacă este necesar, pot fi puse în aplicare cereri de propuneri comune cu alte programe ale Uniunii, caz în care se aplică doar regulile de participare ale unuia dintre programele respective. Dacă aceste acțiuni țin de programul Orizont Europa, se aplică regulile acestuia tuturor contribuțiilor prin care sunt finanțate.

Acțiunile care au primit certificarea „marca de excelență” sau care îndeplinesc următoarele condiții cumulative și comparative:

(2)
     Acțiunile care au primit certificarea „marca de excelență” sau care îndeplinesc următoarele condiții cumulative și comparative:

(a)

au fost evaluate într-o cerere de propuneri din cadrul programului;

| (a) | au fost evaluate într-o cerere de propuneri din cadrul programului; |
| --- | --- |

(a)

au fost evaluate într-o cerere de propuneri din cadrul programului;

| (b) | respectă cerințele de calitate minime ale cererii de propuneri respective; |
| --- | --- |

(b)

respectă cerințele de calitate minime ale cererii de propuneri respective;

| (b) | respectă cerințele de calitate minime ale cererii de propuneri respective; |
| --- | --- |

(b)

respectă cerințele de calitate minime ale cererii de propuneri respective;

| (c) | nu pot fi finanțate în cadrul cererii de propuneri respective ca urmare a unor constrângeri bugetare; |
| --- | --- |

(c)

nu pot fi finanțate în cadrul cererii de propuneri respective ca urmare a unor constrângeri bugetare;

| (c) | nu pot fi finanțate în cadrul cererii de propuneri respective ca urmare a unor constrângeri bugetare; |
| --- | --- |

(c)

nu pot fi finanțate în cadrul cererii de propuneri respective ca urmare a unor constrângeri bugetare;

pot primi sprijin din Fondul european de dezvoltare regională, Fondul de coeziune, Fondul social european+ sau din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală, în conformitate cu articolul [67] alineatul (5) din Regulamentul (UE) xx/xx (Regulamentul privind dispozițiile comune) și cu articolul [8] din Regulamentul (UE) xx/xx (privind finanțarea, gestionarea și monitorizarea politicii agricole comune), cu condiția ca acțiunile respective să fie coerente cu obiectivele programului în cauză.
  Se aplică normele fondului din care este oferit sprijinul.

Se aplică normele fondului din care este oferit sprijinul.

pot primi sprijin din Fondul european de dezvoltare regională, Fondul de coeziune, Fondul social european+ sau din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală, în conformitate cu articolul [67] alineatul (5) din Regulamentul (UE) xx/xx (Regulamentul privind dispozițiile comune) și cu articolul [8] din Regulamentul (UE) xx/xx (privind finanțarea, gestionarea și monitorizarea politicii agricole comune), cu condiția ca acțiunile respective să fie coerente cu obiectivele programului în cauză.

(3)
     
  Acțiunile întreprinse în cadrul parteneriatelor europene vizate la articolul 8 pot primi, de asemenea, contribuții din partea altor programe ale Uniunii, din partea statelor sale membre și din partea autorităților locale și regionale, caz în care se pot aplica doar regulile de participare ale unuia dintre programe. Dacă aceste acțiuni țin de programul Orizont Europa, regulile acestuia se pot aplica tuturor contribuțiilor prin care sunt finanțate, sub rezerva Orientărilor comunitare privind ajutorul de stat.

(4)
     
  Resursele alocate statelor membre care fac obiectul gestiunii partajate și sunt transferabile în conformitate cu articolul 21 din Regulamentul (UE) xx/xx (Regulamentul privind dispozițiile comune) pot, la cererea autorității de management,

| (a) | fie să fie transferate către Orizont Europa. Comisia execută aceste resurse direct în conformitate cu articolul 62 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul financiar sau indirect în conformitate cu același articol litera (c). Aceste resurse sunt utilizate în beneficiul zonei geografice care corespunde autorității de management vizate, în conformitate cu articolele 18 alineatul (7) și 19 alineatul (1) al doilea paragraf; |
| --- | --- |

(a)

fie să fie transferate către Orizont Europa. Comisia execută aceste resurse direct în conformitate cu articolul 62 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul financiar sau indirect în conformitate cu același articol litera (c). Aceste resurse sunt utilizate în beneficiul zonei geografice care corespunde autorității de management vizate, în conformitate cu articolele 18 alineatul (7) și 19 alineatul (1) al doilea paragraf;

| (b) | fie să fie considerate ca fiind transferate către Orizont Europa atunci când sunt alocate direct de către autoritatea de management unui program comun cofinanțat prin Orizont Europa. Subvențiile acordate unor părți terțe prin intermediul unui program comun (și, astfel, cofinanțate) pot fi acordate în temeiul normelor programului Orizont Europa, sub rezerva Orientărilor comunitare privind ajutorul de stat. |
| --- | --- |

(b)

fie să fie considerate ca fiind transferate către Orizont Europa atunci când sunt alocate direct de către autoritatea de management unui program comun cofinanțat prin Orizont Europa. Subvențiile acordate unor părți terțe prin intermediul unui program comun (și, astfel, cofinanțate) pot fi acordate în temeiul normelor programului Orizont Europa, sub rezerva Orientărilor comunitare privind ajutorul de stat.

Expunere de motive

Expunere de motive

Vechea dezbatere cu privire la sinergii trebuie să se încheie prin dezvoltarea unui mecanism clar și complet, care va permite efectiv finanțarea combinată, pe lângă acordarea mărcii de excelență și mobilizarea deplină a potențialului parteneriatelor europene. Însă mecanismul respectiv trebuie să fie flexibil și să permită regiunilor să reacționeze și să se adapteze rapid la inițiativele și evoluțiile ecosistemului european. Amendamentul își atinge scopul prin capacitarea autorităților de management de a proceda la un transfer virtual printr-o alocare directă unui program cofinanțat prin programul cadru. Astfel este posibilă participarea fără programare prealabilă și fără să aibă loc un transfer real, propriu-zis.

Amendamentul 19

Amendamentul 19

Articolul 20 alineatul (5)

Articolul 20 alineatul (5)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| Programul de lucru precizează cererile de propuneri pentru care vor fi acordate „mărci de excelență”.
  Cu autorizarea prealabilă din partea solicitantului, informațiile privind cererea și evaluarea pot fi comunicate
  autorităților financiare interesate, sub rezerva încheierii unor acorduri de confidențialitate. | Programul de lucru precizează cererile de propuneri pentru care vor fi acordate „mărci de excelență”.
  Acordarea „mărcii de excelență” depinde de acordul solicitantului de a permite
  autorităților financiare interesate
  accesul la informațiile legate de cerere și evaluare
  , sub rezerva încheierii unor acorduri de confidențialitate. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

Programul de lucru precizează cererile de propuneri pentru care vor fi acordate „mărci de excelență”.
  Cu autorizarea prealabilă din partea solicitantului, informațiile privind cererea și evaluarea pot fi comunicate
  autorităților financiare interesate, sub rezerva încheierii unor acorduri de confidențialitate.

Cu autorizarea prealabilă din partea solicitantului, informațiile privind cererea și evaluarea pot fi comunicate

Programul de lucru precizează cererile de propuneri pentru care vor fi acordate „mărci de excelență”.
  Acordarea „mărcii de excelență” depinde de acordul solicitantului de a permite
  autorităților financiare interesate
  accesul la informațiile legate de cerere și evaluare
  , sub rezerva încheierii unor acorduri de confidențialitate.

Acordarea „mărcii de excelență” depinde de acordul solicitantului de a permite

accesul la informațiile legate de cerere și evaluare

Amendamentul 20

Amendamentul 20

Articolul 23

Articolul 23

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| O acțiune care a beneficiat de o contribuție dintr-un alt program al Uniunii poate primi o contribuție și din program, cu condiția ca contribuțiile să nu acopere aceleași costuri.
  Normele fiecărui program al Uniunii din care se oferă contribuția se aplică contribuției lor respective la acțiune.
  Finanțarea cumulată nu depășește costurile eligibile totale ale acțiunii și sprijinul din partea diferitelor programe ale Uniunii poate fi calculat pe o bază proporțională, în conformitate cu documentele care stabilesc condițiile pentru acordarea sprijinului. | O acțiune care a beneficiat de o contribuție dintr-un alt program al Uniunii poate primi o contribuție și din program, cu condiția ca contribuțiile să nu acopere aceleași costuri. |
| | În ipoteza că aceste contribuții sunt alocate în comun pentru a finanța aceleași activități și costurile aferente acestora,










  (a) | acțiunea respectivă ar trebui pusă în aplicare pe baza aceluiași ansamblu de reguli de punere în aplicare și de eligibilitate.


  Finanțarea cumulată nu depășește costurile eligibile totale ale acțiunii și sprijinul din partea diferitelor programe ale Uniunii poate fi calculat pe o bază proporțională, în conformitate cu documentele care stabilesc condițiile pentru acordarea sprijinului; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

O acțiune care a beneficiat de o contribuție dintr-un alt program al Uniunii poate primi o contribuție și din program, cu condiția ca contribuțiile să nu acopere aceleași costuri.
  Normele fiecărui program al Uniunii din care se oferă contribuția se aplică contribuției lor respective la acțiune.
  Finanțarea cumulată nu depășește costurile eligibile totale ale acțiunii și sprijinul din partea diferitelor programe ale Uniunii poate fi calculat pe o bază proporțională, în conformitate cu documentele care stabilesc condițiile pentru acordarea sprijinului.

Normele fiecărui program al Uniunii din care se oferă contribuția se aplică contribuției lor respective la acțiune.

O acțiune care a beneficiat de o contribuție dintr-un alt program al Uniunii poate primi o contribuție și din program, cu condiția ca contribuțiile să nu acopere aceleași costuri.

În ipoteza că aceste contribuții sunt alocate în comun pentru a finanța aceleași activități și costurile aferente acestora,

În ipoteza că aceste contribuții sunt alocate în comun pentru a finanța aceleași activități și costurile aferente acestora,

(a)

(a)

acțiunea respectivă ar trebui pusă în aplicare pe baza aceluiași ansamblu de reguli de punere în aplicare și de eligibilitate.

acțiunea respectivă ar trebui pusă în aplicare pe baza aceluiași ansamblu de reguli de punere în aplicare și de eligibilitate.

Finanțarea cumulată nu depășește costurile eligibile totale ale acțiunii și sprijinul din partea diferitelor programe ale Uniunii poate fi calculat pe o bază proporțională, în conformitate cu documentele care stabilesc condițiile pentru acordarea sprijinului;

| (b) | acțiunea este pusă în aplicare în conformitate cu normele programului din care se acordă contribuția principală, sub rezerva Orientărilor comunitare privind ajutorul de stat, în cazul prevăzut la articolul 11 alineatul (4) litera (b)
  . |
| --- | --- |

(b)

(b)

acțiunea este pusă în aplicare în conformitate cu normele programului din care se acordă contribuția principală, sub rezerva Orientărilor comunitare privind ajutorul de stat, în cazul prevăzut la articolul 11 alineatul (4) litera (b)
  .

acțiunea este pusă în aplicare în conformitate cu normele programului din care se acordă contribuția principală, sub rezerva Orientărilor comunitare privind ajutorul de stat, în cazul prevăzut la articolul 11 alineatul (4) litera (b)

Amendamentul 21

Amendamentul 21

Articolul 30

Articolul 30

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| (1)   Se aplică o rată de finanțare unică per acțiune pentru toate activitățile care sunt finanțate în cadrul acțiunii. Rata maximă este stabilită în programul de lucru. | (1)   Se aplică o rată de finanțare unică per acțiune pentru toate activitățile care sunt finanțate în cadrul acțiunii. Rata maximă este stabilită în programul de lucru. |
| (2)   Programul poate rambursa până la 100 % din costurile eligibile totale ale unei acțiuni, cu excepția: | (2)   Programul poate rambursa până la 100 % din costurile eligibile totale ale unei acțiuni, cu excepția: |
| (a) | acțiunilor de inovare: până la 70 % din costurile eligibile totale, cu excepția entităților juridice non-profit, în cazul cărora programul poate rambursa până la 100 % din costurile eligibile totale; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

(1)   Se aplică o rată de finanțare unică per acțiune pentru toate activitățile care sunt finanțate în cadrul acțiunii. Rata maximă este stabilită în programul de lucru.

(1)   Se aplică o rată de finanțare unică per acțiune pentru toate activitățile care sunt finanțate în cadrul acțiunii. Rata maximă este stabilită în programul de lucru.

(2)   Programul poate rambursa până la 100 % din costurile eligibile totale ale unei acțiuni, cu excepția:

(2)   Programul poate rambursa până la 100 % din costurile eligibile totale ale unei acțiuni, cu excepția:

(a)

acțiunilor de inovare: până la 70 % din costurile eligibile totale, cu excepția entităților juridice non-profit, în cazul cărora programul poate rambursa până la 100 % din costurile eligibile totale;

| (a) | acțiunilor de inovare: până la 70 % din costurile eligibile totale, cu excepția entităților juridice non-profit, în cazul cărora programul poate rambursa până la 100 % din costurile eligibile totale; |
| --- | --- |

(a)

acțiunilor de inovare: până la 70 % din costurile eligibile totale, cu excepția entităților juridice non-profit, în cazul cărora programul poate rambursa până la 100 % din costurile eligibile totale;

| (b) | acțiunilor de cofinanțare a programului: cel puțin
  30 %
  din costurile eligibile totale și, în cazuri specifice și justificate în mod corespunzător, până la 70 %. |
| --- | --- |

(b)

acțiunilor de cofinanțare a programului: cel puțin
  30 %
  din costurile eligibile totale și, în cazuri specifice și justificate în mod corespunzător, până la 70 %.

30 %

| (b) | acțiunilor de cofinanțare a programului: cel puțin
  50 %
  din costurile eligibile totale și, în cazuri specifice și justificate în mod corespunzător, până la 70 %. |
| --- | --- |

(b)

acțiunilor de cofinanțare a programului: cel puțin
  50 %
  din costurile eligibile totale și, în cazuri specifice și justificate în mod corespunzător, până la 70 %.

50 %

(3)   Ratele de finanțare stabilite în prezentul articol se aplică, de asemenea, acțiunilor pentru care se stabilește o finanțare pe baza ratei forfetare, a costurilor unitare sau a sumelor forfetare pentru întreaga acțiune sau pentru o parte a acesteia.

(3)   Ratele de finanțare stabilite în prezentul articol se aplică, de asemenea, acțiunilor pentru care se stabilește o finanțare pe baza ratei forfetare, a costurilor unitare sau a sumelor forfetare pentru întreaga acțiune sau pentru o parte a acesteia.

Expunere de motive

Expunere de motive

Din motive de coerență cu principiul cofinanțării.

Amendamentul 22

Amendamentul 22

Articolul 43 alineatul (4)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| 1.   Beneficiarul instrumentului Accelerator al CEI este o entitate juridică care îndeplinește criteriile pentru a fi considerată o întreprindere nou-înființată, un IMM sau o întreprindere cu capitalizare medie, cu sediul într-un stat membru sau într-o țară asociată. Propunerea poate fi prezentată de către beneficiar sau de către una sau mai multe persoane fizice sau entități juridice care intenționează să înființeze sau să sprijine beneficiarul respectiv. | 1.   Beneficiarul instrumentului Accelerator al CEI este o entitate juridică care îndeplinește criteriile pentru a fi considerată o întreprindere nou-înființată, un IMM sau o întreprindere cu capitalizare medie, cu sediul într-un stat membru sau într-o țară asociată. Propunerea poate fi prezentată de către beneficiar sau de către una sau mai multe persoane fizice sau entități juridice care intenționează să înființeze sau să sprijine beneficiarul respectiv. |
| 2.   O singură decizie de atribuire acoperă și finanțează toate formele de contribuție a Uniunii prevăzute în cadrul finanțării mixte a CEI. | 2.   O singură decizie de atribuire acoperă și finanțează toate formele de contribuție a Uniunii prevăzute în cadrul finanțării mixte a CEI. |
| 3.   În temeiul articolelor 24 și 26 și sub rezerva dispozițiilor de la alineatul (4), propunerile fac obiectul unei evaluări a valorii lor individuale de către experți independenți și sunt selectate în cadrul unei cereri deschise anuale cu date-limită. | 3.   În temeiul articolelor 24 și 26 și sub rezerva dispozițiilor de la alineatul (4), propunerile fac obiectul unei evaluări a valorii lor individuale de către experți independenți și sunt selectate în cadrul unei cereri deschise anuale cu date-limită. |
| 4.   Criteriile de atribuire sunt:






  — | excelența; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

1.   Beneficiarul instrumentului Accelerator al CEI este o entitate juridică care îndeplinește criteriile pentru a fi considerată o întreprindere nou-înființată, un IMM sau o întreprindere cu capitalizare medie, cu sediul într-un stat membru sau într-o țară asociată. Propunerea poate fi prezentată de către beneficiar sau de către una sau mai multe persoane fizice sau entități juridice care intenționează să înființeze sau să sprijine beneficiarul respectiv.

1.   Beneficiarul instrumentului Accelerator al CEI este o entitate juridică care îndeplinește criteriile pentru a fi considerată o întreprindere nou-înființată, un IMM sau o întreprindere cu capitalizare medie, cu sediul într-un stat membru sau într-o țară asociată. Propunerea poate fi prezentată de către beneficiar sau de către una sau mai multe persoane fizice sau entități juridice care intenționează să înființeze sau să sprijine beneficiarul respectiv.

2.   O singură decizie de atribuire acoperă și finanțează toate formele de contribuție a Uniunii prevăzute în cadrul finanțării mixte a CEI.

2.   O singură decizie de atribuire acoperă și finanțează toate formele de contribuție a Uniunii prevăzute în cadrul finanțării mixte a CEI.

3.   În temeiul articolelor 24 și 26 și sub rezerva dispozițiilor de la alineatul (4), propunerile fac obiectul unei evaluări a valorii lor individuale de către experți independenți și sunt selectate în cadrul unei cereri deschise anuale cu date-limită.

3.   În temeiul articolelor 24 și 26 și sub rezerva dispozițiilor de la alineatul (4), propunerile fac obiectul unei evaluări a valorii lor individuale de către experți independenți și sunt selectate în cadrul unei cereri deschise anuale cu date-limită.

4.   Criteriile de atribuire sunt:

—

excelența;

| — | impactul; |
| --- | --- |

—

impactul;

| — | nivelul de risc al acțiunii și necesitatea sprijinului din partea Uniunii. |
| --- | --- |

—

nivelul de risc al acțiunii și necesitatea sprijinului din partea Uniunii.

4.   Criteriile de atribuire sunt:

| — | excelența; |
| --- | --- |

—

excelența;

| — | impactul; |
| --- | --- |

—

impactul;

| — | nivelul de risc al acțiunii
  , calitatea sprijinului național, regional și local
  și necesitatea sprijinului din partea Uniunii. |
| --- | --- |

—

nivelul de risc al acțiunii
  , calitatea sprijinului național, regional și local
  și necesitatea sprijinului din partea Uniunii.

Expunere de motive

Expunere de motive

Chiar dacă anumite întreprinderi care beneficiază de instrumentul accelerator trebuie să vizeze o piață de dimensiuni mari, reușita lor nu depinde doar de structura lor financiară, ci și de sprijinul pe care îl primesc în cadrul unui ecosistem favorabil, la nivel european, național și local.

Amendamentul 23

Amendamentul 23

Anexa I – „Linii generale ale activităților”, partea 3 litera (b)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| (b) | Ecosisteme de inovare europene


  Domenii de intervenție: conectarea cu actorii regionali și naționali în domeniul inovării și sprijinirea punerii în aplicare a programelor de inovare transfrontaliere comune de către statele membre și țările asociate, de la îmbunătățirea competențelor non-tehnice pentru inovare, la acțiuni de cercetare și inovare, pentru a spori eficiența sistemului de inovare european. Aceasta va completa sprijinul din partea FEDR pentru ecosistemele de inovare și parteneriatele interregionale în legătură cu subiecte referitoare la specializarea inteligentă. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

(b)

Ecosisteme de inovare europene

Ecosisteme de inovare europene

Domenii de intervenție: conectarea cu actorii regionali și naționali în domeniul inovării și sprijinirea punerii în aplicare a programelor de inovare transfrontaliere comune de către statele membre și țările asociate, de la îmbunătățirea competențelor non-tehnice pentru inovare, la acțiuni de cercetare și inovare, pentru a spori eficiența sistemului de inovare european. Aceasta va completa sprijinul din partea FEDR pentru ecosistemele de inovare și parteneriatele interregionale în legătură cu subiecte referitoare la specializarea inteligentă.

Domenii de intervenție

| (b) | Ecosisteme de inovare europene


  Domenii de intervenție: conectarea cu actorii regionali și naționali în domeniul inovării și sprijinirea punerii în aplicare a programelor de inovare transfrontaliere comune
  de către actorii regionali implicați în dezvoltarea ecosistemelor și clusterele de inovare,
  de către statele membre și țările asociate, de la îmbunătățirea competențelor non-tehnice pentru inovare, la acțiuni de cercetare și inovare, pentru a spori eficiența sistemului de inovare european. Aceasta va completa sprijinul din partea FEDR pentru ecosistemele de inovare și parteneriatele interregionale în legătură cu subiecte referitoare la specializarea inteligentă. |
| --- | --- |

(b)

Ecosisteme de inovare europene

Ecosisteme de inovare europene

Domenii de intervenție: conectarea cu actorii regionali și naționali în domeniul inovării și sprijinirea punerii în aplicare a programelor de inovare transfrontaliere comune
  de către actorii regionali implicați în dezvoltarea ecosistemelor și clusterele de inovare,
  de către statele membre și țările asociate, de la îmbunătățirea competențelor non-tehnice pentru inovare, la acțiuni de cercetare și inovare, pentru a spori eficiența sistemului de inovare european. Aceasta va completa sprijinul din partea FEDR pentru ecosistemele de inovare și parteneriatele interregionale în legătură cu subiecte referitoare la specializarea inteligentă.

Domenii de intervenție

de către actorii regionali implicați în dezvoltarea ecosistemelor și clusterele de inovare,

Expunere de motive

Expunere de motive

Indispensabil pentru a permite finanțarea proiectelor transregionale.

Amendamentul 24

Amendamentul 24

Anexa II – „Tipuri de acțiuni”, a șasea liniuță

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| — | acțiune de cofinanțare a programului: acțiune de asigurare a cofinanțării pentru un program de activități stabilit și/sau pus în aplicare de entități de management și/sau de finanțare a programelor de cercetare și inovare, altele decât organismele de finanțare ale Uniunii. Un astfel de program de activități poate sprijini crearea de rețele și coordonarea, cercetarea, inovarea, acțiunile-pilot, și acțiunile de inovare și introducere pe piață, acțiunile de formare profesională și de mobilitate, creșterea gradului de sensibilizare și comunicarea, diseminarea și exploatarea, sau o combinație a acestora, puse în aplicare în mod direct de către aceste entități sau de către părți terțe, cărora le poate oferi orice sprijin financiar relevant, cum ar fi granturi, premii, achiziții publice, precum și finanțare mixtă în cadrul Orizont Europa; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

—

acțiune de cofinanțare a programului: acțiune de asigurare a cofinanțării pentru un program de activități stabilit și/sau pus în aplicare de entități de management și/sau de finanțare a programelor de cercetare și inovare, altele decât organismele de finanțare ale Uniunii. Un astfel de program de activități poate sprijini crearea de rețele și coordonarea, cercetarea, inovarea, acțiunile-pilot, și acțiunile de inovare și introducere pe piață, acțiunile de formare profesională și de mobilitate, creșterea gradului de sensibilizare și comunicarea, diseminarea și exploatarea, sau o combinație a acestora, puse în aplicare în mod direct de către aceste entități sau de către părți terțe, cărora le poate oferi orice sprijin financiar relevant, cum ar fi granturi, premii, achiziții publice, precum și finanțare mixtă în cadrul Orizont Europa;

| — | acțiune de cofinanțare a programului: acțiune de asigurare a cofinanțării pentru un program de activități stabilit și/sau pus în aplicare de entități de management și/sau de finanțare a programelor de cercetare și inovare, altele decât organismele de finanțare ale Uniunii.
  Acest tip de acțiune va putea, în special, să sprijine programele de activități ale ecosistemelor regionale și ale clusterelor de inovare, precum și cooperarea între acestea.
  Un astfel de program de activități poate sprijini crearea de rețele și coordonarea, cercetarea, inovarea, acțiunile-pilot, și acțiunile de inovare și introducere pe piață, acțiunile de formare profesională și de mobilitate, creșterea gradului de sensibilizare și comunicarea, diseminarea și exploatarea, sau o combinație a acestora, puse în aplicare în mod direct de către aceste entități sau de către părți terțe, cărora le poate oferi orice sprijin financiar relevant, cum ar fi granturi, premii, achiziții publice, precum și finanțare mixtă în cadrul Orizont Europa; |
| --- | --- |

—

acțiune de cofinanțare a programului: acțiune de asigurare a cofinanțării pentru un program de activități stabilit și/sau pus în aplicare de entități de management și/sau de finanțare a programelor de cercetare și inovare, altele decât organismele de finanțare ale Uniunii.
  Acest tip de acțiune va putea, în special, să sprijine programele de activități ale ecosistemelor regionale și ale clusterelor de inovare, precum și cooperarea între acestea.
  Un astfel de program de activități poate sprijini crearea de rețele și coordonarea, cercetarea, inovarea, acțiunile-pilot, și acțiunile de inovare și introducere pe piață, acțiunile de formare profesională și de mobilitate, creșterea gradului de sensibilizare și comunicarea, diseminarea și exploatarea, sau o combinație a acestora, puse în aplicare în mod direct de către aceste entități sau de către părți terțe, cărora le poate oferi orice sprijin financiar relevant, cum ar fi granturi, premii, achiziții publice, precum și finanțare mixtă în cadrul Orizont Europa;

Acest tip de acțiune va putea, în special, să sprijine programele de activități ale ecosistemelor regionale și ale clusterelor de inovare, precum și cooperarea între acestea.

Expunere de motive

Expunere de motive

Indispensabil pentru a permite finanțarea proiectelor transregionale.

Amendamentul 25

Amendamentul 25

Anexa III – „Parteneriate”, partea 1 litera (a)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| (a) | dovada că parteneriatul european este
  mai
  eficace în atingerea obiectivelor conexe ale programului, în special în ceea ce privește realizarea unor impacturi clare pentru UE și cetățenii săi, în special cu privire la răspunsul la provocările la nivel mondial și realizarea obiectivelor de cercetare și inovare, asigurarea competitivității UE și contribuția la consolidarea Spațiului european al cercetării și inovării și respectarea angajamentelor internaționale; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

(a)

dovada că parteneriatul european este
  mai
  eficace în atingerea obiectivelor conexe ale programului, în special în ceea ce privește realizarea unor impacturi clare pentru UE și cetățenii săi, în special cu privire la răspunsul la provocările la nivel mondial și realizarea obiectivelor de cercetare și inovare, asigurarea competitivității UE și contribuția la consolidarea Spațiului european al cercetării și inovării și respectarea angajamentelor internaționale;

mai

| (a) | dovada că parteneriatul european este
  deosebit de
  eficace în atingerea obiectivelor conexe ale programului, în special în ceea ce privește realizarea unor impacturi clare pentru UE și cetățenii săi, în special cu privire la răspunsul la provocările la nivel mondial și realizarea obiectivelor de cercetare și inovare, asigurarea competitivității UE și contribuția la consolidarea Spațiului european al cercetării și inovării și respectarea angajamentelor internaționale; |
| --- | --- |

(a)

dovada că parteneriatul european este
  deosebit de
  eficace în atingerea obiectivelor conexe ale programului, în special în ceea ce privește realizarea unor impacturi clare pentru UE și cetățenii săi, în special cu privire la răspunsul la provocările la nivel mondial și realizarea obiectivelor de cercetare și inovare, asigurarea competitivității UE și contribuția la consolidarea Spațiului european al cercetării și inovării și respectarea angajamentelor internaționale;

deosebit de

Expunere de motive

Expunere de motive

Formularea actuală este foarte restrictivă și riscă să limiteze mult domeniul de aplicare al parteneriatelor europene.

Amendamentul 26

Amendamentul 26

Anexa IV – „Sinergii cu alte programe”, punctul 4 litera (a)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| 4. | Sinergiile cu Fondul social european plus (FSE+) se vor asigura că:






  (a) | FSE+ poate integra și extinde programe de studiu inovatoare sprijinite de program, prin programe naționale sau regionale, pentru a dota cetățenii cu calificările și competențele necesare pentru locurile de muncă ale viitorului; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

4.

Sinergiile cu Fondul social european plus (FSE+) se vor asigura că:

(a)

FSE+ poate integra și extinde programe de studiu inovatoare sprijinite de program, prin programe naționale sau regionale, pentru a dota cetățenii cu calificările și competențele necesare pentru locurile de muncă ale viitorului;

| 4. | Sinergiile cu Fondul social european plus (FSE+) se vor asigura că:






  (a) | FSE+ poate integra și extinde programe de studiu inovatoare sprijinite de program, prin programe naționale, regionale
  sau transregionale
  , pentru a dota cetățenii cu calificările și competențele necesare pentru locurile de muncă ale viitorului; |
| --- | --- | --- |

4.

Sinergiile cu Fondul social european plus (FSE+) se vor asigura că:

(a)

FSE+ poate integra și extinde programe de studiu inovatoare sprijinite de program, prin programe naționale, regionale
  sau transregionale
  , pentru a dota cetățenii cu calificările și competențele necesare pentru locurile de muncă ale viitorului;

sau transregionale

Amendamentul 27

Amendamentul 27

Anexa IV – „Sinergii cu alte programe”, punctul 6 litera (b)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| 6. | Sinergiile cu Programul Europa digitală (DEP) se vor asigura că: |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

6.

Sinergiile cu Programul Europa digitală (DEP) se vor asigura că:

| 6. | Sinergiile cu Programul Europa digitală (DEP) se vor asigura că: |
| --- | --- |

6.

Sinergiile cu Programul Europa digitală (DEP) se vor asigura că:

| | (a) | în timp ce mai multe domenii tematice abordate de program și de DEP sunt convergente, tipul de acțiuni care urmează să fie sprijinite, rezultatele scontate și logica lor intervenție sunt diferite și complementare; |
| --- | --- | --- |

(a)

în timp ce mai multe domenii tematice abordate de program și de DEP sunt convergente, tipul de acțiuni care urmează să fie sprijinite, rezultatele scontate și logica lor intervenție sunt diferite și complementare;

| | (a) | în timp ce mai multe domenii tematice abordate de program și de DEP sunt convergente, tipul de acțiuni care urmează să fie sprijinite, rezultatele scontate și logica lor intervenție sunt diferite și complementare; |
| --- | --- | --- |

(a)

în timp ce mai multe domenii tematice abordate de program și de DEP sunt convergente, tipul de acțiuni care urmează să fie sprijinite, rezultatele scontate și logica lor intervenție sunt diferite și complementare;

| | (b) | necesitățile de cercetare și inovare legate de aspectele digitale sunt identificate și stabilite în planurile strategice în domeniul cercetării și inovării ale programului; ele includ cercetarea și inovarea în domeniul tehnicii de calcul de înaltă performanță, al inteligenței artificiale, al securității cibernetice, prin combinarea tehnologiilor digitale cu alte tehnologii generice și inovații netehnologice; sprijin pentru extinderea întreprinderilor care introduc inovații revoluționare (multe dintre care vor combina tehnologiile digitale și cele fizice; integrarea componentei digitale la toate nivelurile pilonului „Provocări globale și competitivitate industrială” și sprijinul pentru infrastructurile de cercetare digitală; |
| --- | --- | --- |

(b)

necesitățile de cercetare și inovare legate de aspectele digitale sunt identificate și stabilite în planurile strategice în domeniul cercetării și inovării ale programului; ele includ cercetarea și inovarea în domeniul tehnicii de calcul de înaltă performanță, al inteligenței artificiale, al securității cibernetice, prin combinarea tehnologiilor digitale cu alte tehnologii generice și inovații netehnologice; sprijin pentru extinderea întreprinderilor care introduc inovații revoluționare (multe dintre care vor combina tehnologiile digitale și cele fizice; integrarea componentei digitale la toate nivelurile pilonului „Provocări globale și competitivitate industrială” și sprijinul pentru infrastructurile de cercetare digitală;

| | (b) | necesitățile de cercetare și inovare legate de aspectele digitale sunt identificate și stabilite în planurile strategice în domeniul cercetării și inovării ale programului; ele includ cercetarea și inovarea în domeniul tehnicii de calcul de înaltă performanță, al inteligenței artificiale, al securității cibernetice, prin combinarea tehnologiilor digitale cu alte tehnologii generice și inovații netehnologice; sprijin pentru extinderea întreprinderilor care introduc inovații revoluționare (multe dintre care vor combina tehnologiile digitale și cele fizice; integrarea componentei digitale la toate nivelurile pilonului „Provocări globale și competitivitate industrială”;
  asistență pentru clusterele de inovare digitală
  și sprijinul pentru infrastructurile de cercetare digitală; |
| --- | --- | --- |

(b)

necesitățile de cercetare și inovare legate de aspectele digitale sunt identificate și stabilite în planurile strategice în domeniul cercetării și inovării ale programului; ele includ cercetarea și inovarea în domeniul tehnicii de calcul de înaltă performanță, al inteligenței artificiale, al securității cibernetice, prin combinarea tehnologiilor digitale cu alte tehnologii generice și inovații netehnologice; sprijin pentru extinderea întreprinderilor care introduc inovații revoluționare (multe dintre care vor combina tehnologiile digitale și cele fizice; integrarea componentei digitale la toate nivelurile pilonului „Provocări globale și competitivitate industrială”;
  asistență pentru clusterele de inovare digitală
  și sprijinul pentru infrastructurile de cercetare digitală;

asistență pentru clusterele de inovare digitală

Amendamentul 28

Amendamentul 28

Adăugarea unui nou alineat la sfârșitul anexei V – „Indicatori aferenți căilor de impact principale”, pagina 17

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| | Indicatori aferenți căilor de impact teritorial




  Programul ar trebui să aibă un impact asupra dezvoltării și transformării economice la nivel local, regional și național, contribuind la consolidarea bazei tehnologice a Uniunii și la competitivitatea sa.


  (a se vedea tabelul de mai jos, care face parte din prezentul amendament) |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

Indicatori aferenți căilor de impact teritorial

Indicatori aferenți căilor de impact teritorial

Programul ar trebui să aibă un impact asupra dezvoltării și transformării economice la nivel local, regional și național, contribuind la consolidarea bazei tehnologice a Uniunii și la competitivitatea sa.

Programul ar trebui să aibă un impact asupra dezvoltării și transformării economice la nivel local, regional și național, contribuind la consolidarea bazei tehnologice a Uniunii și la competitivitatea sa.

(a se vedea tabelul de mai jos, care face parte din prezentul amendament)

| Pentru un impact teritorial | Pe termen scurt | Pe termen mediu | Pe termen lung |
| --- | --- | --- | --- |
| Contribuția la creșterea și transformarea economică a teritoriilor | Sinergii între finanțări





  Cuantumul cofinanțărilor publice și private mobilizate în contextul proiectelor sprijinite prin PC înainte, în timpul și după punerea în aplicare a acestuia | Contribuția la prioritățile strategice





  Proporția proiectelor sprijinite prin PC care contribuie la specializarea inteligentă la nivel regional și național | Contribuția la creșterea și transformarea economică





  Crearea de întreprinderi și creșterea cotelor de piață în sectoarele de specializare inteligentă a ecosistemelor |
| Diseminarea și utilizarea rezultatelor cercetării și inovării în și de către teritorii în beneficiul cetățenilor | Adoptare





  Proporția cercetării și inovării sprijinite prin PC, adoptate de actorii din teritoriu, în special în sectorul public | Diseminarea





  Numărul de inovări preluate și diseminate tuturor partenerilor din teritoriile vizate cu ajutorul sectorului public | Replicare





  Extinderea și diseminarea inovărilor în alte teritorii |
| Susținerea dezvoltării și a investițiilor în rețelele de excelență și clusterele de inovare | Colaborarea dintre ecosistemele regionale și clusterele de inovare și centrele de excelență științifică în întreaga Uniune





  Numărul proiectelor sau proporția proiectelor finanțate prin PC, care au dus la colaborări ulterioare între entități din teritorii diferite și actori din aceste categorii | Dezvoltarea ecosistemelor regionale și a clusterelor de inovare





  Evaluarea efectelor pe care colaborările determinate de rezultatele finanțate de PC le au asupra dezvoltării ecosistemelor regionale și a clusterelor de inovare | Contribuția la reducerea decalajului de inovare





  Evaluarea efectelor cumulate care decurg din rezultatele finanțate de PC în ceea ce privește reducerea decalajului de inovare în Uniune. |

Pentru un impact teritorial

Pentru un impact teritorial

Pe termen scurt

Pe termen scurt

Pe termen mediu

Pe termen mediu

Pe termen lung

Pe termen lung

Contribuția la creșterea și transformarea economică a teritoriilor

Contribuția la creșterea și transformarea economică a teritoriilor

Sinergii între finanțări

Sinergii între finanțări

Cuantumul cofinanțărilor publice și private mobilizate în contextul proiectelor sprijinite prin PC înainte, în timpul și după punerea în aplicare a acestuia

Cuantumul cofinanțărilor publice și private mobilizate în contextul proiectelor sprijinite prin PC înainte, în timpul și după punerea în aplicare a acestuia

Contribuția la prioritățile strategice

Contribuția la prioritățile strategice

Proporția proiectelor sprijinite prin PC care contribuie la specializarea inteligentă la nivel regional și național

Proporția proiectelor sprijinite prin PC care contribuie la specializarea inteligentă la nivel regional și național

Contribuția la creșterea și transformarea economică

Contribuția la creșterea și transformarea economică

Crearea de întreprinderi și creșterea cotelor de piață în sectoarele de specializare inteligentă a ecosistemelor

Crearea de întreprinderi și creșterea cotelor de piață în sectoarele de specializare inteligentă a ecosistemelor

Diseminarea și utilizarea rezultatelor cercetării și inovării în și de către teritorii în beneficiul cetățenilor

Diseminarea și utilizarea rezultatelor cercetării și inovării în și de către teritorii în beneficiul cetățenilor

Adoptare

Adoptare

Proporția cercetării și inovării sprijinite prin PC, adoptate de actorii din teritoriu, în special în sectorul public

Proporția cercetării și inovării sprijinite prin PC, adoptate de actorii din teritoriu, în special în sectorul public

Diseminarea

Diseminarea

Numărul de inovări preluate și diseminate tuturor partenerilor din teritoriile vizate cu ajutorul sectorului public

Numărul de inovări preluate și diseminate tuturor partenerilor din teritoriile vizate cu ajutorul sectorului public

Replicare

Replicare

Extinderea și diseminarea inovărilor în alte teritorii

Extinderea și diseminarea inovărilor în alte teritorii

Susținerea dezvoltării și a investițiilor în rețelele de excelență și clusterele de inovare

Susținerea dezvoltării și a investițiilor în rețelele de excelență și clusterele de inovare

Colaborarea dintre ecosistemele regionale și clusterele de inovare și centrele de excelență științifică în întreaga Uniune

Colaborarea dintre ecosistemele regionale și clusterele de inovare și centrele de excelență științifică în întreaga Uniune

Numărul proiectelor sau proporția proiectelor finanțate prin PC, care au dus la colaborări ulterioare între entități din teritorii diferite și actori din aceste categorii

Numărul proiectelor sau proporția proiectelor finanțate prin PC, care au dus la colaborări ulterioare între entități din teritorii diferite și actori din aceste categorii

Dezvoltarea ecosistemelor regionale și a clusterelor de inovare

Dezvoltarea ecosistemelor regionale și a clusterelor de inovare

Evaluarea efectelor pe care colaborările determinate de rezultatele finanțate de PC le au asupra dezvoltării ecosistemelor regionale și a clusterelor de inovare

Evaluarea efectelor pe care colaborările determinate de rezultatele finanțate de PC le au asupra dezvoltării ecosistemelor regionale și a clusterelor de inovare

Contribuția la reducerea decalajului de inovare

Contribuția la reducerea decalajului de inovare

Evaluarea efectelor cumulate care decurg din rezultatele finanțate de PC în ceea ce privește reducerea decalajului de inovare în Uniune.

Evaluarea efectelor cumulate care decurg din rezultatele finanțate de PC în ceea ce privește reducerea decalajului de inovare în Uniune.

Expunere de motive

Expunere de motive

Menționarea explicită a indicatorilor de impact teritorial printre ceilalți indicatori propuși de Comisie, aferenți căilor de impact principale. Această propunere este conformă cu formularea (titlu, text explicativ și tabel) textului din anexa V, astfel cum este aceasta propusă de Comisie.

indicatorilor de impact teritorial

Propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de instituire a programului specific de punere în aplicare a programului-cadru pentru cercetare și inovare Orizont Europa

COM(2018) 436 final – 2018/0225 (COD)

Amendamentul 29

Amendamentul 29

Considerentul 7

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| Reflectând contribuția importantă a cercetării și inovării la abordarea provocărilor din domeniul alimentelor, al agriculturii, al dezvoltării rurale și al bioeconomiei, precum și pentru a valorifica oportunitățile corespunzătoare în materie de cercetare și inovare, în strânsă sinergie cu politica agricolă comună, acțiunile relevante din cadrul programului specific vor fi sprijinite cu suma de 10 miliarde EUR, alocată clusterului „Alimente și resurse naturale” pentru perioada 2021-2027. | Reflectând contribuția importantă a cercetării și inovării la abordarea provocărilor din domeniul alimentelor, al agriculturii, al dezvoltării rurale,
  al activităților maritime și pescărești
  și al bioeconomiei, precum și pentru a valorifica oportunitățile corespunzătoare în materie de cercetare și inovare, în strânsă sinergie cu politica agricolă comună,
  politica maritimă integrată și politica comună în domeniul pescuitului,
  acțiunile relevante din cadrul programului specific vor fi sprijinite cu suma de 10 miliarde EUR, alocată clusterului „Alimente și resurse naturale” pentru perioada 2021-2027. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

Reflectând contribuția importantă a cercetării și inovării la abordarea provocărilor din domeniul alimentelor, al agriculturii, al dezvoltării rurale și al bioeconomiei, precum și pentru a valorifica oportunitățile corespunzătoare în materie de cercetare și inovare, în strânsă sinergie cu politica agricolă comună, acțiunile relevante din cadrul programului specific vor fi sprijinite cu suma de 10 miliarde EUR, alocată clusterului „Alimente și resurse naturale” pentru perioada 2021-2027.

Reflectând contribuția importantă a cercetării și inovării la abordarea provocărilor din domeniul alimentelor, al agriculturii, al dezvoltării rurale,
  al activităților maritime și pescărești
  și al bioeconomiei, precum și pentru a valorifica oportunitățile corespunzătoare în materie de cercetare și inovare, în strânsă sinergie cu politica agricolă comună,
  politica maritimă integrată și politica comună în domeniul pescuitului,
  acțiunile relevante din cadrul programului specific vor fi sprijinite cu suma de 10 miliarde EUR, alocată clusterului „Alimente și resurse naturale” pentru perioada 2021-2027.

al activităților maritime și pescărești

politica maritimă integrată și politica comună în domeniul pescuitului,

Expunere de motive

Expunere de motive

Domeniul maritim și cel al pescuitului reprezintă sectoare foarte importante pentru UE: prin urmare, este esențial să fie menționate aceste sectoare.

Amendamentul 30

Amendamentul 30

Considerent nou 7a

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| | (7a) | Având în vedere provocările majore generate de mizele din domeniul maritim pentru ocuparea forței de muncă (economia albastră), pentru calitatea mediului și pentru lupta împotriva schimbărilor climatice, aceste mize vor constitui o prioritate transversală a programului care va face obiectul unei monitorizări specifice și al definirii unui obiectiv de mobilizare a programului în cadrul planificării strategice. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

(7a)

(7a)

Având în vedere provocările majore generate de mizele din domeniul maritim pentru ocuparea forței de muncă (economia albastră), pentru calitatea mediului și pentru lupta împotriva schimbărilor climatice, aceste mize vor constitui o prioritate transversală a programului care va face obiectul unei monitorizări specifice și al definirii unui obiectiv de mobilizare a programului în cadrul planificării strategice.

Având în vedere provocările majore generate de mizele din domeniul maritim pentru ocuparea forței de muncă (economia albastră), pentru calitatea mediului și pentru lupta împotriva schimbărilor climatice, aceste mize vor constitui o prioritate transversală a programului care va face obiectul unei monitorizări specifice și al definirii unui obiectiv de mobilizare a programului în cadrul planificării strategice.

Amendamentul 31

Amendamentul 31

Articolul 2

Articolul 2

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| Programul specific are următoarele obiective operaționale: | Programul specific are următoarele obiective operaționale: |
| (a) | consolidarea și răspândirea excelenței; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

Programul specific are următoarele obiective operaționale:

Programul specific are următoarele obiective operaționale:

(a)

consolidarea și răspândirea excelenței;

| (a) | consolidarea și răspândirea excelenței; |
| --- | --- |

(a)

consolidarea și răspândirea excelenței;

| (b) | sporirea nivelului de colaborare între sectoare și discipline; |
| --- | --- |

(b)

sporirea nivelului de colaborare între sectoare și discipline;

| (b) | sporirea nivelului de colaborare între sectoare și discipline; |
| --- | --- |

(b)

sporirea nivelului de colaborare între sectoare și discipline;

| (c) | conectarea și dezvoltarea infrastructurilor de cercetare în întregul Spațiu European al Cercetării; |
| --- | --- |

(c)

conectarea și dezvoltarea infrastructurilor de cercetare în întregul Spațiu European al Cercetării;

| (c) | conectarea și dezvoltarea infrastructurilor de cercetare în întregul Spațiu European al Cercetării; |
| --- | --- |

(c)

conectarea și dezvoltarea infrastructurilor de cercetare în întregul Spațiu European al Cercetării;

| (d) | consolidarea cooperării internaționale; |
| --- | --- |

(d)

consolidarea cooperării internaționale;

| (d) | consolidarea cooperării internaționale; |
| --- | --- |

(d)

consolidarea cooperării internaționale;

| (e) | atragerea, formarea și reformarea profesională a cercetătorilor și a inovatorilor din Spațiul European al Cercetării, inclusiv prin mobilitatea cercetătorilor; |
| --- | --- |

(e)

atragerea, formarea și reformarea profesională a cercetătorilor și a inovatorilor din Spațiul European al Cercetării, inclusiv prin mobilitatea cercetătorilor;

| (e) | atragerea, formarea și reformarea profesională a cercetătorilor și a inovatorilor din Spațiul European al Cercetării, inclusiv prin mobilitatea cercetătorilor; |
| --- | --- |

(e)

atragerea, formarea și reformarea profesională a cercetătorilor și a inovatorilor din Spațiul European al Cercetării, inclusiv prin mobilitatea cercetătorilor;

| (f) | încurajarea științei deschise și asigurarea vizibilității acesteia pentru public, precum și a accesului liber la rezultate; |
| --- | --- |

(f)

încurajarea științei deschise și asigurarea vizibilității acesteia pentru public, precum și a accesului liber la rezultate;

| (f) | încurajarea științei deschise și asigurarea vizibilității acesteia pentru public, precum și a accesului liber la rezultate; |
| --- | --- |

(f)

încurajarea științei deschise și asigurarea vizibilității acesteia pentru public, precum și a accesului liber la rezultate;

| (g) | diseminarea și exploatarea rezultatelor în mod activ, în special în vederea elaborării politicilor; |
| --- | --- |

(g)

diseminarea și exploatarea rezultatelor în mod activ, în special în vederea elaborării politicilor;

| (g) | diseminarea și exploatarea rezultatelor în mod activ, în special în vederea elaborării politicilor; |
| --- | --- |

(g)

diseminarea și exploatarea rezultatelor în mod activ, în special în vederea elaborării politicilor;

| (h) | sprijinirea punerii în aplicare a priorităților de politică ale Uniunii; |
| --- | --- |

(h)

sprijinirea punerii în aplicare a priorităților de politică ale Uniunii;

| (h) | sprijinirea punerii în aplicare a priorităților de politică ale Uniunii; |
| --- | --- |

(h)

sprijinirea punerii în aplicare a priorităților de politică ale Uniunii;

| (ha) | intensificarea punerii în aplicare a strategiilor de specializare inteligentă și a competitivității ecosistemelor regionale și a clusterelor de inovare; |
| --- | --- |

(ha)

(ha)

intensificarea punerii în aplicare a strategiilor de specializare inteligentă și a competitivității ecosistemelor regionale și a clusterelor de inovare;

intensificarea punerii în aplicare a strategiilor de specializare inteligentă și a competitivității ecosistemelor regionale și a clusterelor de inovare;

| (i) | consolidarea legăturii dintre cercetare și inovare și alte politici, inclusiv obiectivele de dezvoltare durabilă; |
| --- | --- |

(i)

consolidarea legăturii dintre cercetare și inovare și alte politici, inclusiv obiectivele de dezvoltare durabilă;

| (i) | consolidarea legăturii dintre cercetare și inovare și alte politici, inclusiv obiectivele de dezvoltare durabilă; |
| --- | --- |

(i)

consolidarea legăturii dintre cercetare și inovare și alte politici, inclusiv obiectivele de dezvoltare durabilă;

| (j) | atingerea, prin intermediul misiunilor C&I, a unor obiective ambițioase într-un interval de timp stabilit; |
| --- | --- |

(j)

atingerea, prin intermediul misiunilor C&I, a unor obiective ambițioase într-un interval de timp stabilit;

| (j) | atingerea, prin intermediul misiunilor C&I, a unor obiective ambițioase într-un interval de timp stabilit; |
| --- | --- |

(j)

atingerea, prin intermediul misiunilor C&I, a unor obiective ambițioase într-un interval de timp stabilit;

| (k) | implicarea cetățenilor și a utilizatorilor finali în procesele de proiectare și creare în comun; |
| --- | --- |

(k)

implicarea cetățenilor și a utilizatorilor finali în procesele de proiectare și creare în comun;

| (k) | implicarea cetățenilor și a utilizatorilor finali în procesele de proiectare și creare în comun; |
| --- | --- |

(k)

implicarea cetățenilor și a utilizatorilor finali în procesele de proiectare și creare în comun;

| (l) | îmbunătățirea comunicării în domeniul științei; |
| --- | --- |

(l)

îmbunătățirea comunicării în domeniul științei;

| (l) | îmbunătățirea comunicării în domeniul științei; |
| --- | --- |

(l)

îmbunătățirea comunicării în domeniul științei;

| (m) | accelerarea transformării industriale; |
| --- | --- |

(m)

accelerarea transformării industriale;

| (m) | accelerarea transformării industriale
  și, în special, a tranziției ecologice și digitale a industriei, dezvoltând totodată locuri de muncă durabile și de calitate
  ; |
| --- | --- |

(m)

accelerarea transformării industriale
  și, în special, a tranziției ecologice și digitale a industriei, dezvoltând totodată locuri de muncă durabile și de calitate
  ;

și, în special, a tranziției ecologice și digitale a industriei, dezvoltând totodată locuri de muncă durabile și de calitate

Expunere de motive

Expunere de motive

Obiectivele operaționale ale programului-cadru ar trebui să contribuie la realizarea strategiilor de specializare inteligentă în statele membre ale Uniunii și în regiunile acestora, fapt care constituie o componentă esențială a sprijinului Uniunii pentru cercetare și inovare [COM(2018) 306 final].

Amendamentul 32

Amendamentul 32

Articolul 5 alineatul (1)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| Pentru fiecare misiune poate fi înființat un comitet al misiunii. Acesta este compus din aproximativ 15 persoane de nivel înalt, inclusiv reprezentanți ai utilizatorilor finali. Comitetul misiunii oferă consultanță cu privire la: | Pentru fiecare misiune poate fi înființat un comitet al misiunii. Acesta este compus din aproximativ 15 persoane de nivel înalt, inclusiv reprezentanți ai utilizatorilor finali
  , și actorii publici și privați vizați
  . Comitetul misiunii oferă consultanță cu privire la: |
| (a) | conținutul programelor de lucru și revizuirea acestora, după caz, pentru realizarea obiectivelor misiunii, proiectate în colaborare cu părțile interesate și cu publicul
  , acolo unde este necesar
  ; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

Pentru fiecare misiune poate fi înființat un comitet al misiunii. Acesta este compus din aproximativ 15 persoane de nivel înalt, inclusiv reprezentanți ai utilizatorilor finali. Comitetul misiunii oferă consultanță cu privire la:

Pentru fiecare misiune poate fi înființat un comitet al misiunii. Acesta este compus din aproximativ 15 persoane de nivel înalt, inclusiv reprezentanți ai utilizatorilor finali
  , și actorii publici și privați vizați
  . Comitetul misiunii oferă consultanță cu privire la:

, și actorii publici și privați vizați

(a)

conținutul programelor de lucru și revizuirea acestora, după caz, pentru realizarea obiectivelor misiunii, proiectate în colaborare cu părțile interesate și cu publicul
  , acolo unde este necesar
  ;

, acolo unde este necesar

| (a) | conținutul programelor de lucru și revizuirea acestora, după caz, pentru realizarea obiectivelor misiunii, proiectate în colaborare
  cu decidenții din sectorul public din statele membre, cu autoritățile locale și regionale,
  cu părțile interesate și cu publicul; |
| --- | --- |

(a)

conținutul programelor de lucru și revizuirea acestora, după caz, pentru realizarea obiectivelor misiunii, proiectate în colaborare
  cu decidenții din sectorul public din statele membre, cu autoritățile locale și regionale,
  cu părțile interesate și cu publicul;

cu decidenții din sectorul public din statele membre, cu autoritățile locale și regionale,

Amendamentul 33

Amendamentul 33

Articolul 10 alineatul (2)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| Comitetul CEI poate să adreseze Comisiei, la cerere, recomandări cu privire la: | Comitetul CEI poate să adreseze Comisiei, la cerere, recomandări cu privire la: |
| (a) | orice aspect care, din perspectiva inovării, poate consolida și stimula ecosistemele de inovare din întreaga Europă, realizarea și impactul obiectivelor componentei CEI și capacitatea firmelor inovatoare de a-și implementa soluțiile; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

Comitetul CEI poate să adreseze Comisiei, la cerere, recomandări cu privire la:

Comitetul CEI poate să adreseze Comisiei, la cerere, recomandări cu privire la:

(a)

orice aspect care, din perspectiva inovării, poate consolida și stimula ecosistemele de inovare din întreaga Europă, realizarea și impactul obiectivelor componentei CEI și capacitatea firmelor inovatoare de a-și implementa soluțiile;

| (a) | orice aspect care, din perspectiva inovării, poate consolida și stimula ecosistemele de inovare din întreaga Europă
  și, în special, cooperarea dintre ecosistemele regionale și clusterele de inovare
  , realizarea și impactul obiectivelor componentei CEI și capacitatea firmelor inovatoare de a-și implementa soluțiile; |
| --- | --- |

(a)

orice aspect care, din perspectiva inovării, poate consolida și stimula ecosistemele de inovare din întreaga Europă
  și, în special, cooperarea dintre ecosistemele regionale și clusterele de inovare
  , realizarea și impactul obiectivelor componentei CEI și capacitatea firmelor inovatoare de a-și implementa soluțiile;

și, în special, cooperarea dintre ecosistemele regionale și clusterele de inovare

Amendamentul 34

Amendamentul 34

Articolul 10 alineatul (3)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| Comitetul CEI este format din 15 până la 20 de persoane de nivel înalt, provenind din diverse părți ale ecosistemului de inovare
  din Europa
  , inclusiv antreprenori, directori de întreprinderi, investitori și cercetători. Comitetul CEI contribuie la acțiunile de comunicare, membrii săi depunând toate eforturile pentru a spori prestigiul mărcii CEI. | Comitetul CEI este format din 15 până la 20 de persoane de nivel înalt, provenind din diverse părți ale ecosistemului de inovare
  de la nivel local, național și european
  , inclusiv antreprenori, directori de întreprinderi, investitori și cercetători. Comitetul CEI contribuie la acțiunile de comunicare, membrii săi depunând toate eforturile pentru a spori prestigiul mărcii CEI. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

Comitetul CEI este format din 15 până la 20 de persoane de nivel înalt, provenind din diverse părți ale ecosistemului de inovare
  din Europa
  , inclusiv antreprenori, directori de întreprinderi, investitori și cercetători. Comitetul CEI contribuie la acțiunile de comunicare, membrii săi depunând toate eforturile pentru a spori prestigiul mărcii CEI.

din Europa

Comitetul CEI este format din 15 până la 20 de persoane de nivel înalt, provenind din diverse părți ale ecosistemului de inovare
  de la nivel local, național și european
  , inclusiv antreprenori, directori de întreprinderi, investitori și cercetători. Comitetul CEI contribuie la acțiunile de comunicare, membrii săi depunând toate eforturile pentru a spori prestigiul mărcii CEI.

de la nivel local, național și european

Amendamentul 35

Amendamentul 35

Articolul 10 alineatul (4)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| Președintele comitetului CEI este numit de către Comisie în urma unui proces de recrutare transparent. Președintele este o personalitate publică de marcă din domeniul inovării. | Președintele comitetului CEI este numit de către Comisie în urma unui proces de recrutare transparent. Președintele este o personalitate publică de marcă din domeniul inovării. |
| Mandatul președintelui este limitat la patru ani și poate fi reînnoit o singură dată.
  Președintele prezidează comitetul CEI, pregătește reuniunile acestuia, alocă sarcini membrilor și poate crea subgrupuri specializate, în special pentru a identifica tendințele tehnologice emergente din cadrul portofoliului CEI. Președintele promovează CEI, acționează ca interlocutor în discuțiile cu Comisia și reprezintă CEI în lumea inovării. Comisia poate furniza sprijin administrativ președintelui în îndeplinirea sarcinilor sale. | Mandatul președintelui este limitat la patru ani și poate fi reînnoit o singură dată.
  Președintele prezidează comitetul CEI, pregătește reuniunile acestuia, alocă sarcini membrilor și poate crea subgrupuri specializate, în special pentru a identifica tendințele tehnologice emergente din cadrul portofoliului CEI
  și implică îndeaproape agențiile regionale și naționale responsabile de inovare
  . Președintele promovează CEI, acționează ca interlocutor în discuțiile cu Comisia și reprezintă CEI în lumea inovării. Comisia poate furniza sprijin administrativ președintelui în îndeplinirea sarcinilor sale. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

Președintele comitetului CEI este numit de către Comisie în urma unui proces de recrutare transparent. Președintele este o personalitate publică de marcă din domeniul inovării.

Președintele comitetului CEI este numit de către Comisie în urma unui proces de recrutare transparent. Președintele este o personalitate publică de marcă din domeniul inovării.

Mandatul președintelui este limitat la patru ani și poate fi reînnoit o singură dată.

Președintele prezidează comitetul CEI, pregătește reuniunile acestuia, alocă sarcini membrilor și poate crea subgrupuri specializate, în special pentru a identifica tendințele tehnologice emergente din cadrul portofoliului CEI. Președintele promovează CEI, acționează ca interlocutor în discuțiile cu Comisia și reprezintă CEI în lumea inovării. Comisia poate furniza sprijin administrativ președintelui în îndeplinirea sarcinilor sale.

Mandatul președintelui este limitat la patru ani și poate fi reînnoit o singură dată.

Președintele prezidează comitetul CEI, pregătește reuniunile acestuia, alocă sarcini membrilor și poate crea subgrupuri specializate, în special pentru a identifica tendințele tehnologice emergente din cadrul portofoliului CEI
  și implică îndeaproape agențiile regionale și naționale responsabile de inovare
  . Președintele promovează CEI, acționează ca interlocutor în discuțiile cu Comisia și reprezintă CEI în lumea inovării. Comisia poate furniza sprijin administrativ președintelui în îndeplinirea sarcinilor sale.

și implică îndeaproape agențiile regionale și naționale responsabile de inovare

Amendamentul 36

Amendamentul 36

Punctul 1.4.4 din Fișa financiară legislativă

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| EXPUNERE DE MOTIVE | EXPUNERE DE MOTIVE |
| Partea I, punctul 1.4.4. Fișa financiară legislativă [pagina 21 din COM(2018) 436]
  Programul Orizont Europa este conceput pentru a fi pus în aplicare astfel încât să permită crearea de sinergii cu alte programe de finanțare ale Uniunii, în special prin măsuri de finanțare complementară din partea programelor UE, acolo unde modalitățile de gestiune permit acest lucru; fie în ordine, fie într-un mod alternativ, fie prin combinarea fondurilor, inclusiv pentru finanțarea în comun a acțiunilor. | Partea I, punctul 1.4.4. Fișa financiară legislativă [pagina 21 din COM(2018) 436]
  Programul Orizont Europa este conceput pentru a fi pus în aplicare astfel încât să permită crearea de sinergii cu alte programe de finanțare ale Uniunii, în special prin măsuri de finanțare complementară din partea programelor UE, acolo unde modalitățile de gestiune permit acest lucru; fie în ordine, fie într-un mod alternativ, fie prin combinarea fondurilor, inclusiv pentru finanțarea în comun a acțiunilor. |
| O listă neexhaustivă a acestor măsuri și programe de finanțare include sinergii cu următoarele programe: | O listă neexhaustivă a acestor măsuri și programe de finanțare include sinergii cu următoarele programe: |
| — | Politica agricolă comună (PAC); |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

EXPUNERE DE MOTIVE

EXPUNERE DE MOTIVE

Partea I, punctul 1.4.4. Fișa financiară legislativă [pagina 21 din COM(2018) 436]

Programul Orizont Europa este conceput pentru a fi pus în aplicare astfel încât să permită crearea de sinergii cu alte programe de finanțare ale Uniunii, în special prin măsuri de finanțare complementară din partea programelor UE, acolo unde modalitățile de gestiune permit acest lucru; fie în ordine, fie într-un mod alternativ, fie prin combinarea fondurilor, inclusiv pentru finanțarea în comun a acțiunilor.

Partea I, punctul 1.4.4. Fișa financiară legislativă [pagina 21 din COM(2018) 436]

Programul Orizont Europa este conceput pentru a fi pus în aplicare astfel încât să permită crearea de sinergii cu alte programe de finanțare ale Uniunii, în special prin măsuri de finanțare complementară din partea programelor UE, acolo unde modalitățile de gestiune permit acest lucru; fie în ordine, fie într-un mod alternativ, fie prin combinarea fondurilor, inclusiv pentru finanțarea în comun a acțiunilor.

O listă neexhaustivă a acestor măsuri și programe de finanțare include sinergii cu următoarele programe:

O listă neexhaustivă a acestor măsuri și programe de finanțare include sinergii cu următoarele programe:

—

Politica agricolă comună (PAC);

| — | Politica agricolă comună (PAC); |
| --- | --- |

—

Politica agricolă comună (PAC);

| — | Politica maritimă integrată; |
| --- | --- |

—

Politica maritimă integrată;

Politica maritimă integrată;

| — | Politica comună în domeniul pescuitului; |
| --- | --- |

—

Politica comună în domeniul pescuitului;

Politica comună în domeniul pescuitului;

| — | Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime |
| --- | --- |

—

Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime

Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime

| — | Fondul european de dezvoltare regională (FEDR); |
| --- | --- |

—

Fondul european de dezvoltare regională (FEDR);

| — | Fondul european de dezvoltare regională (FEDR); |
| --- | --- |

—

Fondul european de dezvoltare regională (FEDR);

| — | Fondul social european (FSE); |
| --- | --- |

—

Fondul social european (FSE);

| — | Fondul social european (FSE); |
| --- | --- |

—

Fondul social european (FSE);

| — | Programul privind piața unică; |
| --- | --- |

—

Programul privind piața unică;

| — | Programul privind piața unică; |
| --- | --- |

—

Programul privind piața unică;

| — | Programul spațial european; |
| --- | --- |

—

Programul spațial european;

| — | Programul spațial european; |
| --- | --- |

—

Programul spațial european;

| — | Mecanismul pentru interconectarea Europei (MIE); |
| --- | --- |

—

Mecanismul pentru interconectarea Europei (MIE);

| — | Mecanismul pentru interconectarea Europei (MIE); |
| --- | --- |

—

Mecanismul pentru interconectarea Europei (MIE);

| — | Programul Europa digitală (DEP – Digital Europe Programme); |
| --- | --- |

—

Programul Europa digitală (DEP – Digital Europe Programme);

Digital Europe Programme

| — | Programul Europa digitală (DEP – Digital Europe Programme); |
| --- | --- |

—

Programul Europa digitală (DEP – Digital Europe Programme);

Digital Europe Programme

| — | Programul Erasmus; |
| --- | --- |

—

Programul Erasmus;

| — | Programul Erasmus; |
| --- | --- |

—

Programul Erasmus;

| — | Instrumentul extern; |
| --- | --- |

—

Instrumentul extern;

| — | Instrumentul extern; |
| --- | --- |

—

Instrumentul extern;

| — | Fondul InvestEU; |
| --- | --- |

—

Fondul InvestEU;

| — | Fondul InvestEU; |
| --- | --- |

—

Fondul InvestEU;

| — | Programul pentru cercetare și formare al Comunității Europene a Energiei Atomice. |
| --- | --- |

—

Programul pentru cercetare și formare al Comunității Europene a Energiei Atomice.

| — | Programul pentru cercetare și formare al Comunității Europene a Energiei Atomice. |
| --- | --- |

—

Programul pentru cercetare și formare al Comunității Europene a Energiei Atomice.

Amendamentul 37

Amendamentul 37

Anexa I – „Activitățile programului”, prima parte – „Planificarea strategică”, al treilea-al cincilea paragraf (pagina 1)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| Ea va include consultări și schimburi ample cu statele membre, cu Parlamentul European,
  după caz,
  și cu diverse părți interesate cu privire la priorități (inclusiv misiunile din cadrul pilonului „Provocări globale și competitivitate industrială”), la tipurile adecvate de acțiuni care urmează a fi utilizate, în special parteneriatele europene. | Ea va include consultări și schimburi ample cu statele membre
  și cu regiunile lor, în special cu regiunile ultraperiferice
  , cu Parlamentul European, după caz, și cu diverse părți interesate cu privire la priorități (inclusiv misiunile din cadrul pilonului „Provocări globale și competitivitate industrială”), la tipurile adecvate de acțiuni care urmează a fi utilizate, în special parteneriatele europene. |
| Pe baza acestor consultări ample, planificarea strategică va identifica obiective comune și domenii comune de activitate, precum domeniul parteneriatelor (temeiul juridic propus stabilește numai instrumentele și criteriile care vor ghida utilizarea lor) și domeniul misiunilor. | Pe baza acestor consultări ample, planificarea strategică va identifica obiective comune și domenii comune de activitate, precum domeniul parteneriatelor (temeiul juridic propus stabilește numai instrumentele și criteriile care vor ghida utilizarea lor) și domeniul misiunilor. |
| Planificarea strategică va contribui la elaborarea și la punerea în aplicare a politicilor privind domeniile relevante acoperite, atât la nivelul UE, cât și în completarea politicilor și a abordărilor de politică ale statelor membre. Prioritățile de politică ale UE vor fi luate în considerare în cursul procesului de planificare strategică, pentru a spori contribuția cercetării și a inovării la punerea în aplicare a politicilor. Ea va lua în considerare, de asemenea, activitățile prospective, studiile și alte dovezi științifice și va ține seama de inițiativele relevante existente la nivelul UE
  și
  la nivel național. | Planificarea strategică va contribui la elaborarea și la punerea în aplicare a politicilor privind domeniile relevante acoperite, atât la nivelul UE, cât și în completarea politicilor și a abordărilor de politică ale statelor membre în statele membre
  și în regiunile lor, în special în regiunile ultraperiferice
  . Prioritățile de politică ale UE vor fi luate în considerare în cursul procesului de planificare strategică, pentru a spori contribuția cercetării și a inovării la punerea în aplicare a politicilor. Ea va lua în considerare, de asemenea, activitățile prospective, studiile și alte dovezi științifice și va ține seama de inițiativele relevante existente la nivelul UE și la nivel național
  și regional
  . |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

Ea va include consultări și schimburi ample cu statele membre, cu Parlamentul European,
  după caz,
  și cu diverse părți interesate cu privire la priorități (inclusiv misiunile din cadrul pilonului „Provocări globale și competitivitate industrială”), la tipurile adecvate de acțiuni care urmează a fi utilizate, în special parteneriatele europene.

după caz,

Ea va include consultări și schimburi ample cu statele membre
  și cu regiunile lor, în special cu regiunile ultraperiferice
  , cu Parlamentul European, după caz, și cu diverse părți interesate cu privire la priorități (inclusiv misiunile din cadrul pilonului „Provocări globale și competitivitate industrială”), la tipurile adecvate de acțiuni care urmează a fi utilizate, în special parteneriatele europene.

și cu regiunile lor, în special cu regiunile ultraperiferice

Pe baza acestor consultări ample, planificarea strategică va identifica obiective comune și domenii comune de activitate, precum domeniul parteneriatelor (temeiul juridic propus stabilește numai instrumentele și criteriile care vor ghida utilizarea lor) și domeniul misiunilor.

Pe baza acestor consultări ample, planificarea strategică va identifica obiective comune și domenii comune de activitate, precum domeniul parteneriatelor (temeiul juridic propus stabilește numai instrumentele și criteriile care vor ghida utilizarea lor) și domeniul misiunilor.

Planificarea strategică va contribui la elaborarea și la punerea în aplicare a politicilor privind domeniile relevante acoperite, atât la nivelul UE, cât și în completarea politicilor și a abordărilor de politică ale statelor membre. Prioritățile de politică ale UE vor fi luate în considerare în cursul procesului de planificare strategică, pentru a spori contribuția cercetării și a inovării la punerea în aplicare a politicilor. Ea va lua în considerare, de asemenea, activitățile prospective, studiile și alte dovezi științifice și va ține seama de inițiativele relevante existente la nivelul UE
  și
  la nivel național.

și

Planificarea strategică va contribui la elaborarea și la punerea în aplicare a politicilor privind domeniile relevante acoperite, atât la nivelul UE, cât și în completarea politicilor și a abordărilor de politică ale statelor membre în statele membre
  și în regiunile lor, în special în regiunile ultraperiferice
  . Prioritățile de politică ale UE vor fi luate în considerare în cursul procesului de planificare strategică, pentru a spori contribuția cercetării și a inovării la punerea în aplicare a politicilor. Ea va lua în considerare, de asemenea, activitățile prospective, studiile și alte dovezi științifice și va ține seama de inițiativele relevante existente la nivelul UE și la nivel național
  și regional
  .

și în regiunile lor, în special în regiunile ultraperiferice

și regional

Amendamentul 38

Amendamentul 38

Anexa I – „Activitățile programului”, prima parte – „Planificarea strategică”, al 11-lea și al 12-lea paragraf (pagina 2)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| „Inițiativele emblematice în domeniul FET” sprijinite în cadrul programului Orizont 2020 vor continua să fie sprijinite în cadrul prezentului program. În măsura în care prezintă analogii substanțiale cu misiunile, alte „inițiative emblematice în domeniul FET”, dacă există, vor fi sprijinite de prezentul program-cadru ca misiuni orientate către tehnologiile viitoare și emergente. | „Inițiativele emblematice în domeniul FET” sprijinite în cadrul programului Orizont 2020 vor continua să fie sprijinite în cadrul prezentului program. În măsura în care prezintă analogii substanțiale cu misiunile, alte „inițiative emblematice în domeniul FET”, dacă există, vor fi sprijinite de prezentul program-cadru ca misiuni orientate către tehnologiile viitoare și emergente. |
| | Noul program-cadru va viza o mai mare recunoaștere și mobilizare a excelenței distribuite în toate statele membre și regiunile Europei și va încuraja în special inițiativele care permit crearea unor ocazii de cooperare transnaționale și transregionale, între ecosistemele regionale și clusterele de inovare. |
| Dialogurile din cadrul Cooperării în domeniul științei și tehnologiei cu partenerii internaționali ai UE și dialogurile de politică cu principalele regiuni ale lumii vor contribui semnificativ la identificarea sistematică a oportunităților de cooperare care, atunci când sunt combinate cu diferențierea în funcție de țară/regiune, vor sprijini stabilirea priorităților. | Dialogurile din cadrul Cooperării în domeniul științei și tehnologiei cu partenerii internaționali ai UE și dialogurile de politică cu principalele regiuni ale lumii vor contribui semnificativ la identificarea sistematică a oportunităților de cooperare care, atunci când sunt combinate cu diferențierea în funcție de țară/regiune, vor sprijini stabilirea priorităților. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

„Inițiativele emblematice în domeniul FET” sprijinite în cadrul programului Orizont 2020 vor continua să fie sprijinite în cadrul prezentului program. În măsura în care prezintă analogii substanțiale cu misiunile, alte „inițiative emblematice în domeniul FET”, dacă există, vor fi sprijinite de prezentul program-cadru ca misiuni orientate către tehnologiile viitoare și emergente.

„Inițiativele emblematice în domeniul FET” sprijinite în cadrul programului Orizont 2020 vor continua să fie sprijinite în cadrul prezentului program. În măsura în care prezintă analogii substanțiale cu misiunile, alte „inițiative emblematice în domeniul FET”, dacă există, vor fi sprijinite de prezentul program-cadru ca misiuni orientate către tehnologiile viitoare și emergente.

Noul program-cadru va viza o mai mare recunoaștere și mobilizare a excelenței distribuite în toate statele membre și regiunile Europei și va încuraja în special inițiativele care permit crearea unor ocazii de cooperare transnaționale și transregionale, între ecosistemele regionale și clusterele de inovare.

Noul program-cadru va viza o mai mare recunoaștere și mobilizare a excelenței distribuite în toate statele membre și regiunile Europei și va încuraja în special inițiativele care permit crearea unor ocazii de cooperare transnaționale și transregionale, între ecosistemele regionale și clusterele de inovare.

Dialogurile din cadrul Cooperării în domeniul științei și tehnologiei cu partenerii internaționali ai UE și dialogurile de politică cu principalele regiuni ale lumii vor contribui semnificativ la identificarea sistematică a oportunităților de cooperare care, atunci când sunt combinate cu diferențierea în funcție de țară/regiune, vor sprijini stabilirea priorităților.

Dialogurile din cadrul Cooperării în domeniul științei și tehnologiei cu partenerii internaționali ai UE și dialogurile de politică cu principalele regiuni ale lumii vor contribui semnificativ la identificarea sistematică a oportunităților de cooperare care, atunci când sunt combinate cu diferențierea în funcție de țară/regiune, vor sprijini stabilirea priorităților.

Amendamentul 39

Amendamentul 39

Anexa I – „Activitățile programului”, partea a doua – „Diseminare și comunicare”, primul și al doilea paragraf (pagina 3)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| Programul Orizont Europa va furniza sprijin specific pentru accesul liber la publicații științifice, la arhive de cunoștințe și la alte surse de date. Acțiunile de diseminare și de difuzare a cunoștințelor, inclusiv gruparea în clustere și prezentarea rezultatelor și a datelor în limbi și formate adaptate publicului-țintă și rețelelor pentru cetățeni, industrie, administrație publică, universități, organizații ale societății civile și factori de decizie, vor fi sprijinite și prin cooperarea cu alte programe ale UE. În acest scop, programul Orizont Europa poate utiliza tehnologii și instrumente de informații avansate. | Programul Orizont Europa va furniza sprijin specific pentru accesul liber la publicații științifice, la arhive de cunoștințe și la alte surse de date. Acțiunile de diseminare și de difuzare a cunoștințelor, inclusiv gruparea în clustere și prezentarea rezultatelor și a datelor în limbi și formate adaptate publicului-țintă și rețelelor pentru cetățeni, industrie, administrație publică, universități, organizații ale societății civile și factori de decizie, vor fi sprijinite și prin cooperarea cu alte programe ale UE. În acest scop, programul Orizont Europa poate utiliza tehnologii și instrumente de informații avansate. |
| Se va acorda un sprijin adecvat pentru mecanismele de comunicare a programului către potențialii candidați (de exemplu, punctele de contact naționale). | Se va acorda un sprijin adecvat pentru mecanismele de comunicare a programului către potențialii candidați (de exemplu, punctele de contact naționale
  și regionale
  ),
  fiind vizate în special statele membre și regiunile cu cel mai scăzut nivel de participare la programul Orizont 2020
  . |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

Programul Orizont Europa va furniza sprijin specific pentru accesul liber la publicații științifice, la arhive de cunoștințe și la alte surse de date. Acțiunile de diseminare și de difuzare a cunoștințelor, inclusiv gruparea în clustere și prezentarea rezultatelor și a datelor în limbi și formate adaptate publicului-țintă și rețelelor pentru cetățeni, industrie, administrație publică, universități, organizații ale societății civile și factori de decizie, vor fi sprijinite și prin cooperarea cu alte programe ale UE. În acest scop, programul Orizont Europa poate utiliza tehnologii și instrumente de informații avansate.

Programul Orizont Europa va furniza sprijin specific pentru accesul liber la publicații științifice, la arhive de cunoștințe și la alte surse de date. Acțiunile de diseminare și de difuzare a cunoștințelor, inclusiv gruparea în clustere și prezentarea rezultatelor și a datelor în limbi și formate adaptate publicului-țintă și rețelelor pentru cetățeni, industrie, administrație publică, universități, organizații ale societății civile și factori de decizie, vor fi sprijinite și prin cooperarea cu alte programe ale UE. În acest scop, programul Orizont Europa poate utiliza tehnologii și instrumente de informații avansate.

Se va acorda un sprijin adecvat pentru mecanismele de comunicare a programului către potențialii candidați (de exemplu, punctele de contact naționale).

Se va acorda un sprijin adecvat pentru mecanismele de comunicare a programului către potențialii candidați (de exemplu, punctele de contact naționale
  și regionale
  ),
  fiind vizate în special statele membre și regiunile cu cel mai scăzut nivel de participare la programul Orizont 2020
  .

și regionale

fiind vizate în special statele membre și regiunile cu cel mai scăzut nivel de participare la programul Orizont 2020

Amendamentul 40

Amendamentul 40

Anexa I

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| INFRASTRUCTURILE DE CERCETARE | INFRASTRUCTURILE DE CERCETARE |
| Motivare | Motivare |
| Pagina 17 din COM(2018) 436 final (anexa I) | Pagina 17 din COM(2018) 436 final (anexa I) |
| Activitățile vor contribui la atingerea a diferite obiective de dezvoltare durabilă (ODD), cum ar fi: ODD 3 – Stare bună de sănătate și bunăstare pentru oameni; ODD 7 – Energie accesibilă și curată; ODD 9 – Inovare și infrastructuri industriale; ODD 13 – Acțiuni climatice. | Activitățile vor contribui la atingerea a diferite obiective de dezvoltare durabilă (ODD), cum ar fi: ODD 3 – Stare bună de sănătate și bunăstare pentru oameni; ODD 7 – Energie accesibilă și curată; ODD 9 – Inovare și infrastructuri industriale; ODD 13 – Acțiuni climatice
  ; ODD 14 – Viața subacvatică; ODD 17 – Parteneriate pentru realizarea obiectivelor
  . |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

INFRASTRUCTURILE DE CERCETARE

INFRASTRUCTURILE DE CERCETARE

Motivare

Motivare

Pagina 17 din COM(2018) 436 final (anexa I)

Pagina 17 din COM(2018) 436 final (anexa I)

Activitățile vor contribui la atingerea a diferite obiective de dezvoltare durabilă (ODD), cum ar fi: ODD 3 – Stare bună de sănătate și bunăstare pentru oameni; ODD 7 – Energie accesibilă și curată; ODD 9 – Inovare și infrastructuri industriale; ODD 13 – Acțiuni climatice.

Activitățile vor contribui la atingerea a diferite obiective de dezvoltare durabilă (ODD), cum ar fi: ODD 3 – Stare bună de sănătate și bunăstare pentru oameni; ODD 7 – Energie accesibilă și curată; ODD 9 – Inovare și infrastructuri industriale; ODD 13 – Acțiuni climatice
  ; ODD 14 – Viața subacvatică; ODD 17 – Parteneriate pentru realizarea obiectivelor
  .

; ODD 14 – Viața subacvatică; ODD 17 – Parteneriate pentru realizarea obiectivelor

Expunere de motive

Expunere de motive

Există diverse infrastructuri aparținând ESFRI care privesc mediul marin; prin urmare, includerea ODD 14 este justificată. Propunerea de includere a ODD 17 rezultă din însuși conceptul de infrastructuri comune la nivelul întregii UE și din parteneriatul aferent în vederea atingerii obiectivelor.

Amendamentul 41

Amendamentul 41

Anexa I, Pilonul II

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| Linii generale | Linii generale |
| — | Reformarea sistemelor și a politicilor de sănătate publică din Europa și din afara acesteia; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

Linii generale

Linii generale

Linii generale

Linii generale

—

Reformarea sistemelor și a politicilor de sănătate publică din Europa și din afara acesteia;

| — | Reformarea sistemelor și a politicilor de sănătate publică din Europa și din afara acesteia; |
| --- | --- |

—

Reformarea sistemelor și a politicilor de sănătate publică din Europa și din afara acesteia;

| — | Noi modele și abordări în materie de sănătate și de îngrijire și transferabilitatea sau adaptarea acestora de la o țară/regiune la alta; |
| --- | --- |

—

Noi modele și abordări în materie de sănătate și de îngrijire și transferabilitatea sau adaptarea acestora de la o țară/regiune la alta;

| — | Noi modele și abordări în materie de sănătate și de îngrijire și transferabilitatea sau adaptarea acestora de la o țară/regiune la alta
  , contribuția sectorului de voluntariat și non-profit
  ; |
| --- | --- |

—

Noi modele și abordări în materie de sănătate și de îngrijire și transferabilitatea sau adaptarea acestora de la o țară/regiune la alta
  , contribuția sectorului de voluntariat și non-profit
  ;

, contribuția sectorului de voluntariat și non-profit

| — | Îmbunătățirea evaluării tehnologiei din domeniul sănătății; |
| --- | --- |

—

Îmbunătățirea evaluării tehnologiei din domeniul sănătății;

| — | Îmbunătățirea evaluării tehnologiei din domeniul sănătății; |
| --- | --- |

—

Îmbunătățirea evaluării tehnologiei din domeniul sănătății;

| — | Evoluția inegalităților în materie de sănătate și răspuns eficace la nivel de politici; |
| --- | --- |

—

Evoluția inegalităților în materie de sănătate și răspuns eficace la nivel de politici;

| — | Evoluția inegalităților în materie de sănătate și răspuns eficace la nivel de politici; |
| --- | --- |

—

Evoluția inegalităților în materie de sănătate și răspuns eficace la nivel de politici;

| — | Viitoarea forță de muncă din domeniul sănătății și necesitățile sale; |
| --- | --- |

—

Viitoarea forță de muncă din domeniul sănătății și necesitățile sale;

| — | Viitoarea forță de muncă din domeniul sănătății și necesitățile sale; |
| --- | --- |

—

Viitoarea forță de muncă din domeniul sănătății și necesitățile sale;

| — | Îmbunătățirea furnizării în timp util a informațiilor referitoare la sănătate și a utilizării datelor privind sănătatea, inclusiv fișe medicale electronice, acordând o atenție deosebită securității, confidențialității, interoperabilității, standardelor, comparabilității și integrității; |
| --- | --- |

—

Îmbunătățirea furnizării în timp util a informațiilor referitoare la sănătate și a utilizării datelor privind sănătatea, inclusiv fișe medicale electronice, acordând o atenție deosebită securității, confidențialității, interoperabilității, standardelor, comparabilității și integrității;

| — | Îmbunătățirea furnizării în timp util a informațiilor referitoare la sănătate și a utilizării datelor privind sănătatea, inclusiv fișe medicale electronice, acordând o atenție deosebită securității, confidențialității, interoperabilității, standardelor, comparabilității și integrității; |
| --- | --- |

—

Îmbunătățirea furnizării în timp util a informațiilor referitoare la sănătate și a utilizării datelor privind sănătatea, inclusiv fișe medicale electronice, acordând o atenție deosebită securității, confidențialității, interoperabilității, standardelor, comparabilității și integrității;

| — | Reziliența sistemelor de sănătate în ceea ce privește absorbirea impactului crizelor și integrarea inovării revoluționare; |
| --- | --- |

—

Reziliența sistemelor de sănătate în ceea ce privește absorbirea impactului crizelor și integrarea inovării revoluționare;

| — | Reziliența sistemelor de sănătate în ceea ce privește absorbirea impactului crizelor și integrarea inovării revoluționare; |
| --- | --- |

—

Reziliența sistemelor de sănătate în ceea ce privește absorbirea impactului crizelor și integrarea inovării revoluționare;

| — | Soluții pentru capacitarea cetățenilor și a pacienților, pentru automonitorizarea acestora și interacțiunea lor cu profesioniștii din domeniul asistenței medicale și sociale, pentru îngrijiri mai integrate și o abordare centrată pe utilizator; |
| --- | --- |

—

Soluții pentru capacitarea cetățenilor și a pacienților, pentru automonitorizarea acestora și interacțiunea lor cu profesioniștii din domeniul asistenței medicale și sociale, pentru îngrijiri mai integrate și o abordare centrată pe utilizator;

| — | Soluții pentru capacitarea cetățenilor și a pacienților, pentru automonitorizarea acestora și interacțiunea lor cu profesioniștii din domeniul asistenței medicale și sociale, pentru îngrijiri mai integrate și o abordare centrată pe utilizator; |
| --- | --- |

—

Soluții pentru capacitarea cetățenilor și a pacienților, pentru automonitorizarea acestora și interacțiunea lor cu profesioniștii din domeniul asistenței medicale și sociale, pentru îngrijiri mai integrate și o abordare centrată pe utilizator;

| — | Date, informații, cunoștințe și bune practici din cercetarea în domeniul sistemelor de sănătate la nivelul UE și la nivel mondial; |
| --- | --- |

—

Date, informații, cunoștințe și bune practici din cercetarea în domeniul sistemelor de sănătate la nivelul UE și la nivel mondial;

| — | Date, informații, cunoștințe și bune practici din cercetarea în domeniul sistemelor de sănătate la nivelul UE și la nivel mondial; |
| --- | --- |

—

Date, informații, cunoștințe și bune practici din cercetarea în domeniul sistemelor de sănătate la nivelul UE și la nivel mondial;

Amendamentul 42

Amendamentul 42

Anexa I – „Activitățile programului”, „Pilonul II – Provocări globale și competitivitate industrială”, clusterul „O societate sigură și favorabilă incluziunii”, punctul 2.1 al doilea paragraf (pagina 27)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| UE trebuie să promoveze un model de creștere durabilă și favorabilă incluziunii, valorificând totodată beneficiile obținute ca urmare a progreselor tehnologice, consolidând încrederea în guvernanța democratică și promovând inovarea în acest domeniu, combătând inegalitățile, șomajul, marginalizarea, discriminarea și radicalizarea,
  garantând
  respectarea drepturilor omului,
  promovând
  diversitatea culturală și patrimoniul cultural european și capacitându-i pe cetățeni prin inovarea socială. De asemenea, gestionarea migrației și a integrării migranților vor rămâne aspecte prioritare. Rolul cercetării și al inovării în domeniul științelor sociale și umaniste în răspunsul la aceste provocări și în îndeplinirea obiectivelor UE este fundamental. | UE trebuie să promoveze un model de creștere durabilă și favorabilă incluziunii, valorificând totodată beneficiile obținute ca urmare a progreselor tehnologice, consolidând încrederea în guvernanța democratică și promovând inovarea în acest domeniu, combătând inegalitățile, șomajul, marginalizarea, discriminarea și radicalizarea,
  protejând și promovând
  respectarea drepturilor omului, diversitatea culturală și patrimoniul cultural european
  , facilitând accesul universal la cultură și educație
  și capacitându-i pe cetățeni prin inovarea socială
  și dezvoltarea economiei sociale și solidare
  . De asemenea, gestionarea migrației
  , a primirii
  și a integrării migranților vor rămâne aspecte prioritare. Rolul cercetării și al inovării în domeniul științelor sociale și umaniste în răspunsul la aceste provocări și în îndeplinirea obiectivelor UE este fundamental. |
| | Obiectivul incluziunii sociale trebuie să se bazeze, în special, pe valorificarea patrimoniului cultural, tangibil sau intangibil, care, în contextul actual al globalizării, devine de acum înainte un element central al sentimentului de apartenență al populațiilor, în special în aspectele sale regionale și lingvistice. Europa – care a fost de fapt construită de-a lungul secolelor prin coabitarea unor comunități foarte diverse care au lăsat în urmă o moștenire vastă – trebuie, prin urmare, să facă față acestei provocări și să sprijine conservarea și valorificarea patrimoniului, în cooperare cu regiunile și cu statele. Această intervenție este cu atât mai importantă cu cât se referă la un domeniu important de experimentare și implementare a numeroase inovații tehnologice. Implementarea lor în domeniul patrimoniului reprezintă o pârghie economică puternică, cu efecte de dezvoltare turistică, în beneficiul regiunilor. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

UE trebuie să promoveze un model de creștere durabilă și favorabilă incluziunii, valorificând totodată beneficiile obținute ca urmare a progreselor tehnologice, consolidând încrederea în guvernanța democratică și promovând inovarea în acest domeniu, combătând inegalitățile, șomajul, marginalizarea, discriminarea și radicalizarea,
  garantând
  respectarea drepturilor omului,
  promovând
  diversitatea culturală și patrimoniul cultural european și capacitându-i pe cetățeni prin inovarea socială. De asemenea, gestionarea migrației și a integrării migranților vor rămâne aspecte prioritare. Rolul cercetării și al inovării în domeniul științelor sociale și umaniste în răspunsul la aceste provocări și în îndeplinirea obiectivelor UE este fundamental.

garantând

promovând

UE trebuie să promoveze un model de creștere durabilă și favorabilă incluziunii, valorificând totodată beneficiile obținute ca urmare a progreselor tehnologice, consolidând încrederea în guvernanța democratică și promovând inovarea în acest domeniu, combătând inegalitățile, șomajul, marginalizarea, discriminarea și radicalizarea,
  protejând și promovând
  respectarea drepturilor omului, diversitatea culturală și patrimoniul cultural european
  , facilitând accesul universal la cultură și educație
  și capacitându-i pe cetățeni prin inovarea socială
  și dezvoltarea economiei sociale și solidare
  . De asemenea, gestionarea migrației
  , a primirii
  și a integrării migranților vor rămâne aspecte prioritare. Rolul cercetării și al inovării în domeniul științelor sociale și umaniste în răspunsul la aceste provocări și în îndeplinirea obiectivelor UE este fundamental.

protejând și promovând

, facilitând accesul universal la cultură și educație

și dezvoltarea economiei sociale și solidare

, a primirii

Obiectivul incluziunii sociale trebuie să se bazeze, în special, pe valorificarea patrimoniului cultural, tangibil sau intangibil, care, în contextul actual al globalizării, devine de acum înainte un element central al sentimentului de apartenență al populațiilor, în special în aspectele sale regionale și lingvistice. Europa – care a fost de fapt construită de-a lungul secolelor prin coabitarea unor comunități foarte diverse care au lăsat în urmă o moștenire vastă – trebuie, prin urmare, să facă față acestei provocări și să sprijine conservarea și valorificarea patrimoniului, în cooperare cu regiunile și cu statele. Această intervenție este cu atât mai importantă cu cât se referă la un domeniu important de experimentare și implementare a numeroase inovații tehnologice. Implementarea lor în domeniul patrimoniului reprezintă o pârghie economică puternică, cu efecte de dezvoltare turistică, în beneficiul regiunilor.

Obiectivul incluziunii sociale trebuie să se bazeze, în special, pe valorificarea patrimoniului cultural, tangibil sau intangibil, care, în contextul actual al globalizării, devine de acum înainte un element central al sentimentului de apartenență al populațiilor, în special în aspectele sale regionale și lingvistice. Europa – care a fost de fapt construită de-a lungul secolelor prin coabitarea unor comunități foarte diverse care au lăsat în urmă o moștenire vastă – trebuie, prin urmare, să facă față acestei provocări și să sprijine conservarea și valorificarea patrimoniului, în cooperare cu regiunile și cu statele. Această intervenție este cu atât mai importantă cu cât se referă la un domeniu important de experimentare și implementare a numeroase inovații tehnologice. Implementarea lor în domeniul patrimoniului reprezintă o pârghie economică puternică, cu efecte de dezvoltare turistică, în beneficiul regiunilor.

Amendamentul 43

Amendamentul 43

Anexa I – „Activitățile programului”, „Pilonul II – Provocări globale și competitivitate industrială”, clusterul „O societate sigură și favorabilă incluziunii”, punctul 2.1 al șaselea paragraf (pagina 28)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| Activitățile de cercetare și de inovare legate de această provocare globală vor fi aliniate, în general, la prioritățile Comisiei în materie de schimbări democratice; locuri de muncă, creștere și investiții; justiție și drepturi fundamentale; migrație; o uniune economică și monetară mai profundă și mai echitabilă; piața unică digitală. Acest lucru constituie un răspuns la angajamentul asumat în cadrul Agendei de la Roma de a depune eforturi cu scopul de a realiza „o Europă socială” și „o Uniune care păstrează patrimoniul nostru cultural și promovează diversitatea culturală”. Aceasta va sprijini, de asemenea, Pilonul european al drepturilor sociale, precum și Pactul mondial pentru asigurarea unei migrații legale, desfășurate în condiții de siguranță și de ordine. | Activitățile de cercetare și de inovare legate de această provocare globală vor fi aliniate, în general, la prioritățile Comisiei în materie de schimbări democratice; locuri de muncă, creștere și investiții
  , educație
  ; justiție și drepturi fundamentale; migrație; o uniune economică și monetară mai profundă și mai echitabilă; piața unică digitală. Acest lucru constituie un răspuns la angajamentul asumat în cadrul Agendei de la Roma de a depune eforturi cu scopul de a realiza „o Europă socială” și „o Uniune care păstrează patrimoniul nostru cultural și promovează diversitatea culturală”. Aceasta va sprijini, de asemenea, Pilonul european al drepturilor sociale
  , obiectivul unei societăți a cunoașterii
  , precum și Pactul mondial pentru asigurarea unei migrații legale, desfășurate în condiții de siguranță și de ordine. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

Activitățile de cercetare și de inovare legate de această provocare globală vor fi aliniate, în general, la prioritățile Comisiei în materie de schimbări democratice; locuri de muncă, creștere și investiții; justiție și drepturi fundamentale; migrație; o uniune economică și monetară mai profundă și mai echitabilă; piața unică digitală. Acest lucru constituie un răspuns la angajamentul asumat în cadrul Agendei de la Roma de a depune eforturi cu scopul de a realiza „o Europă socială” și „o Uniune care păstrează patrimoniul nostru cultural și promovează diversitatea culturală”. Aceasta va sprijini, de asemenea, Pilonul european al drepturilor sociale, precum și Pactul mondial pentru asigurarea unei migrații legale, desfășurate în condiții de siguranță și de ordine.

Activitățile de cercetare și de inovare legate de această provocare globală vor fi aliniate, în general, la prioritățile Comisiei în materie de schimbări democratice; locuri de muncă, creștere și investiții
  , educație
  ; justiție și drepturi fundamentale; migrație; o uniune economică și monetară mai profundă și mai echitabilă; piața unică digitală. Acest lucru constituie un răspuns la angajamentul asumat în cadrul Agendei de la Roma de a depune eforturi cu scopul de a realiza „o Europă socială” și „o Uniune care păstrează patrimoniul nostru cultural și promovează diversitatea culturală”. Aceasta va sprijini, de asemenea, Pilonul european al drepturilor sociale
  , obiectivul unei societăți a cunoașterii
  , precum și Pactul mondial pentru asigurarea unei migrații legale, desfășurate în condiții de siguranță și de ordine.

, educație

, obiectivul unei societăți a cunoașterii

Amendamentul 44

Amendamentul 44

Anexa I – „Activitățile programului”, „Pilonul II – Provocări globale și competitivitate industrială”, clusterul „O societate sigură și favorabilă incluziunii”, punctul 2.2.1 (paginile 28 și 29)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| Linii generale | Linii generale |
| — | Istoria, evoluția și eficacitatea democrațiilor, la diferite niveluri și sub diferite forme; aspecte legate de digitalizare, efectele comunicării prin intermediul rețelelor sociale și rolul educației și al politicilor de tineret ca pietre de temelie ale cetățeniei democratice; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

Linii generale

Linii generale

Linii generale

Linii generale

—

Istoria, evoluția și eficacitatea democrațiilor, la diferite niveluri și sub diferite forme; aspecte legate de digitalizare, efectele comunicării prin intermediul rețelelor sociale și rolul educației și al politicilor de tineret ca pietre de temelie ale cetățeniei democratice;

| — | Istoria, evoluția și eficacitatea democrațiilor, la diferite niveluri și sub diferite forme; aspecte legate de digitalizare, efectele comunicării prin intermediul rețelelor sociale și rolul educației și al politicilor de tineret ca pietre de temelie ale cetățeniei democratice; |
| --- | --- |

—

Istoria, evoluția și eficacitatea democrațiilor, la diferite niveluri și sub diferite forme; aspecte legate de digitalizare, efectele comunicării prin intermediul rețelelor sociale și rolul educației și al politicilor de tineret ca pietre de temelie ale cetățeniei democratice;

| — | Abordări inovatoare pentru a sprijini transparența, capacitatea de adaptare, răspunderea, eficacitatea și legitimitatea guvernanței democratice, cu respectarea deplină a drepturilor fundamentale și a statului de drept; |
| --- | --- |

—

Abordări inovatoare pentru a sprijini transparența, capacitatea de adaptare, răspunderea, eficacitatea și legitimitatea guvernanței democratice, cu respectarea deplină a drepturilor fundamentale și a statului de drept;

| — | Abordări inovatoare pentru a sprijini transparența, capacitatea de adaptare, răspunderea, eficacitatea și legitimitatea guvernanței democratice, cu respectarea deplină a drepturilor fundamentale și a statului de drept; |
| --- | --- |

—

Abordări inovatoare pentru a sprijini transparența, capacitatea de adaptare, răspunderea, eficacitatea și legitimitatea guvernanței democratice, cu respectarea deplină a drepturilor fundamentale și a statului de drept;

| — | Strategii de abordare a populismului, extremismului, radicalizării și terorismului, precum și de includere și implicare a cetățenilor nemulțumiți și marginalizați; |
| --- | --- |

—

Strategii de abordare a populismului, extremismului, radicalizării și terorismului, precum și de includere și implicare a cetățenilor nemulțumiți și marginalizați;

| — | Strategii de abordare a populismului, extremismului, radicalizării și terorismului, precum și de includere și implicare a cetățenilor nemulțumiți și marginalizați; |
| --- | --- |

—

Strategii de abordare a populismului, extremismului, radicalizării și terorismului, precum și de includere și implicare a cetățenilor nemulțumiți și marginalizați;

| — | O mai bună înțelegere a rolului standardelor jurnalistice și a conținutului generat de utilizatori într-o societate hiperconectată și dezvoltarea de instrumente pentru combaterea dezinformării; |
| --- | --- |

—

O mai bună înțelegere a rolului standardelor jurnalistice și a conținutului generat de utilizatori într-o societate hiperconectată și dezvoltarea de instrumente pentru combaterea dezinformării;

| — | O mai bună înțelegere a rolului standardelor jurnalistice și a conținutului generat de utilizatori într-o societate hiperconectată și dezvoltarea de instrumente pentru combaterea dezinformării; |
| --- | --- |

—

O mai bună înțelegere a rolului standardelor jurnalistice și a conținutului generat de utilizatori într-o societate hiperconectată și dezvoltarea de instrumente pentru combaterea dezinformării;

| — | Rolul cetățeniei și al identităților multiculturale în raport cu cetățenia democratică și cu angajamentul politic; |
| --- | --- |

—

Rolul cetățeniei și al identităților multiculturale în raport cu cetățenia democratică și cu angajamentul politic;

| — | Rolul cetățeniei și al identităților multiculturale în raport cu cetățenia democratică și cu angajamentul politic; |
| --- | --- |

—

Rolul cetățeniei și al identităților multiculturale în raport cu cetățenia democratică și cu angajamentul politic;

| — | Impactul progreselor tehnologice și științifice, inclusiv al datelor masive, al rețelelor sociale online și al inteligenței artificiale, asupra democrației; |
| --- | --- |

—

Impactul progreselor tehnologice și științifice, inclusiv al datelor masive, al rețelelor sociale online și al inteligenței artificiale, asupra democrației;

| — | Impactul progreselor tehnologice și științifice, inclusiv al datelor masive, al rețelelor sociale online și al inteligenței artificiale, asupra democrației; |
| --- | --- |

—

Impactul progreselor tehnologice și științifice, inclusiv al datelor masive, al rețelelor sociale online și al inteligenței artificiale, asupra democrației;

| — | Democrația deliberativă și participativă și cetățenia activă și favorabilă incluziunii, inclusiv dimensiunea digitală; |
| --- | --- |

—

Democrația deliberativă și participativă și cetățenia activă și favorabilă incluziunii, inclusiv dimensiunea digitală;

| — | Democrația deliberativă și participativă și cetățenia activă și favorabilă incluziunii, inclusiv dimensiunea digitală; |
| --- | --- |

—

Democrația deliberativă și participativă și cetățenia activă și favorabilă incluziunii, inclusiv dimensiunea digitală;

| — | Rolul orașelor și regiunilor, ca loc de formare a cetățeniei, a legăturii sociale și culturale, a tranziției ecologice și energetice și a dezvoltării economice și a inovării; contribuția lor la dezvoltarea inovării sociale, a practicilor democratice și a cetățeniei locale, naționale și europene; |
| --- | --- |

—

Rolul orașelor și regiunilor, ca loc de formare a cetățeniei, a legăturii sociale și culturale, a tranziției ecologice și energetice și a dezvoltării economice și a inovării; contribuția lor la dezvoltarea inovării sociale, a practicilor democratice și a cetățeniei locale, naționale și europene;

Rolul orașelor și regiunilor, ca loc de formare a cetățeniei, a legăturii sociale și culturale, a tranziției ecologice și energetice și a dezvoltării economice și a inovării; contribuția lor la dezvoltarea inovării sociale, a practicilor democratice și a cetățeniei locale, naționale și europene;

| — | Impactul inegalităților economice și sociale asupra participării politice și a democrațiilor, demonstrând modul în care reducerea inegalităților și combaterea tuturor formelor de discriminare, inclusiv a celei de gen, poate sprijini democrația. |
| --- | --- |

—

Impactul inegalităților economice și sociale asupra participării politice și a democrațiilor, demonstrând modul în care reducerea inegalităților și combaterea tuturor formelor de discriminare, inclusiv a celei de gen, poate sprijini democrația.

| — | Impactul inegalităților economice și sociale asupra participării politice și a democrațiilor, demonstrând modul în care reducerea inegalităților și combaterea tuturor formelor de discriminare, inclusiv a celei de gen, poate sprijini democrația. |
| --- | --- |

—

Impactul inegalităților economice și sociale asupra participării politice și a democrațiilor, demonstrând modul în care reducerea inegalităților și combaterea tuturor formelor de discriminare, inclusiv a celei de gen, poate sprijini democrația.

Expunere de motive

Expunere de motive

Orașele și regiunile sunt, la rândul lor, un instrument de promovare a unei societăți mai sigure și favorabile incluziunii, iar rolul lor trebuie să facă obiectul cercetărilor științifice.

Amendamentul 45

Amendamentul 45

Anexa I – „Activitățile programului”, „Pilonul II – Provocări globale și competitivitate industrială”, clusterul „O societate sigură și favorabilă incluziunii”, punctul 2.2.3 (paginile 30 și 31)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| 2.2.3. | Transformările sociale și economice |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

2.2.3.

Transformările sociale și economice

| 2.2.3. | Educație, ocuparea forței de muncă, transformări

  sociale și economice |
| --- | --- |

2.2.3.

Educație, ocuparea forței de muncă, transformări

sociale și economice

Societățile europene suferă transformări socioeconomice profunde, în special ca urmare a globalizării și a inovațiilor tehnologice. În același timp s-a produs o creștere a inegalităților în materie de venituri în majoritatea țărilor europene. Sunt necesare politici orientate spre viitor, cu scopul de a promova o creștere favorabilă incluziunii și reducerea inegalităților, creșterea productivității (inclusiv progrese în ceea ce privește măsurarea acesteia) și capitalul uman, pentru a răspunde provocărilor privind migrația și integrarea și pentru a sprijini solidaritatea între generații și mobilitatea socială. Sunt necesare sisteme de educație și de formare pentru un viitor mai echitabil și mai prosper.

Societățile europene suferă transformări socioeconomice profunde, în special ca urmare a globalizării și a inovațiilor tehnologice. În același timp s-a produs o creștere a inegalităților în materie de venituri în majoritatea țărilor europene. Sunt necesare politici orientate spre viitor, cu scopul de a promova o creștere favorabilă incluziunii și reducerea inegalităților, creșterea productivității (inclusiv progrese în ceea ce privește măsurarea acesteia) și capitalul uman, pentru a răspunde provocărilor privind migrația și integrarea și pentru a sprijini solidaritatea între generații și mobilitatea socială. Sunt necesare sisteme de educație și de formare pentru un viitor mai echitabil și mai prosper.

Linii generale

Linii generale

Linii generale

Linii generale

| — | O bază de cunoștințe pentru consultanța în materie de investiții și de politici, în special în ceea ce privește educația și formarea profesională, în vederea dobândirii de competențe cu valoare adăugată ridicată, a productivității, a mobilității sociale, a creșterii, a inovării sociale și a creării de locuri de muncă.
  Rolul educației și al formării profesionale în abordarea inegalităților; |
| --- | --- |

—

O bază de cunoștințe pentru consultanța în materie de investiții și de politici, în special în ceea ce privește educația și formarea profesională, în vederea dobândirii de competențe cu valoare adăugată ridicată, a productivității, a mobilității sociale, a creșterii, a inovării sociale și a creării de locuri de muncă.
  Rolul educației și al formării profesionale în abordarea inegalităților;

O bază de cunoștințe pentru consultanța în materie de investiții și de politici, în special în ceea ce privește educația și formarea profesională, în vederea dobândirii de competențe cu valoare adăugată ridicată, a productivității, a mobilității sociale, a creșterii, a inovării sociale și a creării de locuri de muncă.

| — | Rolul educației și al formării profesionale în abordarea inegalităților;
  organizarea sistemului de învățământ și formare; practici pedagogice și inovatoare; activități care favorizează dezvoltarea, creativitatea, autonomia și dezvoltarea spiritului critic; sprijin adaptat pentru fiecare tânăr, care să contribuie la succesul tuturor în școală și în contextul formării; |
| --- | --- |

—

Rolul educației și al formării profesionale în abordarea inegalităților;
  organizarea sistemului de învățământ și formare; practici pedagogice și inovatoare; activități care favorizează dezvoltarea, creativitatea, autonomia și dezvoltarea spiritului critic; sprijin adaptat pentru fiecare tânăr, care să contribuie la succesul tuturor în școală și în contextul formării;

organizarea sistemului de învățământ și formare; practici pedagogice și inovatoare; activități care favorizează dezvoltarea, creativitatea, autonomia și dezvoltarea spiritului critic; sprijin adaptat pentru fiecare tânăr, care să contribuie la succesul tuturor în școală și în contextul formării;

| — | Sustenabilitatea socială dincolo de indicatorii exclusivi ai PIB-ului, în special noi modele economice și de afaceri și noi tehnologii financiare; |
| --- | --- |

—

Sustenabilitatea socială dincolo de indicatorii exclusivi ai PIB-ului, în special noi modele economice și de afaceri și noi tehnologii financiare;

| — | Sustenabilitatea socială dincolo de indicatorii exclusivi ai PIB-ului, în special noi modele economice și de afaceri și noi tehnologii financiare;
  diversitatea finalităților economice, sociale și de mediu și a misiunilor întreprinderilor; |
| --- | --- |

—

Sustenabilitatea socială dincolo de indicatorii exclusivi ai PIB-ului, în special noi modele economice și de afaceri și noi tehnologii financiare;
  diversitatea finalităților economice, sociale și de mediu și a misiunilor întreprinderilor;

diversitatea finalităților economice, sociale și de mediu și a misiunilor întreprinderilor;

| — | Instrumente statistice și alte instrumente economice în scopul unei mai bune înțelegeri a creșterii și a inovării, în contextul unei creșteri lente a productivității; |
| --- | --- |

—

Instrumente statistice și alte instrumente economice în scopul unei mai bune înțelegeri a creșterii și a inovării, în contextul unei creșteri lente a productivității;

| — | Instrumente statistice și alte instrumente economice în scopul unei mai bune înțelegeri a creșterii și a inovării, în contextul unei creșteri lente a productivității; |
| --- | --- |

—

Instrumente statistice și alte instrumente economice în scopul unei mai bune înțelegeri a creșterii și a inovării, în contextul unei creșteri lente a productivității;

| — | Noi tipuri de activități, rolul muncii, tendințe și schimbări pe piața forței de muncă, veniturile în societatea modernă, precum și efectele acestora asupra distribuției veniturilor, nediscriminarea, inclusiv egalitatea de gen, și incluziunea socială; |
| --- | --- |

—

Noi tipuri de activități, rolul muncii, tendințe și schimbări pe piața forței de muncă, veniturile în societatea modernă, precum și efectele acestora asupra distribuției veniturilor, nediscriminarea, inclusiv egalitatea de gen, și incluziunea socială;

| — | Noi tipuri de activități, rolul muncii,
  locul angajaților în cadrul întreprinderii,
  tendințe și schimbări pe piața forței de muncă, veniturile în societatea modernă, precum și efectele acestora asupra distribuției veniturilor, nediscriminarea, inclusiv egalitatea de gen, și incluziunea socială; |
| --- | --- |

—

Noi tipuri de activități, rolul muncii,
  locul angajaților în cadrul întreprinderii,
  tendințe și schimbări pe piața forței de muncă, veniturile în societatea modernă, precum și efectele acestora asupra distribuției veniturilor, nediscriminarea, inclusiv egalitatea de gen, și incluziunea socială;

locul angajaților în cadrul întreprinderii,

| — | Sistemele fiscale și de prestații sociale, împreună cu politicile privind securitatea socială și investițiile sociale, în vederea eliminării inegalităților și a combaterii efectelor negative ale tehnologiei, demografiei și diversității; |
| --- | --- |

—

Sistemele fiscale și de prestații sociale, împreună cu politicile privind securitatea socială și investițiile sociale, în vederea eliminării inegalităților și a combaterii efectelor negative ale tehnologiei, demografiei și diversității;

| — | Sistemele fiscale și de prestații sociale, împreună cu politicile privind securitatea socială și investițiile sociale, în vederea eliminării inegalităților și a combaterii efectelor negative ale tehnologiei, demografiei și diversității; |
| --- | --- |

—

Sistemele fiscale și de prestații sociale, împreună cu politicile privind securitatea socială și investițiile sociale, în vederea eliminării inegalităților și a combaterii efectelor negative ale tehnologiei, demografiei și diversității;

| — | Mobilitatea umană în context mondial și local, în vederea îmbunătățirii guvernanței migrației și a integrării migranților, inclusiv a refugiaților; respectarea angajamentelor internaționale și a drepturilor omului; creșterea și îmbunătățirea accesului la educație, formare profesională și servicii de asistență de calitate, precum și la cetățenia activă și incluzivă, în special pentru persoanele vulnerabile; |
| --- | --- |

—

Mobilitatea umană în context mondial și local, în vederea îmbunătățirii guvernanței migrației și a integrării migranților, inclusiv a refugiaților; respectarea angajamentelor internaționale și a drepturilor omului; creșterea și îmbunătățirea accesului la educație, formare profesională și servicii de asistență de calitate, precum și la cetățenia activă și incluzivă, în special pentru persoanele vulnerabile;

| — | Mobilitatea umană în context mondial și local, în vederea îmbunătățirii guvernanței migrației și a integrării migranților, inclusiv a refugiaților; respectarea angajamentelor internaționale și a drepturilor omului; creșterea și îmbunătățirea accesului la educație, formare profesională și servicii de asistență de calitate, precum și la cetățenia activă și incluzivă, în special pentru persoanele vulnerabile; |
| --- | --- |

—

Mobilitatea umană în context mondial și local, în vederea îmbunătățirii guvernanței migrației și a integrării migranților, inclusiv a refugiaților; respectarea angajamentelor internaționale și a drepturilor omului; creșterea și îmbunătățirea accesului la educație, formare profesională și servicii de asistență de calitate, precum și la cetățenia activă și incluzivă, în special pentru persoanele vulnerabile;

| — | Sisteme de educație și formare profesională care să promoveze și să utilizeze în mod optim transformarea digitală din UE și care, în plus, să poată gestiona riscurile generate de interconectarea globală și de inovațiile tehnologice, în special riscurile emergente online, preocupările legate de etică, inegalitățile socioeconomice și schimbările radicale din cadrul piețelor; |
| --- | --- |

—

Sisteme de educație și formare profesională care să promoveze și să utilizeze în mod optim transformarea digitală din UE și care, în plus, să poată gestiona riscurile generate de interconectarea globală și de inovațiile tehnologice, în special riscurile emergente online, preocupările legate de etică, inegalitățile socioeconomice și schimbările radicale din cadrul piețelor;

| — | Sisteme de educație și formare profesională care să promoveze și să utilizeze în mod optim transformarea digitală din UE și care, în plus, să poată gestiona riscurile generate de interconectarea globală și de inovațiile tehnologice, în special riscurile emergente online, preocupările legate de etică, inegalitățile socioeconomice și schimbările radicale din cadrul piețelor; |
| --- | --- |

—

Sisteme de educație și formare profesională care să promoveze și să utilizeze în mod optim transformarea digitală din UE și care, în plus, să poată gestiona riscurile generate de interconectarea globală și de inovațiile tehnologice, în special riscurile emergente online, preocupările legate de etică, inegalitățile socioeconomice și schimbările radicale din cadrul piețelor;

| — | Modernizarea autorităților publice, astfel încât acestea să răspundă așteptărilor cetățenilor legate de furnizarea serviciilor, transparența, deschiderea, răspunderea și orientarea către utilizator. |
| --- | --- |

—

Modernizarea autorităților publice, astfel încât acestea să răspundă așteptărilor cetățenilor legate de furnizarea serviciilor, transparența, deschiderea, răspunderea și orientarea către utilizator.

| — | Modernizarea autorităților publice, astfel încât acestea să răspundă așteptărilor cetățenilor legate de furnizarea serviciilor, transparența, deschiderea, răspunderea și orientarea către utilizator. |
| --- | --- |

—

Modernizarea autorităților publice, astfel încât acestea să răspundă așteptărilor cetățenilor legate de furnizarea serviciilor, transparența, deschiderea, răspunderea și orientarea către utilizator.

| — | Eficiența sistemelor de justiție și îmbunătățirea accesului la justiție pe baza independenței sistemului judiciar și a principiilor statului de drept, prin metode procedurale echitabile, eficiente și transparente, atât în materie civilă, cât și în materie penală. |
| --- | --- |

—

Eficiența sistemelor de justiție și îmbunătățirea accesului la justiție pe baza independenței sistemului judiciar și a principiilor statului de drept, prin metode procedurale echitabile, eficiente și transparente, atât în materie civilă, cât și în materie penală.

| — | Eficiența sistemelor de justiție și îmbunătățirea accesului la justiție pe baza independenței sistemului judiciar și a principiilor statului de drept, prin metode procedurale echitabile, eficiente și transparente, atât în materie civilă, cât și în materie penală. |
| --- | --- |

—

Eficiența sistemelor de justiție și îmbunătățirea accesului la justiție pe baza independenței sistemului judiciar și a principiilor statului de drept, prin metode procedurale echitabile, eficiente și transparente, atât în materie civilă, cât și în materie penală.

Amendamentul 46

Amendamentul 46

Anexa I, Pilonul II (pagina 35)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| 3.2. | Domenii de intervenție |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

3.2.

Domenii de intervenție

| 3.2. | Domenii de intervenție |
| --- | --- |

3.2.

Domenii de intervenție

| 3.2.1. | Tehnologiile
  de
  producție |
| --- | --- |

3.2.1.

Tehnologiile
  de
  producție

Tehnologiile

producție

| 3.2.1. | Pârghii transversale
  de
  transformare și de performanță |
| --- | --- |

3.2.1.

Pârghii transversale
  de
  transformare și de performanță

Pârghii transversale

transformare și de performanță

Industria prelucrătoare reprezintă principalul factor determinant al ocupării forței de muncă și al prosperității în UE, producând peste trei sferturi din exporturile mondiale ale UE și oferind peste 100 de milioane de locuri de muncă directe și indirecte. Principala provocare pentru industria prelucrătoare din UE este de a rămâne competitivă la nivel mondial, prin realizarea de produse mai inteligente și mai personalizate, cu valoare adăugată ridicată și care necesită cheltuieli mult mai reduse cu energia. Contribuțiile sectoarelor culturale și creative vor fi esențiale pentru generarea valorii adăugate.

Viitorul industriei depinde nu doar de factorii tehnologici, dar și de cei sociali și organizatorici, care sunt determinanți pentru competitivitatea sa, sunt de cele mai multe ori cunoscuți insuficient și reclamă o nouă dezvoltare în materie de cunoștințe, diseminare și asumare a responsabilității.

Viitorul industriei depinde nu doar de factorii tehnologici, dar și de cei sociali și organizatorici, care sunt determinanți pentru competitivitatea sa, sunt de cele mai multe ori cunoscuți insuficient și reclamă o nouă dezvoltare în materie de cunoștințe, diseminare și asumare a responsabilității.

Linii generale

Linii generale

| — | Organizarea lanțurilor valorice și cooperarea în cadrul acestora; repartizarea valorii adăugate, mecanismele de negociere și de stabilire a prețurilor; instrumentele de schimb de informații și de colaborare, activitățile de proiectare în comun; utilizarea realității virtuale și augmentate în domeniul proiectării, pregătirea pentru industrializare și formarea operatorilor; |
| --- | --- |

—

Organizarea lanțurilor valorice și cooperarea în cadrul acestora; repartizarea valorii adăugate, mecanismele de negociere și de stabilire a prețurilor; instrumentele de schimb de informații și de colaborare, activitățile de proiectare în comun; utilizarea realității virtuale și augmentate în domeniul proiectării, pregătirea pentru industrializare și formarea operatorilor;

Organizarea lanțurilor valorice și cooperarea în cadrul acestora; repartizarea valorii adăugate, mecanismele de negociere și de stabilire a prețurilor; instrumentele de schimb de informații și de colaborare, activitățile de proiectare în comun; utilizarea realității virtuale și augmentate în domeniul proiectării, pregătirea pentru industrializare și formarea operatorilor;

| — | Gruparea în clustere, rețelele de cooperare localizate, dezvoltarea ecosistemelor teritoriale și a clusterelor de inovare; dezvoltarea unor externalități pozitive de către teritorii pentru a deveni mai atractive și pentru competitivitatea industriei; |
| --- | --- |

—

Gruparea în clustere, rețelele de cooperare localizate, dezvoltarea ecosistemelor teritoriale și a clusterelor de inovare; dezvoltarea unor externalități pozitive de către teritorii pentru a deveni mai atractive și pentru competitivitatea industriei;

Gruparea în clustere, rețelele de cooperare localizate, dezvoltarea ecosistemelor teritoriale și a clusterelor de inovare; dezvoltarea unor externalități pozitive de către teritorii pentru a deveni mai atractive și pentru competitivitatea industriei;

| — | Ergonomia și îmbunătățirea condițiilor de muncă; acces la învățare pe tot parcursul vieții și adaptarea competențelor la transformarea meseriilor; mobilizarea experienței și dezvoltarea creativității lucrătorilor; |
| --- | --- |

—

Ergonomia și îmbunătățirea condițiilor de muncă; acces la învățare pe tot parcursul vieții și adaptarea competențelor la transformarea meseriilor; mobilizarea experienței și dezvoltarea creativității lucrătorilor;

Ergonomia și îmbunătățirea condițiilor de muncă; acces la învățare pe tot parcursul vieții și adaptarea competențelor la transformarea meseriilor; mobilizarea experienței și dezvoltarea creativității lucrătorilor;

| — | Ridicarea barierelor din calea transformării, în special a transformării digitale, a întreprinderilor: accesul la finanțare, inovare și competențe; construirea și gestionarea strategiilor de transformare, managementul schimbărilor; evoluția ramurilor reprezentative și a meseriilor din cadrul industriei. |
| --- | --- |

—

Ridicarea barierelor din calea transformării, în special a transformării digitale, a întreprinderilor: accesul la finanțare, inovare și competențe; construirea și gestionarea strategiilor de transformare, managementul schimbărilor; evoluția ramurilor reprezentative și a meseriilor din cadrul industriei.

Ridicarea barierelor din calea transformării, în special a transformării digitale, a întreprinderilor: accesul la finanțare, inovare și competențe; construirea și gestionarea strategiilor de transformare, managementul schimbărilor; evoluția ramurilor reprezentative și a meseriilor din cadrul industriei.

| 3.2.2. | Tehnologiile de producție |
| --- | --- |

3.2.2.

3.2.2.

Tehnologiile de producție

Industria prelucrătoare reprezintă principalul factor determinant al ocupării forței de muncă și al prosperității în UE, producând peste trei sferturi din exporturile mondiale ale UE și oferind peste 100 de milioane de locuri de muncă directe și indirecte. Principala provocare pentru industria prelucrătoare din UE este de a rămâne competitivă la nivel mondial, prin realizarea de produse mai inteligente și mai personalizate, cu valoare adăugată ridicată și care necesită cheltuieli mult mai reduse cu energia. Contribuțiile sectoarelor culturale și creative vor fi esențiale pentru generarea valorii adăugate.

Expunere de motive

Expunere de motive

În acest stadiu, programul Orizont Europa ignoră sau subestimează aspectele transversale și organizaționale care au totuși o contribuție majoră la transformarea și la competitivitatea industriei și pentru care Europa are nevoie de mai multe cunoștințe științifice și de mai multe inovații.

Amendamentul 47

Amendamentul 47

Anexa I, Pilonul II (pagina 43)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| EXPUNERE DE MOTIVE | EXPUNERE DE MOTIVE |
| PARTEA A II- A – Anexa I | PARTEA A II- A – Anexa I |
| 4. CLUSTERUL „CLIMĂ, ENERGIE ȘI MOBILITATE” | 4. CLUSTERUL „CLIMĂ, ENERGIE ȘI MOBILITATE” |
| 4.1. | Motivare |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

EXPUNERE DE MOTIVE

EXPUNERE DE MOTIVE

PARTEA A II- A – Anexa I

PARTEA A II- A – Anexa I

4. CLUSTERUL „CLIMĂ, ENERGIE ȘI MOBILITATE”

4. CLUSTERUL „CLIMĂ, ENERGIE ȘI MOBILITATE”

4.1.

Motivare

| 4.1. | Motivare |
| --- | --- |

4.1.

Motivare

[...]

[...]

Activitățile din cadrul acestui cluster contribuie în special la atingerea obiectivelor uniunii energetice, precum și a celor ale pieței unice digitale, ale agendei pentru susținerea creării de locuri de muncă, a creșterii economice și a investițiilor, la consolidarea poziției de actor global a UE, la noua strategie pentru politica industrială a UE, la economia circulară, la Inițiativa privind materiile prime, la uniunea securității și la Agenda urbană, la politica agricolă comună a UE, precum și la elaborarea dispozițiilor juridice ale UE privind reducerea zgomotului și poluării aerului.

Activitățile din cadrul acestui cluster contribuie în special la atingerea obiectivelor uniunii energetice, precum și a celor ale pieței unice digitale, ale agendei pentru susținerea creării de locuri de muncă, a creșterii economice și a investițiilor, la consolidarea poziției de actor global a UE, la noua strategie pentru politica industrială a UE, la economia circulară
  , la creșterea albastră
  , la Inițiativa privind materiile prime, la uniunea securității și la Agenda urbană, la politica agricolă
  comună, politica maritimă integrată și politica
  comună
  în domeniul pescuitului
  a UE, precum și la elaborarea dispozițiilor juridice ale UE privind reducerea zgomotului și poluării aerului.

, la creșterea albastră

comună, politica maritimă integrată și politica

în domeniul pescuitului

[...]

[...]

Expunere de motive

Expunere de motive

Marea și activitățile pescărești reprezintă sectoare esențiale pentru UE, și de aceea este esențial să se includă o referire la ele.

Amendamentul 48

Amendamentul 48

Anexa I, Pilonul II, punctul 4.2.5 – „Comunitățile și orașele” (pagina 46)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| Linii generale | Linii generale |
| [...] | [...] |
| — | Calitatea vieții cetățenilor, mobilitate sigură, inovare socială în mediul urban, capacitatea circulară și regenerativă a orașelor, reducerea amprentei ecologice și a poluării; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

Linii generale

Linii generale

Linii generale

Linii generale

[...]

[...]

—

Calitatea vieții cetățenilor, mobilitate sigură, inovare socială în mediul urban, capacitatea circulară și regenerativă a orașelor, reducerea amprentei ecologice și a poluării;

| — | Calitatea vieții cetățenilor, mobilitate sigură, inovare socială în mediul urban, capacitatea circulară și regenerativă a orașelor, reducerea amprentei ecologice și a poluării; |
| --- | --- |

—

Calitatea vieții cetățenilor, mobilitate sigură, inovare socială în mediul urban, capacitatea circulară și regenerativă a orașelor, reducerea amprentei ecologice și a poluării;

| — | Mobilizarea cetățenilor în orașe și regiuni, provocările în materie de democrație generate de tranziția ecologică și energetică; nivelul de acceptare socială și aderarea la schimbările legate de traiectoriile tranziției; reducerea inegalităților în corelație cu adaptarea la schimbările climatice și la tranzițiile ecologice și energetice; |
| --- | --- |

—

Mobilizarea cetățenilor în orașe și regiuni, provocările în materie de democrație generate de tranziția ecologică și energetică; nivelul de acceptare socială și aderarea la schimbările legate de traiectoriile tranziției; reducerea inegalităților în corelație cu adaptarea la schimbările climatice și la tranzițiile ecologice și energetice;

Mobilizarea cetățenilor în orașe și regiuni, provocările în materie de democrație generate de tranziția ecologică și energetică; nivelul de acceptare socială și aderarea la schimbările legate de traiectoriile tranziției; reducerea inegalităților în corelație cu adaptarea la schimbările climatice și la tranzițiile ecologice și energetice;

[...]

[...]

Amendamentul 49

Amendamentul 49

Anexa I, Pilonul II, punctul 5.2.4 – „Mările și oceanele” (pagina 55)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| Linii generale | Linii generale |
| [...] | [...] |
| — | Lanțuri valorice albastre, utilizarea multiplă a spațiului marin și dezvoltarea sectorului energiei din surse regenerabile provenite din mări și oceane, inclusiv utilizarea durabilă a microalgelor și a macroalgelor; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

Linii generale

Linii generale

[...]

[...]

—

Lanțuri valorice albastre, utilizarea multiplă a spațiului marin și dezvoltarea sectorului energiei din surse regenerabile provenite din mări și oceane, inclusiv utilizarea durabilă a microalgelor și a macroalgelor;

| — | Lanțuri valorice albastre, utilizarea multiplă a spațiului marin și
  dezvoltarea industriilor maritime, inclusiv a
  sectorului energiei din surse regenerabile provenite din mări și oceane, inclusiv utilizarea durabilă a microalgelor și a macroalgelor; |
| --- | --- |

—

Lanțuri valorice albastre, utilizarea multiplă a spațiului marin și
  dezvoltarea industriilor maritime, inclusiv a
  sectorului energiei din surse regenerabile provenite din mări și oceane, inclusiv utilizarea durabilă a microalgelor și a macroalgelor;

dezvoltarea industriilor maritime, inclusiv a

| — | Interfețe uscat/mare în jurul zonelor de coastă, durabilitatea diferitelor sectoare ale economiei albastre, inclusiv pescuitul și culturile marine, precum și turismul în zonele costiere; abordări sistemice privind dezvoltarea durabilă a zonelor portuare și de litoral; provocările generate de urbanizare și de îmbătrânirea populației din zonele de litoral; |
| --- | --- |

—

Interfețe uscat/mare în jurul zonelor de coastă, durabilitatea diferitelor sectoare ale economiei albastre, inclusiv pescuitul și culturile marine, precum și turismul în zonele costiere; abordări sistemice privind dezvoltarea durabilă a zonelor portuare și de litoral; provocările generate de urbanizare și de îmbătrânirea populației din zonele de litoral;

Interfețe uscat/mare în jurul zonelor de coastă, durabilitatea diferitelor sectoare ale economiei albastre, inclusiv pescuitul și culturile marine, precum și turismul în zonele costiere; abordări sistemice privind dezvoltarea durabilă a zonelor portuare și de litoral; provocările generate de urbanizare și de îmbătrânirea populației din zonele de litoral;

| — | Soluții bazate pe natură axate pe dinamica ecosistemelor marine și costiere, |
| --- | --- |

—

Soluții bazate pe natură axate pe dinamica ecosistemelor marine și costiere,

| — | Soluții bazate pe natură axate pe dinamica ecosistemelor marine și costiere, |
| --- | --- |

—

Soluții bazate pe natură axate pe dinamica ecosistemelor marine și costiere,

[...]

[...]

Amendamentul 50

Amendamentul 50

Anexa I, Pilonul II, punctul 6.2.2 – „Provocări globale” (pagina 60)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| 2. | O societate sigură și favorabilă incluziunii |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

2.

O societate sigură și favorabilă incluziunii

| 2. | O societate sigură și favorabilă incluziunii |
| --- | --- |

2.

O societate sigură și favorabilă incluziunii

| — | Cercetare privind inegalitatea, sărăcia și excluziunea, mobilitatea socială, diversitatea și competențele culturale; evaluarea efectelor transformărilor sociale, demografice și tehnologice asupra economiei și societății; |
| --- | --- |

—

Cercetare privind inegalitatea, sărăcia și excluziunea, mobilitatea socială, diversitatea și competențele culturale; evaluarea efectelor transformărilor sociale, demografice și tehnologice asupra economiei și societății;

| — | Cercetare privind inegalitatea, sărăcia și excluziunea, mobilitatea socială, diversitatea și competențele culturale; evaluarea efectelor transformărilor sociale, demografice și tehnologice asupra economiei și societății; |
| --- | --- |

—

Cercetare privind inegalitatea, sărăcia și excluziunea, mobilitatea socială, diversitatea și competențele culturale; evaluarea efectelor transformărilor sociale, demografice și tehnologice asupra economiei și societății;

| — | Cercetare privind formarea inegalităților în școli și privind dezvoltarea unui sistem de educație și formare care să favorizeze succesul și împlinirea tuturor persoanelor pe tot parcursul vieții; |
| --- | --- |

—

Cercetare privind formarea inegalităților în școli și privind dezvoltarea unui sistem de educație și formare care să favorizeze succesul și împlinirea tuturor persoanelor pe tot parcursul vieții;

Cercetare privind formarea inegalităților în școli și privind dezvoltarea unui sistem de educație și formare care să favorizeze succesul și împlinirea tuturor persoanelor pe tot parcursul vieții;

| — | Sprijin pentru conservarea patrimoniului cultural; |
| --- | --- |

—

Sprijin pentru conservarea patrimoniului cultural;

| — | Sprijin pentru conservarea patrimoniului cultural; |
| --- | --- |

—

Sprijin pentru conservarea patrimoniului cultural;

[...]

[...]

Amendamentul 51

Amendamentul 51

Anexa I, Pilonul II (pagina 62)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| 5. | Alimente și resurse naturale |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

5.

Alimente și resurse naturale

| 5. | Alimente și resurse naturale |
| --- | --- |

5.

Alimente și resurse naturale

[...]

[...]

| — | Laboratoare de referință ale UE pentru aditivii alimentari, organismele modificate genetic și materialele care sunt în contact cu alimentele. |
| --- | --- |

—

Laboratoare de referință ale UE pentru aditivii alimentari, organismele modificate genetic și materialele care sunt în contact cu alimentele.

| — | Laboratoare de referință ale UE pentru aditivii alimentari, organismele modificate genetic și materialele care sunt în contact cu alimentele. |
| --- | --- |

—

Laboratoare de referință ale UE pentru aditivii alimentari, organismele modificate genetic și materialele care sunt în contact cu alimentele.

| — | Un centru de cunoștințe în domeniul sistemelor locale de alimentație; |
| --- | --- |

—

Un centru de cunoștințe în domeniul sistemelor locale de alimentație;

Un centru de cunoștințe în domeniul sistemelor locale de alimentație;

| — | Un centru de cunoștințe privind frauda și calitatea alimentară; |
| --- | --- |

—

Un centru de cunoștințe privind frauda și calitatea alimentară;

| — | Un centru de cunoștințe privind frauda și calitatea alimentară; |
| --- | --- |

—

Un centru de cunoștințe privind frauda și calitatea alimentară;

| — | Un centru de cunoștințe pentru bioeconomie. |
| --- | --- |

—

Un centru de cunoștințe pentru bioeconomie.

| — | Un centru de cunoștințe pentru bioeconomie. |
| --- | --- |

—

Un centru de cunoștințe pentru bioeconomie.

Amendamentul 52

Amendamentul 52

Anexa I – „Activitățile programului”, „Pilonul III – Inovare deschisă”, al șaptelea paragraf (paginile 64 și 65)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| Pentru ca Europa să poată conduce acest nou val de inovare revoluționară, trebuie abordate următoarele provocări de bază: | Pentru ca Europa să poată conduce acest nou val de inovare revoluționară, trebuie abordate următoarele provocări de bază: |
| — | Ameliorarea transformării științei în inovare, pentru a accelera transferul de idei, tehnologii și talente din sectorul cercetării de bază, către cel al start-up-urilor și al industriei; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

Pentru ca Europa să poată conduce acest nou val de inovare revoluționară, trebuie abordate următoarele provocări de bază:

Pentru ca Europa să poată conduce acest nou val de inovare revoluționară, trebuie abordate următoarele provocări de bază:

—

Ameliorarea transformării științei în inovare, pentru a accelera transferul de idei, tehnologii și talente din sectorul cercetării de bază, către cel al start-up-urilor și al industriei;

| — | Ameliorarea transformării științei în inovare, pentru a accelera transferul de idei, tehnologii și talente din sectorul cercetării de bază, către cel al start-up-urilor și al industriei; |
| --- | --- |

—

Ameliorarea transformării științei în inovare, pentru a accelera transferul de idei, tehnologii și talente din sectorul cercetării de bază, către cel al start-up-urilor și al industriei;

| — | Accelerarea transformării industriale: industria europeană a rămas în urmă în ceea ce privește adoptarea și expansiunea noilor tehnologii: 77 % dintre societățile mari și tinere din domeniul cercetării și al dezvoltării se află în SUA sau în Asia și doar 16 % își au sediul în Europa; |
| --- | --- |

—

Accelerarea transformării industriale: industria europeană a rămas în urmă în ceea ce privește adoptarea și expansiunea noilor tehnologii: 77 % dintre societățile mari și tinere din domeniul cercetării și al dezvoltării se află în SUA sau în Asia și doar 16 % își au sediul în Europa;

| — | Accelerarea transformării industriale: industria europeană a rămas în urmă în ceea ce privește adoptarea și expansiunea noilor tehnologii: 77 % dintre societățile mari și tinere din domeniul cercetării și al dezvoltării se află în SUA sau în Asia și doar 16 % își au sediul în Europa; |
| --- | --- |

—

Accelerarea transformării industriale: industria europeană a rămas în urmă în ceea ce privește adoptarea și expansiunea noilor tehnologii: 77 % dintre societățile mari și tinere din domeniul cercetării și al dezvoltării se află în SUA sau în Asia și doar 16 % își au sediul în Europa;

| — | Creșterea finanțării de risc pentru a elimina decalajele în materie de finanțare: inovatorii europeni suferă din cauza nivelului redus al finanțării de risc. Capitalul de risc este esențial pentru transformarea inovațiilor revoluționare în societăți de prim plan la nivel mondial, însă în Europa acesta reprezintă mai puțin de un sfert din sumele alocate în acest scop în SUA și în Asia. Europa trebuie să treacă de această „vale a morții”, în care ideile și inovațiile nu ajung pe piață din cauza decalajului dintre sprijinul public și investițiile private, în special în ceea ce privește inovațiile revoluționare cu grad ridicat de risc și investițiile pe termen lung; |
| --- | --- |

—

Creșterea finanțării de risc pentru a elimina decalajele în materie de finanțare: inovatorii europeni suferă din cauza nivelului redus al finanțării de risc. Capitalul de risc este esențial pentru transformarea inovațiilor revoluționare în societăți de prim plan la nivel mondial, însă în Europa acesta reprezintă mai puțin de un sfert din sumele alocate în acest scop în SUA și în Asia. Europa trebuie să treacă de această „vale a morții”, în care ideile și inovațiile nu ajung pe piață din cauza decalajului dintre sprijinul public și investițiile private, în special în ceea ce privește inovațiile revoluționare cu grad ridicat de risc și investițiile pe termen lung;

| — | Creșterea finanțării de risc pentru a elimina decalajele în materie de finanțare: inovatorii europeni suferă din cauza nivelului redus al finanțării de risc. Capitalul de risc este esențial pentru transformarea inovațiilor revoluționare în societăți de prim plan la nivel mondial, însă în Europa acesta reprezintă mai puțin de un sfert din sumele alocate în acest scop în SUA și în Asia. Europa trebuie să treacă de această „vale a morții”, în care ideile și inovațiile nu ajung pe piață din cauza decalajului dintre sprijinul public și investițiile private, în special în ceea ce privește inovațiile revoluționare cu grad ridicat de risc și investițiile pe termen lung; |
| --- | --- |

—

Creșterea finanțării de risc pentru a elimina decalajele în materie de finanțare: inovatorii europeni suferă din cauza nivelului redus al finanțării de risc. Capitalul de risc este esențial pentru transformarea inovațiilor revoluționare în societăți de prim plan la nivel mondial, însă în Europa acesta reprezintă mai puțin de un sfert din sumele alocate în acest scop în SUA și în Asia. Europa trebuie să treacă de această „vale a morții”, în care ideile și inovațiile nu ajung pe piață din cauza decalajului dintre sprijinul public și investițiile private, în special în ceea ce privește inovațiile revoluționare cu grad ridicat de risc și investițiile pe termen lung;

| — | Ameliorarea și simplificarea cadrului european de finanțare și de sprijinire a cercetării și inovării; multitudinea de surse de finanțare oferă un cadru complex pentru inovatori. Intervenția UE trebuie să coopereze și să se coordoneze cu alt inițiative de la nivel european, național și regional, atât publice, cât și private, pentru a ameliora și a alinia mai bine capacitățile de sprijin și pentru a furniza un cadru ușor de înțeles pentru orice inovator european. |
| --- | --- |

—

Ameliorarea și simplificarea cadrului european de finanțare și de sprijinire a cercetării și inovării; multitudinea de surse de finanțare oferă un cadru complex pentru inovatori. Intervenția UE trebuie să coopereze și să se coordoneze cu alt inițiative de la nivel european, național și regional, atât publice, cât și private, pentru a ameliora și a alinia mai bine capacitățile de sprijin și pentru a furniza un cadru ușor de înțeles pentru orice inovator european.

| — | Ameliorarea și simplificarea cadrului european de finanțare și de sprijinire a cercetării și inovării; multitudinea de surse de finanțare oferă un cadru complex pentru inovatori. Intervenția UE trebuie să coopereze și să se coordoneze cu alt inițiative de la nivel european, național și regional, atât publice, cât și private, pentru a ameliora și a alinia mai bine capacitățile de sprijin și pentru a furniza un cadru ușor de înțeles pentru orice inovator european. |
| --- | --- |

—

Ameliorarea și simplificarea cadrului european de finanțare și de sprijinire a cercetării și inovării; multitudinea de surse de finanțare oferă un cadru complex pentru inovatori. Intervenția UE trebuie să coopereze și să se coordoneze cu alt inițiative de la nivel european, național și regional, atât publice, cât și private, pentru a ameliora și a alinia mai bine capacitățile de sprijin și pentru a furniza un cadru ușor de înțeles pentru orice inovator european.

| — | Eliminarea fragmentării ecosistemului de inovare. Deși Europa găzduiește un număr tot mai mare de focare de inovare, acestea nu sunt bine conectate. Societățile cu potențial de creștere la nivel internațional trebuie să facă față fragmentării piețelor naționale, caracterizate prin diversitatea limbilor, a culturii în materie de afaceri și a reglementărilor. |
| --- | --- |

—

Eliminarea fragmentării ecosistemului de inovare. Deși Europa găzduiește un număr tot mai mare de focare de inovare, acestea nu sunt bine conectate. Societățile cu potențial de creștere la nivel internațional trebuie să facă față fragmentării piețelor naționale, caracterizate prin diversitatea limbilor, a culturii în materie de afaceri și a reglementărilor.

| — | Eliminarea fragmentării ecosistemului de inovare. Deși Europa găzduiește un număr tot mai mare de focare de inovare, acestea nu sunt bine conectate. Societățile cu potențial de creștere la nivel internațional trebuie să facă față fragmentării piețelor naționale, caracterizate prin diversitatea limbilor, a culturii în materie de afaceri și a reglementărilor; |
| --- | --- |

—

Eliminarea fragmentării ecosistemului de inovare. Deși Europa găzduiește un număr tot mai mare de focare de inovare, acestea nu sunt bine conectate. Societățile cu potențial de creștere la nivel internațional trebuie să facă față fragmentării piețelor naționale, caracterizate prin diversitatea limbilor, a culturii în materie de afaceri și a reglementărilor;

| — | Recunoașterea ancorării teritoriale a științei și inovării, precum și a contribuției considerabile a ecosistemelor regionale și a clusterelor de inovare, capabile să reacționeze rapid și să producă inovări revoluționare și în măsură să asigure un sprijin continuu pentru transformarea lanțurilor valorice în Europa și pentru mobilizarea în vederea dezvoltării competențelor și a resurselor umane; În acest scop, trebuie să se țină seama în mai mare măsură de specializările inteligente și de punerea lor în rețea
  . |
| --- | --- |

—

Recunoașterea ancorării teritoriale a științei și inovării, precum și a contribuției considerabile a ecosistemelor regionale și a clusterelor de inovare, capabile să reacționeze rapid și să producă inovări revoluționare și în măsură să asigure un sprijin continuu pentru transformarea lanțurilor valorice în Europa și pentru mobilizarea în vederea dezvoltării competențelor și a resurselor umane; În acest scop, trebuie să se țină seama în mai mare măsură de specializările inteligente și de punerea lor în rețea
  .

Recunoașterea ancorării teritoriale a științei și inovării, precum și a contribuției considerabile a ecosistemelor regionale și a clusterelor de inovare, capabile să reacționeze rapid și să producă inovări revoluționare și în măsură să asigure un sprijin continuu pentru transformarea lanțurilor valorice în Europa și pentru mobilizarea în vederea dezvoltării competențelor și a resurselor umane; În acest scop, trebuie să se țină seama în mai mare măsură de specializările inteligente și de punerea lor în rețea

Amendamentul 53

Amendamentul 53

Anexa I – „Activitățile programului”, „Pilonul III – Inovare deschisă”, al 11-lea paragraf (pagina 66)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| Deși EIC va sprijini în mod direct inovațiile revoluționare, trebuie dezvoltat și îmbunătățit în continuare mediul general în care apar și se dezvoltă aceste inovații: este nevoie de un efort comun la nivel european pentru a sprijini inovarea în întreaga Europă, în toate dimensiunile și sub toate formele, inclusiv prin politici și resurse complementare la nivelul UE
  sau la nivel național
  , ori de câte ori este posibil. Prin urmare, pilonul prevede, de asemenea: | Deși EIC va sprijini în mod direct inovațiile revoluționare, trebuie dezvoltat și îmbunătățit în continuare mediul general în care apar și se dezvoltă aceste inovații: este nevoie de un efort comun la nivel european pentru a sprijini inovarea în întreaga Europă
  , în toate statele sale membre și în regiunile acestora,
  în toate dimensiunile și sub toate formele, inclusiv prin politici și resurse complementare la nivelul UE sau la nivel național,
  regional și local,
  ori de câte ori este posibil. Prin urmare, pilonul prevede, de asemenea: |
| — | Reînnoirea și consolidarea mecanismelor de coordonare și de cooperare cu statele membre și cu țările asociate, dar și cu inițiative private, pentru a sprijini toate tipurile de ecosisteme europene de inovare și actorii acestora; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

Deși EIC va sprijini în mod direct inovațiile revoluționare, trebuie dezvoltat și îmbunătățit în continuare mediul general în care apar și se dezvoltă aceste inovații: este nevoie de un efort comun la nivel european pentru a sprijini inovarea în întreaga Europă, în toate dimensiunile și sub toate formele, inclusiv prin politici și resurse complementare la nivelul UE
  sau la nivel național
  , ori de câte ori este posibil. Prin urmare, pilonul prevede, de asemenea:

sau la nivel național

Deși EIC va sprijini în mod direct inovațiile revoluționare, trebuie dezvoltat și îmbunătățit în continuare mediul general în care apar și se dezvoltă aceste inovații: este nevoie de un efort comun la nivel european pentru a sprijini inovarea în întreaga Europă
  , în toate statele sale membre și în regiunile acestora,
  în toate dimensiunile și sub toate formele, inclusiv prin politici și resurse complementare la nivelul UE sau la nivel național,
  regional și local,
  ori de câte ori este posibil. Prin urmare, pilonul prevede, de asemenea:

, în toate statele sale membre și în regiunile acestora,

regional și local,

—

Reînnoirea și consolidarea mecanismelor de coordonare și de cooperare cu statele membre și cu țările asociate, dar și cu inițiative private, pentru a sprijini toate tipurile de ecosisteme europene de inovare și actorii acestora;

| — | Reînnoirea și consolidarea mecanismelor de coordonare și de cooperare
  cu autoritățile locale și regionale,
  cu statele membre și cu țările asociate, dar și cu inițiative private, pentru a sprijini toate tipurile de ecosisteme europene de inovare și actorii acestora; |
| --- | --- |

—

Reînnoirea și consolidarea mecanismelor de coordonare și de cooperare
  cu autoritățile locale și regionale,
  cu statele membre și cu țările asociate, dar și cu inițiative private, pentru a sprijini toate tipurile de ecosisteme europene de inovare și actorii acestora;

cu autoritățile locale și regionale,

| — | Sprijinirea Institutului European de Inovare și Tehnologie (EIT) și a comunităților de cunoaștere și inovare (CCI). |
| --- | --- |

—

Sprijinirea Institutului European de Inovare și Tehnologie (EIT) și a comunităților de cunoaștere și inovare (CCI).

| — | Sprijinirea Institutului European de Inovare și Tehnologie (EIT) și a comunităților de cunoaștere și inovare (CCI). |
| --- | --- |

—

Sprijinirea Institutului European de Inovare și Tehnologie (EIT) și a comunităților de cunoaștere și inovare (CCI).

Amendamentul 54

Amendamentul 54

Anexa I – „Activitățile programului”, „Pilonul III – Inovare deschisă”, partea 1 – „Consiliul European pentru Inovare (CEI)”, punctul 1.1 (pagina 68)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| Se va acorda o atenție deosebită asigurării unei complementarități corecte și eficiente, cu inițiative individuale sau în rețea ale statelor membre, inclusiv sub formă de parteneriat european. | Se va acorda o atenție deosebită asigurării unei complementarități corecte și eficiente, cu inițiative individuale sau în rețea ale statelor membre
  , ale ecosistemelor regionale și ale clusterelor de inovare
  , inclusiv sub formă de parteneriat european.
  În interesul proiectelor sprijinite, instrumentele Pathfinder și Accelerator vor asigura integrarea intervenției lor în cadrul unui lanț continuu de sprijinire a proiectelor; CEI se va afla în dialog permanent cu autoritățile naționale, regionale și locale responsabile de inovare pentru a garanta o bună complementaritate a intervențiilor și pentru a maximiza legăturile și cooperările, inclusiv prin intermediul programelor cofinanțate. Acest dialog reprezintă o condiție prealabilă pentru acordarea mărcilor de excelență de către CEI. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

Se va acorda o atenție deosebită asigurării unei complementarități corecte și eficiente, cu inițiative individuale sau în rețea ale statelor membre, inclusiv sub formă de parteneriat european.

Se va acorda o atenție deosebită asigurării unei complementarități corecte și eficiente, cu inițiative individuale sau în rețea ale statelor membre
  , ale ecosistemelor regionale și ale clusterelor de inovare
  , inclusiv sub formă de parteneriat european.
  În interesul proiectelor sprijinite, instrumentele Pathfinder și Accelerator vor asigura integrarea intervenției lor în cadrul unui lanț continuu de sprijinire a proiectelor; CEI se va afla în dialog permanent cu autoritățile naționale, regionale și locale responsabile de inovare pentru a garanta o bună complementaritate a intervențiilor și pentru a maximiza legăturile și cooperările, inclusiv prin intermediul programelor cofinanțate. Acest dialog reprezintă o condiție prealabilă pentru acordarea mărcilor de excelență de către CEI.

, ale ecosistemelor regionale și ale clusterelor de inovare

În interesul proiectelor sprijinite, instrumentele Pathfinder și Accelerator vor asigura integrarea intervenției lor în cadrul unui lanț continuu de sprijinire a proiectelor; CEI se va afla în dialog permanent cu autoritățile naționale, regionale și locale responsabile de inovare pentru a garanta o bună complementaritate a intervențiilor și pentru a maximiza legăturile și cooperările, inclusiv prin intermediul programelor cofinanțate. Acest dialog reprezintă o condiție prealabilă pentru acordarea mărcilor de excelență de către CEI.

Amendamentul 55

Amendamentul 55

Anexa I, Pilonul III (paginile 70 și 71)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| 1.1.3. | Activități suplimentare ale CEI |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

1.1.3.

Activități suplimentare ale CEI

| 1.1.3. | Activități suplimentare ale CEI |
| --- | --- |

1.1.3.

Activități suplimentare ale CEI

CEI va pune în aplicare, de asemenea, următoarele activități suplimentare:

CEI va pune în aplicare, de asemenea, următoarele activități suplimentare:

| — | servicii CEI de accelerare a dezvoltării de întreprinderi, în sprijinul activităților și acțiunilor din cadrul Pathfinder și Accelerator. Obiectivul va fi de a pune în legătură comunitatea CEI a inovatorilor care beneficiază de finanțare, inclusiv de finanțare legată de „marca de excelență”, cu investitori, parteneri și achizitori publici. Vor fi furnizate o gamă de servicii de consiliere și de mentorat pentru acțiunile CEI. Inovatorii vor avea acces la rețelele internaționale de parteneri potențiali, inclusiv din sectorul industrial, pentru a completa un lanț valoric sau a dezvolta oportunități de piață, și pentru a găsi investitori și alte surse de finanțare private sau corporative. Activitățile vor include evenimente în direct (de exemplu evenimente de brokeraj, sesiuni de prezentare), dar și dezvoltarea de platforme de relaționare sau utilizarea celor existente, în strânsă legătură cu intermediarii financiari sprijiniți de fondul InvestUE și cu Grupul BEI. Aceste activități vor încuraja, de asemenea, schimburile între omologi ca sursă de învățare în cadrul ecosistemului de inovare, făcând apel în mod special la membrii comitetului consultativ la nivel înalt al CEI și la cercetătorii CEI; |
| --- | --- |

—

servicii CEI de accelerare a dezvoltării de întreprinderi, în sprijinul activităților și acțiunilor din cadrul Pathfinder și Accelerator. Obiectivul va fi de a pune în legătură comunitatea CEI a inovatorilor care beneficiază de finanțare, inclusiv de finanțare legată de „marca de excelență”, cu investitori, parteneri și achizitori publici. Vor fi furnizate o gamă de servicii de consiliere și de mentorat pentru acțiunile CEI. Inovatorii vor avea acces la rețelele internaționale de parteneri potențiali, inclusiv din sectorul industrial, pentru a completa un lanț valoric sau a dezvolta oportunități de piață, și pentru a găsi investitori și alte surse de finanțare private sau corporative. Activitățile vor include evenimente în direct (de exemplu evenimente de brokeraj, sesiuni de prezentare), dar și dezvoltarea de platforme de relaționare sau utilizarea celor existente, în strânsă legătură cu intermediarii financiari sprijiniți de fondul InvestUE și cu Grupul BEI. Aceste activități vor încuraja, de asemenea, schimburile între omologi ca sursă de învățare în cadrul ecosistemului de inovare, făcând apel în mod special la membrii comitetului consultativ la nivel înalt al CEI și la cercetătorii CEI;

| — | servicii CEI de accelerare a dezvoltării de întreprinderi, în sprijinul activităților și acțiunilor din cadrul Pathfinder și Accelerator. Obiectivul va fi de a pune în legătură comunitatea CEI a inovatorilor care beneficiază de finanțare, inclusiv de finanțare legată de „marca de excelență”, cu investitori, parteneri și achizitori publici
  , dar și cu actori de la nivel național și local care să sprijine inovarea și care să poată oferi sprijin suplimentar față de cel pe care îl oferă CEI și să susțină în mod durabil inovatorii
  . Vor fi furnizate o gamă de servicii de consiliere și de mentorat pentru acțiunile CEI. Inovatorii vor avea acces la rețelele internaționale de parteneri potențiali, inclusiv din sectorul industrial, pentru a completa un lanț valoric sau a dezvolta oportunități de piață, și pentru a găsi investitori și alte surse de finanțare private sau corporative. Activitățile vor include evenimente în direct (de exemplu evenimente de brokeraj, sesiuni de prezentare), dar și dezvoltarea de platforme de relaționare sau utilizarea celor existente, în strânsă legătură cu intermediarii financiari sprijiniți de fondul InvestUE și cu Grupul BEI. Aceste activități vor încuraja, de asemenea, schimburile între omologi ca sursă de învățare în cadrul ecosistemului de inovare, făcând apel în mod special la membrii comitetului consultativ la nivel înalt al CEI și la cercetătorii CEI; |
| --- | --- |

—

servicii CEI de accelerare a dezvoltării de întreprinderi, în sprijinul activităților și acțiunilor din cadrul Pathfinder și Accelerator. Obiectivul va fi de a pune în legătură comunitatea CEI a inovatorilor care beneficiază de finanțare, inclusiv de finanțare legată de „marca de excelență”, cu investitori, parteneri și achizitori publici
  , dar și cu actori de la nivel național și local care să sprijine inovarea și care să poată oferi sprijin suplimentar față de cel pe care îl oferă CEI și să susțină în mod durabil inovatorii
  . Vor fi furnizate o gamă de servicii de consiliere și de mentorat pentru acțiunile CEI. Inovatorii vor avea acces la rețelele internaționale de parteneri potențiali, inclusiv din sectorul industrial, pentru a completa un lanț valoric sau a dezvolta oportunități de piață, și pentru a găsi investitori și alte surse de finanțare private sau corporative. Activitățile vor include evenimente în direct (de exemplu evenimente de brokeraj, sesiuni de prezentare), dar și dezvoltarea de platforme de relaționare sau utilizarea celor existente, în strânsă legătură cu intermediarii financiari sprijiniți de fondul InvestUE și cu Grupul BEI. Aceste activități vor încuraja, de asemenea, schimburile între omologi ca sursă de învățare în cadrul ecosistemului de inovare, făcând apel în mod special la membrii comitetului consultativ la nivel înalt al CEI și la cercetătorii CEI;

, dar și cu actori de la nivel național și local care să sprijine inovarea și care să poată oferi sprijin suplimentar față de cel pe care îl oferă CEI și să susțină în mod durabil inovatorii

Amendamentul 56

Amendamentul 56

Anexa I – „Activitățile programului”, „Pilonul III – Inovare deschisă”, partea 1 – „Consiliul European pentru Inovare (CEI)”, punctul 1.2.2 (pagina 72)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| 1.2.2. | Administratorii programelor CEI |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

1.2.2.

Administratorii programelor CEI

Comisia va adopta o abordare proactivă cu privire la gestionarea proiectelor cu grad ridicat de risc, prin accesul la expertiza necesară.

| 1.2.2. | Administratorii programelor CEI |
| --- | --- |

1.2.2.

Administratorii programelor CEI

Comisia va adopta o abordare proactivă cu privire la gestionarea proiectelor cu grad ridicat de risc, prin accesul la expertiza necesară.

Comisia va numi, cu titlu temporar, mai mulți administratori ai programelor CEI care să asiste această entitate la elaborarea unei viziuni bazate pe tehnologie și a orientărilor operaționale.

Comisia va numi, cu titlu temporar, mai mulți administratori ai programelor CEI care să asiste această entitate la elaborarea unei viziuni bazate pe tehnologie și a orientărilor operaționale.

Administratorii programelor vor proveni din mai multe domenii, inclusiv societăți, universități, laboratoare naționale și centre de cercetare. Ei vor aduce expertiză aprofundată din experiența personală și din anii petrecuți în domeniu. Ei trebuie să fie lideri recunoscuți, care fie au gestionat echipe de cercetare multidisciplinare, fie au condus programe instituționale de mare anvergură și cunosc importanța faptului de a-și comunica viziunea fără încetare, dând dovadă de creativitate și pe scară largă. În fine, ei trebuie să aibă experiență în supravegherea unor bugete importante, ceea ce necesită simț de răspundere.

Administratorii programelor vor proveni din mai multe domenii, inclusiv
  actori publici specializați în domeniul inovării,
  societăți, universități, laboratoare naționale și centre de cercetare. Ei vor aduce expertiză aprofundată din experiența personală și din anii petrecuți în domeniu. Ei trebuie să fie lideri recunoscuți, care fie au gestionat echipe de cercetare multidisciplinare, fie au condus programe instituționale de mare anvergură și cunosc importanța faptului de a-și comunica viziunea fără încetare, dând dovadă de creativitate și pe scară largă. În fine, ei trebuie să aibă experiență în supravegherea unor bugete importante, ceea ce necesită simț de răspundere.

actori publici specializați în domeniul inovării,

Amendamentul 57

Amendamentul 57

Anexa I – „Activitățile programului”, „Pilonul III – Inovare deschisă”, „Ecosistemele europene de inovare”, punctul 2.1 (pagina 74)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| 2.1. | Motivare |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

2.1.

2.1.

Motivare

| 2.1. | Expunere de motive |
| --- | --- |

2.1.

2.1.

Expunere de motive

Pentru a valorifica pe deplin potențialul inovării prin implicarea cercetătorilor, a antreprenorilor, a industriei și a societății în general, UE trebuie să îmbunătățească mediul în care să se poată dezvolta inovarea la toate nivelurile. Acest lucru va însemna că UE trebuie să contribuie la dezvoltarea unui ecosistem de inovare eficace la nivelul UE și să încurajeze cooperarea, crearea de rețele și schimbul de idei, de finanțare și de competențe între ecosistemele de inovare naționale și locale.

Pentru a valorifica pe deplin potențialul inovării prin implicarea cercetătorilor, a antreprenorilor, a industriei și a societății în general, UE trebuie să îmbunătățească mediul în care să se poată dezvolta inovarea la toate nivelurile. Acest lucru va însemna că UE trebuie să contribuie la dezvoltarea unui ecosistem de inovare eficace la nivelul UE și să încurajeze cooperarea, crearea de rețele și schimbul de idei, de finanțare și de competențe între ecosistemele de inovare naționale și locale.

De asemenea, UE trebuie să urmărească dezvoltarea ecosistemelor care susțin inovarea socială și inovarea din sectorul public, pe lângă inovarea din întreprinderile private. Într-adevăr,
  sectorul public
  trebuie să inoveze și să se reînnoiască, pentru a fi în măsură să sprijine schimbările în materie de reglementare și de guvernanță necesare pentru sprijinirea implementării pe scară largă a noilor tehnologii și pentru a răspunde cererii publice tot mai mari de servicii eficiente și eficace. Aceste inovații sociale sunt cruciale pentru creșterea gradului de bunăstare a societăților noastre.

sectorul public

De asemenea, UE trebuie să urmărească dezvoltarea ecosistemelor care susțin inovarea socială
  și inovarea din sectoarele voluntariatului, non-profit și public
  , pe lângă inovarea din întreprinderile private. Într-adevăr,
  aceste sectoare
  trebuie să inoveze și să se reînnoiască, pentru a fi în măsură să sprijine schimbările în materie de reglementare și de guvernanță necesare pentru sprijinirea implementării pe scară largă a noilor tehnologii și pentru a răspunde cererii publice tot mai mari de servicii eficiente și eficace. Aceste inovații sociale sunt cruciale pentru creșterea gradului de bunăstare a societăților noastre.

și inovarea din sectoarele voluntariatului, non-profit și public

aceste sectoare

Amendamentul 58

Amendamentul 58

Anexa I – „Activitățile programului”, „Pilonul III – Inovare deschisă”, „Ecosistemele europene de inovare”, punctul 2.2 (paginile 74 și 75)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| 2.2. | Domenii de intervenție |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

2.2.

2.2.

Domenii de intervenție

| 2.2. | Domenii de intervenție |
| --- | --- |

2.2.

2.2.

Domenii de intervenție

Ca un prim pas, Comisia va organiza un forum al CEI la care vor participa autoritățile publice și organismele responsabile cu politicile și programele naționale în materie de inovare din statele membre și din țările asociate, cu scopul de a promova coordonarea și dialogul privind dezvoltarea ecosistemului de inovare al UE. În cadrul acestui forum al CEI, Comisia:

Ca un prim pas, Comisia va organiza un forum al CEI la care vor participa autoritățile publice și organismele responsabile cu politicile și programele naționale în materie de inovare din statele membre
  , din orașe și regiuni
  și din țările asociate, cu scopul de a promova coordonarea și dialogul privind dezvoltarea ecosistemului de inovare al UE. În cadrul acestui forum al CEI, Comisia:

, din orașe și regiuni

| — | va discuta despre elaborarea de reglementări favorabile inovării, prin aplicarea continuă a principiului inovării și dezvoltarea unor abordări inovatoare privind achizițiile publice, inclusiv dezvoltarea și consolidarea instrumentului privind achiziții publice în domeniul inovării, pentru a impulsiona inovarea. Observatorul inovării în sectorul public va continua, de asemenea, să sprijine eforturile guvernamentale interne în materie de inovare, alături de mecanismul revizuit de sprijin al politicilor; |
| --- | --- |

—

va discuta despre elaborarea de reglementări favorabile inovării, prin aplicarea continuă a principiului inovării și dezvoltarea unor abordări inovatoare privind achizițiile publice, inclusiv dezvoltarea și consolidarea instrumentului privind achiziții publice în domeniul inovării, pentru a impulsiona inovarea. Observatorul inovării în sectorul public va continua, de asemenea, să sprijine eforturile guvernamentale interne în materie de inovare, alături de mecanismul revizuit de sprijin al politicilor;

| — | va discuta despre elaborarea de reglementări favorabile inovării, prin aplicarea continuă a principiului inovării și dezvoltarea unor abordări inovatoare privind achizițiile publice, inclusiv dezvoltarea și consolidarea instrumentului privind achiziții publice în domeniul inovării, pentru a impulsiona inovarea. Observatorul inovării în sectorul public va continua, de asemenea, să sprijine eforturile guvernamentale interne în materie de inovare, alături de mecanismul revizuit de sprijin al politicilor; |
| --- | --- |

—

va discuta despre elaborarea de reglementări favorabile inovării, prin aplicarea continuă a principiului inovării și dezvoltarea unor abordări inovatoare privind achizițiile publice, inclusiv dezvoltarea și consolidarea instrumentului privind achiziții publice în domeniul inovării, pentru a impulsiona inovarea. Observatorul inovării în sectorul public va continua, de asemenea, să sprijine eforturile guvernamentale interne în materie de inovare, alături de mecanismul revizuit de sprijin al politicilor;

| — | va promova alinierea agendelor de cercetare și inovare la eforturile UE de a consolida o piață liberă a fluxurilor de capital și a investițiilor, cum ar fi dezvoltarea condițiilor-cadru esențiale pentru inovare în cadrul uniunii piețelor de capital; |
| --- | --- |

—

va promova alinierea agendelor de cercetare și inovare la eforturile UE de a consolida o piață liberă a fluxurilor de capital și a investițiilor, cum ar fi dezvoltarea condițiilor-cadru esențiale pentru inovare în cadrul uniunii piețelor de capital;

| — | va promova alinierea agendelor de cercetare și inovare la eforturile UE de a consolida o piață liberă a fluxurilor de capital și a investițiilor, cum ar fi dezvoltarea condițiilor-cadru esențiale pentru inovare în cadrul uniunii piețelor de capital; |
| --- | --- |

—

va promova alinierea agendelor de cercetare și inovare la eforturile UE de a consolida o piață liberă a fluxurilor de capital și a investițiilor, cum ar fi dezvoltarea condițiilor-cadru esențiale pentru inovare în cadrul uniunii piețelor de capital;

| — | va îmbunătăți coordonarea între programele naționale de inovare și CEI, astfel încât să se stimuleze sinergii operaționale și să evite suprapunerile, prin schimbul de date cu privire la programe și la punerea lor în aplicare, de resurse și de expertiză, prin analizarea și monitorizarea tendințelor tehnologice și în materie de inovare, precum și prin interconectarea comunităților respective de inovatori; |
| --- | --- |

—

va îmbunătăți coordonarea între programele naționale de inovare și CEI, astfel încât să se stimuleze sinergii operaționale și să evite suprapunerile, prin schimbul de date cu privire la programe și la punerea lor în aplicare, de resurse și de expertiză, prin analizarea și monitorizarea tendințelor tehnologice și în materie de inovare, precum și prin interconectarea comunităților respective de inovatori;

| — | va îmbunătăți coordonarea între programele naționale
  , regionale și locale
  de inovare și CEI, astfel încât să se stimuleze sinergii operaționale și să
  se
  evite suprapunerile, prin schimbul de date cu privire la programe și la punerea lor în aplicare, de resurse și de expertiză, prin analizarea și monitorizarea tendințelor tehnologice și în materie de inovare, precum și prin interconectarea comunităților respective de inovatori; |
| --- | --- |

—

va îmbunătăți coordonarea între programele naționale
  , regionale și locale
  de inovare și CEI, astfel încât să se stimuleze sinergii operaționale și să
  se
  evite suprapunerile, prin schimbul de date cu privire la programe și la punerea lor în aplicare, de resurse și de expertiză, prin analizarea și monitorizarea tendințelor tehnologice și în materie de inovare, precum și prin interconectarea comunităților respective de inovatori;

, regionale și locale

se

| — | va favoriza identificarea, descrierea, recunoașterea și promovarea ecosistemelor regionale și a clusterelor de inovare, legătura lor cu specializările inteligente și reunirea acestora în cadrul unor consorții care ar putea contribui în mod semnificativ la realizarea obiectivelor programului și, în special, a pilonului său „Inovarea deschisă”; |
| --- | --- |

—

va favoriza identificarea, descrierea, recunoașterea și promovarea ecosistemelor regionale și a clusterelor de inovare, legătura lor cu specializările inteligente și reunirea acestora în cadrul unor consorții care ar putea contribui în mod semnificativ la realizarea obiectivelor programului și, în special, a pilonului său „Inovarea deschisă”;

va favoriza identificarea, descrierea, recunoașterea și promovarea ecosistemelor regionale și a clusterelor de inovare, legătura lor cu specializările inteligente și reunirea acestora în cadrul unor consorții care ar putea contribui în mod semnificativ la realizarea obiectivelor programului și, în special, a pilonului său „Inovarea deschisă”;

| — | va stabili o strategie comună de comunicare cu privire la inovarea din UE. Va urmări stimularea celor mai talentați inovatori și antreprenori din UE, în special a tinerilor, a IMM-urilor și a întreprinderilor nou-înființate, precum și a celor din noi regiuni din UE. Această strategie va sublinia valoarea adăugată a UE pe care inovatorii din domeniul tehnic, netehnic și social o pot aduce cetățenilor UE, prin transformarea ideii/viziunii lor într-o întreprindere prosperă (valoare/impact social, locuri de muncă și creștere, progres societal). |
| --- | --- |

—

va stabili o strategie comună de comunicare cu privire la inovarea din UE. Va urmări stimularea celor mai talentați inovatori și antreprenori din UE, în special a tinerilor, a IMM-urilor și a întreprinderilor nou-înființate, precum și a celor din noi regiuni din UE. Această strategie va sublinia valoarea adăugată a UE pe care inovatorii din domeniul tehnic, netehnic și social o pot aduce cetățenilor UE, prin transformarea ideii/viziunii lor într-o întreprindere prosperă (valoare/impact social, locuri de muncă și creștere, progres societal).

| — | va stabili o strategie comună de comunicare cu privire la inovarea din UE. Va urmări stimularea celor mai talentați inovatori și antreprenori din UE, în special a tinerilor, a IMM-urilor și a întreprinderilor nou-înființate, precum și a celor din noi regiuni din UE. Această strategie va sublinia valoarea adăugată a UE pe care inovatorii din domeniul tehnic, netehnic și social o pot aduce cetățenilor UE, prin transformarea ideii/viziunii lor într-o întreprindere prosperă (valoare/impact social, locuri de muncă și creștere, progres societal). |
| --- | --- |

—

va stabili o strategie comună de comunicare cu privire la inovarea din UE. Va urmări stimularea celor mai talentați inovatori și antreprenori din UE, în special a tinerilor, a IMM-urilor și a întreprinderilor nou-înființate, precum și a celor din noi regiuni din UE. Această strategie va sublinia valoarea adăugată a UE pe care inovatorii din domeniul tehnic, netehnic și social o pot aduce cetățenilor UE, prin transformarea ideii/viziunii lor într-o întreprindere prosperă (valoare/impact social, locuri de muncă și creștere, progres societal).

Vor fi puse în aplicare activități pentru a asigura o complementaritate efectivă între tipurile de acțiuni ale CEI, cu accentul lor specific pe inovarea revoluționară și activitățile puse în aplicare de statele membre și de țările asociate, dar și de inițiative private, pentru a sprijini toate tipurile de inovare, a ajunge la toți inovatorii din întreaga UE și a le oferi acestora un sprijin mai mare și adecvat.

Vor fi puse în aplicare activități pentru a asigura o complementaritate efectivă între tipurile de acțiuni ale CEI, cu accentul lor specific pe inovarea revoluționară și activitățile puse în aplicare de statele membre
  , de regiuni și orașe
  și de țările asociate, dar și de inițiative private, pentru a sprijini toate tipurile de inovare, a ajunge la toți inovatorii din întreaga UE și a le oferi acestora un sprijin mai mare și adecvat.

, de regiuni și orașe

Expunere de motive

Expunere de motive

Orașele, regiunile și ecosistemele de inovare ale acestora trebuie să se afle în centrul CEI.

Amendamentul 59

Amendamentul 59

Anexa I – „Activitățile programului”, „Pilonul III – Inovare deschisă”, „Ecosistemele europene de inovare”, punctul 2.2 (pagina 75)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| În acest scop, UE: | În acest scop, UE: |
| — | va promova și va cofinanța programe comune de inovare gestionate de autoritățile responsabile cu politicile și programele publice de la nivel național, regional sau local, cărora li se pot asocia entități private care sprijină inovarea și inovatorii. Aceste programe comune orientate spre cerere pot viza, printre altele, sprijin pentru etapa incipientă și pentru studii de fezabilitate, cooperarea între universități și întreprinderi, sprijin pentru cercetarea colaborativă a IMM-urilor din domeniul înaltei tehnologii, transferul de tehnologie și de cunoștințe, internaționalizarea IMM-urilor, cercetarea de piață și dezvoltarea de piețe, digitalizarea IMM-urilor cu grad scăzut de tehnologizare, instrumente financiare pentru activitățile apropiate de piață sau pentru introducerea pe piață, inovarea socială. De asemenea, acestea pot include inițiative de achiziții publice comune care să faciliteze comercializarea inovațiilor în sectorul public, în special în sprijinul elaborării de noi politici. Acest lucru ar putea fi deosebit de eficace pentru a stimula inovarea în domeniile serviciilor publice și pentru a le oferi inovatorilor europeni oportunități de piață. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

În acest scop, UE:

În acest scop, UE:

—

va promova și va cofinanța programe comune de inovare gestionate de autoritățile responsabile cu politicile și programele publice de la nivel național, regional sau local, cărora li se pot asocia entități private care sprijină inovarea și inovatorii. Aceste programe comune orientate spre cerere pot viza, printre altele, sprijin pentru etapa incipientă și pentru studii de fezabilitate, cooperarea între universități și întreprinderi, sprijin pentru cercetarea colaborativă a IMM-urilor din domeniul înaltei tehnologii, transferul de tehnologie și de cunoștințe, internaționalizarea IMM-urilor, cercetarea de piață și dezvoltarea de piețe, digitalizarea IMM-urilor cu grad scăzut de tehnologizare, instrumente financiare pentru activitățile apropiate de piață sau pentru introducerea pe piață, inovarea socială. De asemenea, acestea pot include inițiative de achiziții publice comune care să faciliteze comercializarea inovațiilor în sectorul public, în special în sprijinul elaborării de noi politici. Acest lucru ar putea fi deosebit de eficace pentru a stimula inovarea în domeniile serviciilor publice și pentru a le oferi inovatorilor europeni oportunități de piață.

| — | va promova și va cofinanța programe comune de inovare gestionate de autoritățile responsabile cu politicile și programele publice de la nivel național, regional sau local, cărora li se pot asocia entități private care sprijină inovarea și inovatorii.
  Aceste programe comune vor putea lua forma unor consorții care să reunească ecosisteme regionale și clustere de inovare.
  Aceste programe comune orientate spre cerere pot viza, printre altele, sprijin pentru etapa incipientă și pentru studii de fezabilitate (
  inclusiv lucrări complementare de cercetare care să permită validarea conceptului, a demonstratorilor și a liniilor-pilot de producție
  ), cooperarea între universități și întreprinderi, sprijin pentru cercetarea colaborativă a IMM-urilor din domeniul înaltei tehnologii, transferul de tehnologie și de cunoștințe, internaționalizarea IMM-urilor, cercetarea de piață și dezvoltarea de piețe, digitalizarea IMM-urilor cu grad scăzut de tehnologizare, instrumente financiare pentru activitățile apropiate de piață sau pentru introducerea pe piață, inovarea socială. De asemenea, acestea pot include inițiative de achiziții publice comune care să faciliteze comercializarea inovațiilor în sectorul public, în special în sprijinul elaborării de noi politici. Acest lucru ar putea fi deosebit de eficace pentru a stimula inovarea în domeniile serviciilor publice și pentru a le oferi inovatorilor europeni oportunități de piață. |
| --- | --- |

—

va promova și va cofinanța programe comune de inovare gestionate de autoritățile responsabile cu politicile și programele publice de la nivel național, regional sau local, cărora li se pot asocia entități private care sprijină inovarea și inovatorii.
  Aceste programe comune vor putea lua forma unor consorții care să reunească ecosisteme regionale și clustere de inovare.
  Aceste programe comune orientate spre cerere pot viza, printre altele, sprijin pentru etapa incipientă și pentru studii de fezabilitate (
  inclusiv lucrări complementare de cercetare care să permită validarea conceptului, a demonstratorilor și a liniilor-pilot de producție
  ), cooperarea între universități și întreprinderi, sprijin pentru cercetarea colaborativă a IMM-urilor din domeniul înaltei tehnologii, transferul de tehnologie și de cunoștințe, internaționalizarea IMM-urilor, cercetarea de piață și dezvoltarea de piețe, digitalizarea IMM-urilor cu grad scăzut de tehnologizare, instrumente financiare pentru activitățile apropiate de piață sau pentru introducerea pe piață, inovarea socială. De asemenea, acestea pot include inițiative de achiziții publice comune care să faciliteze comercializarea inovațiilor în sectorul public, în special în sprijinul elaborării de noi politici. Acest lucru ar putea fi deosebit de eficace pentru a stimula inovarea în domeniile serviciilor publice și pentru a le oferi inovatorilor europeni oportunități de piață.

Aceste programe comune vor putea lua forma unor consorții care să reunească ecosisteme regionale și clustere de inovare.

inclusiv lucrări complementare de cercetare care să permită validarea conceptului, a demonstratorilor și a liniilor-pilot de producție

| — | va sprijini, de asemenea, programe comune de mentorat, îndrumare, asistență tehnică și alte servicii propuse inovatorilor de rețele precum Rețeaua întreprinderilor europene, clustere, platforme paneuropene precum Startup Europe, actori locali din domeniul inovării, atât publici, cât și privați, în special, incubatoare și centre de inovare care ar putea, în plus, să fie interconectate pentru a favoriza crearea de parteneriate între inovatori. Se poate acorda sprijin și pentru promovarea competențelor non-tehnice pentru inovare, inclusiv pentru rețelele de instituții de formare profesională și în strânsă colaborare cu Institutul European de Inovare și Tehnologie; |
| --- | --- |

—

va sprijini, de asemenea, programe comune de mentorat, îndrumare, asistență tehnică și alte servicii propuse inovatorilor de rețele precum Rețeaua întreprinderilor europene, clustere, platforme paneuropene precum Startup Europe, actori locali din domeniul inovării, atât publici, cât și privați, în special, incubatoare și centre de inovare care ar putea, în plus, să fie interconectate pentru a favoriza crearea de parteneriate între inovatori. Se poate acorda sprijin și pentru promovarea competențelor non-tehnice pentru inovare, inclusiv pentru rețelele de instituții de formare profesională și în strânsă colaborare cu Institutul European de Inovare și Tehnologie;

| — | va sprijini, de asemenea, programe comune de mentorat, îndrumare, asistență tehnică și alte servicii propuse inovatorilor de rețele precum Rețeaua întreprinderilor europene, clustere, platforme paneuropene precum Startup Europe, actori
  regionali și
  locali din domeniul inovării, atât publici, cât și privați, în special, incubatoare și centre de inovare care ar putea, în plus, să fie interconectate pentru a favoriza crearea de parteneriate între inovatori. Se poate acorda sprijin și pentru promovarea competențelor non-tehnice pentru inovare, inclusiv pentru rețelele de instituții de formare profesională și în strânsă colaborare cu Institutul European de Inovare și Tehnologie; |
| --- | --- |

—

va sprijini, de asemenea, programe comune de mentorat, îndrumare, asistență tehnică și alte servicii propuse inovatorilor de rețele precum Rețeaua întreprinderilor europene, clustere, platforme paneuropene precum Startup Europe, actori
  regionali și
  locali din domeniul inovării, atât publici, cât și privați, în special, incubatoare și centre de inovare care ar putea, în plus, să fie interconectate pentru a favoriza crearea de parteneriate între inovatori. Se poate acorda sprijin și pentru promovarea competențelor non-tehnice pentru inovare, inclusiv pentru rețelele de instituții de formare profesională și în strânsă colaborare cu Institutul European de Inovare și Tehnologie;

regionali și

Amendamentul 60

Amendamentul 60

Anexa I – „Activitățile programului”, „Pilonul III – Inovare deschisă”, „Ecosistemele europene de inovare”, punctul 2.2 (pagina 75)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| UE va lansa, de asemenea, acțiunile necesare pentru a monitoriza și a sprijini în continuare peisajul general al inovării și capacitatea de gestionare a inovării în Europa. | UE va lansa, de asemenea, acțiunile necesare pentru a monitoriza și a sprijini în continuare peisajul general al inovării și capacitatea de gestionare a inovării în Europa. |
| | Comisia va organiza, împreună cu orașele și regiunile, un forum al ecosistemelor regionale și al clusterelor de inovare, pentru a îmbunătăți gradul de cunoaștere a condițiilor în care acestea se dezvoltă și au succes, a contribuției acestora la excelența științifică europeană și la dinamicile inovării și pentru a facilita și consolida contribuția lor la punerea în aplicare a programului și la realizarea obiectivelor sale. |
| Activitățile de sprijinire a ecosistemului vor fi puse în aplicare de Comisie, cu sprijinul unei agenții executive pentru procesul de evaluare. | Activitățile de sprijinire a ecosistemului vor fi puse în aplicare de Comisie, cu sprijinul unei agenții executive pentru procesul de evaluare. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

UE va lansa, de asemenea, acțiunile necesare pentru a monitoriza și a sprijini în continuare peisajul general al inovării și capacitatea de gestionare a inovării în Europa.

UE va lansa, de asemenea, acțiunile necesare pentru a monitoriza și a sprijini în continuare peisajul general al inovării și capacitatea de gestionare a inovării în Europa.

Comisia va organiza, împreună cu orașele și regiunile, un forum al ecosistemelor regionale și al clusterelor de inovare, pentru a îmbunătăți gradul de cunoaștere a condițiilor în care acestea se dezvoltă și au succes, a contribuției acestora la excelența științifică europeană și la dinamicile inovării și pentru a facilita și consolida contribuția lor la punerea în aplicare a programului și la realizarea obiectivelor sale.

Comisia va organiza, împreună cu orașele și regiunile, un forum al ecosistemelor regionale și al clusterelor de inovare, pentru a îmbunătăți gradul de cunoaștere a condițiilor în care acestea se dezvoltă și au succes, a contribuției acestora la excelența științifică europeană și la dinamicile inovării și pentru a facilita și consolida contribuția lor la punerea în aplicare a programului și la realizarea obiectivelor sale.

Activitățile de sprijinire a ecosistemului vor fi puse în aplicare de Comisie, cu sprijinul unei agenții executive pentru procesul de evaluare.

Activitățile de sprijinire a ecosistemului vor fi puse în aplicare de Comisie, cu sprijinul unei agenții executive pentru procesul de evaluare.

Amendamentul 61

Amendamentul 61

Anexa I – „Activitățile programului”, „Pilonul III – Inovare deschisă”, „Institutul European de Inovare și Tehnologie”, punctul 3.1 al doilea paragraf (pagina 76)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| Sunt necesare eforturi suplimentare pentru a dezvolta ecosisteme în care cercetătorii, inovatorii, industriile și guvernele să poată interacționa cu ușurință. | Sunt necesare eforturi suplimentare pentru a dezvolta ecosisteme în care cercetătorii, inovatorii, industriile și guvernele
  , precum și autoritățile locale și regionale
  să poată interacționa cu ușurință. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

Sunt necesare eforturi suplimentare pentru a dezvolta ecosisteme în care cercetătorii, inovatorii, industriile și guvernele să poată interacționa cu ușurință.

Sunt necesare eforturi suplimentare pentru a dezvolta ecosisteme în care cercetătorii, inovatorii, industriile și guvernele
  , precum și autoritățile locale și regionale
  să poată interacționa cu ușurință.

, precum și autoritățile locale și regionale

Amendamentul 62

Amendamentul 62

Anexa I – „Activitățile programului”, „Pilonul III – Inovare deschisă”, „Institutul European de Inovare și Tehnologie (EIT)”, punctul 3.1 al patrulea paragraf 4 prima frază (pagina 76)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| Natura și amploarea provocărilor din domeniul inovării impun stabilirea de contacte și mobilizarea actorilor și a resurselor la nivel european, prin promovarea colaborării transfrontaliere. | Natura și amploarea provocărilor din domeniul inovării impun stabilirea de contacte și mobilizarea actorilor și a resurselor la nivel european, prin promovarea colaborării
  transregionale și
  transfrontaliere. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

Natura și amploarea provocărilor din domeniul inovării impun stabilirea de contacte și mobilizarea actorilor și a resurselor la nivel european, prin promovarea colaborării transfrontaliere.

Natura și amploarea provocărilor din domeniul inovării impun stabilirea de contacte și mobilizarea actorilor și a resurselor la nivel european, prin promovarea colaborării
  transregionale și
  transfrontaliere.

transregionale și

Amendamentul 63

Amendamentul 63

Anexa I – „Activitățile programului”, „Pilonul III – Inovare deschisă”, „Institutul European de Inovare și Tehnologie (EIT)”, punctul 3.2.1 (pagina 77)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| 3.2. | Domenii de intervenție |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

3.2.

3.2.

Domenii de intervenție

| 3.2. | Domenii de intervenție |
| --- | --- |

3.2.

3.2.

Domenii de intervenție

| 3.2.1. | Ecosisteme de inovare durabile în întreaga Europă |
| --- | --- |

3.2.1.

3.2.1.

Ecosisteme de inovare durabile în întreaga Europă

EIT va juca un rol mai important în consolidarea ecosistemelor de inovare durabile în întreaga Europă. În special, EIT va continua să opereze în principal prin intermediul comunităților sale de cunoaștere și inovare (CCI), parteneriatele europene de mare anvergură care abordează provocări societale specifice. EIT va continua să consolideze ecosistemele de inovare din jurul acestora, prin încurajarea integrării cercetării, inovării și educației. În plus EIT va contribui la eliminarea lacunelor existente în materie de performanță a inovării în întreaga Europă, prin extinderea Sistemului său de Inovare Regională. EIT va colabora cu ecosistemele de inovare care prezintă un înalt potențial de inovare, bazate pe strategii, aliniere tematică și impact, în strânsă sinergie cu strategiile și platformele de specializare inteligentă.

| 3.2.1. | Ecosisteme de inovare durabile în întreaga Europă |
| --- | --- |

3.2.1.

3.2.1.

Ecosisteme de inovare durabile în întreaga Europă

EIT va juca un rol mai important în consolidarea ecosistemelor de inovare durabile în întreaga Europă. În special, EIT va continua să opereze în principal prin intermediul comunităților sale de cunoaștere și inovare (CCI), parteneriatele europene de mare anvergură care abordează provocări societale specifice. EIT va continua să consolideze ecosistemele de inovare din jurul acestora, prin încurajarea integrării cercetării, inovării și educației. În plus EIT va contribui la eliminarea lacunelor existente în materie de performanță a inovării în întreaga Europă, prin extinderea Sistemului său de Inovare Regională. EIT va colabora cu ecosistemele de inovare și, în special, cu ecosistemele regionale
  și cu clusterele de inovare, care prezintă un înalt potențial de inovare,
  bazate pe strategii, aliniere tematică și impact, în strânsă sinergie cu strategiile și platformele de specializare inteligentă.

și cu clusterele de inovare, care prezintă un înalt potențial de inovare,

Amendamentul 64

Amendamentul 64

Anexa I – „Activitățile programului”, „Pilonul III – Inovare deschisă”, „Institutul European de Inovare și Tehnologie (EIT)”, punctul 3.2.4 (pagina 78)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| Linii generale | Linii generale |
| — | Cooperarea cu CEI în vederea canalizării sprijinului (și anume, a finanțării și a serviciilor) oferit întreprinderilor foarte inovatoare aflate atât în stadiul de întreprindere noi-înființată, cât și în stadiul de extindere, în special prin intermediul CCI-urilor; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

Linii generale

Linii generale

Linii generale

Linii generale

—

Cooperarea cu CEI în vederea canalizării sprijinului (și anume, a finanțării și a serviciilor) oferit întreprinderilor foarte inovatoare aflate atât în stadiul de întreprindere noi-înființată, cât și în stadiul de extindere, în special prin intermediul CCI-urilor;

| — | Cooperarea cu CEI în vederea canalizării sprijinului (și anume, a finanțării și a serviciilor) oferit întreprinderilor foarte inovatoare aflate atât în stadiul de întreprindere noi-înființată, cât și în stadiul de extindere, în special prin intermediul CCI-urilor; |
| --- | --- |

—

Cooperarea cu CEI în vederea canalizării sprijinului (și anume, a finanțării și a serviciilor) oferit întreprinderilor foarte inovatoare aflate atât în stadiul de întreprindere noi-înființată, cât și în stadiul de extindere, în special prin intermediul CCI-urilor;

| — | Planificarea și punerea în aplicare a activităților EIT pentru a maximiza sinergiile și complementaritățile cu acțiunile din cadrul pilonului „Provocări globale și competitivitate industrială”; |
| --- | --- |

—

Planificarea și punerea în aplicare a activităților EIT pentru a maximiza sinergiile și complementaritățile cu acțiunile din cadrul pilonului „Provocări globale și competitivitate industrială”;

| — | Planificarea și punerea în aplicare a activităților EIT pentru a maximiza sinergiile și complementaritățile cu acțiunile din cadrul pilonului „Provocări globale și competitivitate industrială”; |
| --- | --- |

—

Planificarea și punerea în aplicare a activităților EIT pentru a maximiza sinergiile și complementaritățile cu acțiunile din cadrul pilonului „Provocări globale și competitivitate industrială”;

| — | Colaborarea cu statele membre ale UE, atât la nivel național, cât și la nivel regional, stabilirea unui dialog structurat și coordonarea eforturilor pentru a permite crearea de sinergii cu inițiativele naționale existente, pentru a identifica, partaja și difuza bune practici și învățămintele; |
| --- | --- |

—

Colaborarea cu statele membre ale UE, atât la nivel național, cât și la nivel regional, stabilirea unui dialog structurat și coordonarea eforturilor pentru a permite crearea de sinergii cu inițiativele naționale existente, pentru a identifica, partaja și difuza bune practici și învățămintele;

| — | Colaborarea cu statele membre ale UE, atât la nivel național, cât și
  cu autoritățile locale și regionale
  , stabilirea unui dialog structurat și coordonarea eforturilor pentru a permite crearea de sinergii cu inițiativele naționale
  , regionale și locale
  existente, pentru a identifica, partaja și difuza bune practici și învățămintele; |
| --- | --- |

—

Colaborarea cu statele membre ale UE, atât la nivel național, cât și
  cu autoritățile locale și regionale
  , stabilirea unui dialog structurat și coordonarea eforturilor pentru a permite crearea de sinergii cu inițiativele naționale
  , regionale și locale
  existente, pentru a identifica, partaja și difuza bune practici și învățămintele;

cu autoritățile locale și regionale

, regionale și locale

Amendamentul 65

Amendamentul 65

Anexa I – „Activitățile programului”, „Consolidarea spațiului european al cercetării”, al patrulea paragraf (pagina 80)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| În plus,
  se consideră uneori că cercetarea și inovarea sunt distante și elitiste, nu aduc beneficii clare pentru cetățeni, insuflă atitudini care împiedică crearea și adoptarea de soluții inovatoare, precum și scepticismul cu privire la politicile publice bazate pe date concrete. Aceasta impune atât ameliorarea legăturilor dintre oamenii de știință, cetățeni și factorii de decizie, cât și abordări mai solide cu privire chiar la colectarea dovezilor științifice. | Aceste disparități și inegalități de acces la cercetare și inovare au generat o lipsă de încredere în rândul cetățenilor, dar
  se consideră uneori și că cercetarea și inovarea sunt distante și elitiste, nu aduc beneficii clare pentru cetățeni, insuflă atitudini care împiedică crearea și adoptarea de soluții inovatoare, precum și scepticismul cu privire la politicile publice bazate pe date concrete. Aceasta impune atât
  combaterea disparităților observate și
  ameliorarea legăturilor dintre oamenii de știință, cetățeni și factorii de decizie, cât și abordări mai solide cu privire chiar la colectarea dovezilor științifice. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

În plus,
  se consideră uneori că cercetarea și inovarea sunt distante și elitiste, nu aduc beneficii clare pentru cetățeni, insuflă atitudini care împiedică crearea și adoptarea de soluții inovatoare, precum și scepticismul cu privire la politicile publice bazate pe date concrete. Aceasta impune atât ameliorarea legăturilor dintre oamenii de știință, cetățeni și factorii de decizie, cât și abordări mai solide cu privire chiar la colectarea dovezilor științifice.

În plus,

Aceste disparități și inegalități de acces la cercetare și inovare au generat o lipsă de încredere în rândul cetățenilor, dar
  se consideră uneori și că cercetarea și inovarea sunt distante și elitiste, nu aduc beneficii clare pentru cetățeni, insuflă atitudini care împiedică crearea și adoptarea de soluții inovatoare, precum și scepticismul cu privire la politicile publice bazate pe date concrete. Aceasta impune atât
  combaterea disparităților observate și
  ameliorarea legăturilor dintre oamenii de știință, cetățeni și factorii de decizie, cât și abordări mai solide cu privire chiar la colectarea dovezilor științifice.

Aceste disparități și inegalități de acces la cercetare și inovare au generat o lipsă de încredere în rândul cetățenilor, dar

combaterea disparităților observate și

Amendamentul 66

Amendamentul 66

Anexa I – „Activitățile programului”, „Consolidarea spațiului european al cercetării”, al cincilea paragraf (pagina 80)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| În prezent, UE trebui să ridice ștacheta în privința calității și a impactului sistemelor sale de cercetare și de inovare, ceea ce presupune revitalizarea Spațiului European al Cercetării (SEC), și sprijinirea mai eficientă a acestuia prin intermediul programului-cadru pentru cercetare și inovare al UE. În mod specific, este nevoie de un set de măsuri bine integrate și totuși adaptate, combinate cu reforme și îmbunătățiri în materie de performanță la nivel național (la care pot contribui strategiile de specializare inteligentă, sprijinite prin Fondul european de dezvoltare regională) și, în plus, de modificări instituționale la nivelul cadrului de finanțare a cercetării și al organizațiilor care desfășoară activități de cercetare, inclusiv universitățile. Prin combinarea eforturilor la nivelul UE, pot fi exploatate sinergii și poate fi găsită anvergura necesară pentru reformarea politicilor naționale într-un mod mai eficient și semnificativ. | În prezent, UE trebui să ridice ștacheta în privința calității și a impactului sistemelor sale de cercetare și de inovare, ceea ce presupune revitalizarea Spațiului European al Cercetării (SEC), și sprijinirea mai eficientă a acestuia prin intermediul programului-cadru pentru cercetare și inovare al UE. În mod specific, este nevoie de un set de măsuri bine integrate și totuși adaptate, combinate cu reforme și îmbunătățiri în materie de performanță la nivel național
  , regional și local
  (la care pot contribui strategiile de specializare inteligentă, sprijinite prin Fondul european de dezvoltare regională) și, în plus, de modificări instituționale la nivelul cadrului de finanțare a cercetării și al organizațiilor care desfășoară activități de cercetare, inclusiv universitățile. Prin combinarea eforturilor la nivelul UE, pot fi exploatate sinergii și poate fi găsită anvergura necesară pentru reformarea politicilor naționale
  , regionale și locale
  într-un mod mai eficient și semnificativ. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

În prezent, UE trebui să ridice ștacheta în privința calității și a impactului sistemelor sale de cercetare și de inovare, ceea ce presupune revitalizarea Spațiului European al Cercetării (SEC), și sprijinirea mai eficientă a acestuia prin intermediul programului-cadru pentru cercetare și inovare al UE. În mod specific, este nevoie de un set de măsuri bine integrate și totuși adaptate, combinate cu reforme și îmbunătățiri în materie de performanță la nivel național (la care pot contribui strategiile de specializare inteligentă, sprijinite prin Fondul european de dezvoltare regională) și, în plus, de modificări instituționale la nivelul cadrului de finanțare a cercetării și al organizațiilor care desfășoară activități de cercetare, inclusiv universitățile. Prin combinarea eforturilor la nivelul UE, pot fi exploatate sinergii și poate fi găsită anvergura necesară pentru reformarea politicilor naționale într-un mod mai eficient și semnificativ.

În prezent, UE trebui să ridice ștacheta în privința calității și a impactului sistemelor sale de cercetare și de inovare, ceea ce presupune revitalizarea Spațiului European al Cercetării (SEC), și sprijinirea mai eficientă a acestuia prin intermediul programului-cadru pentru cercetare și inovare al UE. În mod specific, este nevoie de un set de măsuri bine integrate și totuși adaptate, combinate cu reforme și îmbunătățiri în materie de performanță la nivel național
  , regional și local
  (la care pot contribui strategiile de specializare inteligentă, sprijinite prin Fondul european de dezvoltare regională) și, în plus, de modificări instituționale la nivelul cadrului de finanțare a cercetării și al organizațiilor care desfășoară activități de cercetare, inclusiv universitățile. Prin combinarea eforturilor la nivelul UE, pot fi exploatate sinergii și poate fi găsită anvergura necesară pentru reformarea politicilor naționale
  , regionale și locale
  într-un mod mai eficient și semnificativ.

, regional și local

, regionale și locale

Amendamentul 67

Amendamentul 67

Anexa I – „Activitățile programului”, „Consolidarea spațiului european al cercetării”, al șaselea paragraf (pagina 80)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| Activitățile sprijinite în cadrul acestei părți abordează prioritățile de politică în domeniul SEC, constituind totodată, în general, baza tuturor părților programului Orizont Europa. De asemenea, pot fi instituite activități care să promoveze circulația creierelor în cadrul SEC, prin asigurarea mobilității cercetătorilor și a inovatorilor. | Activitățile sprijinite în cadrul acestei părți abordează prioritățile de politică în domeniul SEC, constituind totodată, în general, baza tuturor părților programului Orizont Europa. De asemenea, pot fi instituite activități care să promoveze circulația creierelor în cadrul SEC, prin asigurarea mobilității cercetătorilor și a inovatorilor.
  Alte activități pot fi folosite pentru a sprijini apariția, structurarea și excelența noilor ecosisteme regionale și clustere de inovare în statele membre și în regiunile rămase în urmă în ceea ce privește dezvoltarea cercetării și a inovării. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

Activitățile sprijinite în cadrul acestei părți abordează prioritățile de politică în domeniul SEC, constituind totodată, în general, baza tuturor părților programului Orizont Europa. De asemenea, pot fi instituite activități care să promoveze circulația creierelor în cadrul SEC, prin asigurarea mobilității cercetătorilor și a inovatorilor.

Activitățile sprijinite în cadrul acestei părți abordează prioritățile de politică în domeniul SEC, constituind totodată, în general, baza tuturor părților programului Orizont Europa. De asemenea, pot fi instituite activități care să promoveze circulația creierelor în cadrul SEC, prin asigurarea mobilității cercetătorilor și a inovatorilor.
  Alte activități pot fi folosite pentru a sprijini apariția, structurarea și excelența noilor ecosisteme regionale și clustere de inovare în statele membre și în regiunile rămase în urmă în ceea ce privește dezvoltarea cercetării și a inovării.

Alte activități pot fi folosite pentru a sprijini apariția, structurarea și excelența noilor ecosisteme regionale și clustere de inovare în statele membre și în regiunile rămase în urmă în ceea ce privește dezvoltarea cercetării și a inovării.

Amendamentul 68

Amendamentul 68

Anexa I – „Activitățile programului”, „Consolidarea spațiului european al cercetării”, „Partajarea excelenței” (pagina 82)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| Linii generale | Linii generale |
| — | Colaborarea în vederea creării de noi centre de excelență sau a modernizării celor existente din țările eligibile, pe baza unor parteneriate între instituțiile științifice de vârf și instituțiile partenere; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

Linii generale

Linii generale

Linii generale

Linii generale

—

Colaborarea în vederea creării de noi centre de excelență sau a modernizării celor existente din țările eligibile, pe baza unor parteneriate între instituțiile științifice de vârf și instituțiile partenere;

| — | Colaborarea în vederea creării
  de noi ecosisteme regionale și clustere de inovare, precum și
  de noi centre de excelență sau a modernizării celor existente din țările eligibile, pe baza unor parteneriate între instituțiile științifice de vârf și instituțiile partenere; |
| --- | --- |

—

Colaborarea în vederea creării
  de noi ecosisteme regionale și clustere de inovare, precum și
  de noi centre de excelență sau a modernizării celor existente din țările eligibile, pe baza unor parteneriate între instituțiile științifice de vârf și instituțiile partenere;

de noi ecosisteme regionale și clustere de inovare, precum și

| — | Parteneriate în vederea consolidării semnificative a unei universități sau a unei organizații de cercetare dintr-o țară eligibilă, într-un domeniu definit, prin punerea acesteia în legătură cu instituții de cercetare de vârf la nivel internațional din alte state membre și țări asociate. |
| --- | --- |

—

Parteneriate în vederea consolidării semnificative a unei universități sau a unei organizații de cercetare dintr-o țară eligibilă, într-un domeniu definit, prin punerea acesteia în legătură cu instituții de cercetare de vârf la nivel internațional din alte state membre și țări asociate.

| — | Parteneriate în vederea consolidării semnificative a unei universități sau a unei organizații de cercetare dintr-o țară eligibilă, într-un domeniu definit, prin punerea acesteia în legătură cu instituții de cercetare de vârf la nivel internațional din alte state membre și țări asociate. |
| --- | --- |

—

Parteneriate în vederea consolidării semnificative a unei universități sau a unei organizații de cercetare dintr-o țară eligibilă, într-un domeniu definit, prin punerea acesteia în legătură cu instituții de cercetare de vârf la nivel internațional din alte state membre și țări asociate.

| — | Catedre SEC pentru a ajuta universitățile sau a organizațiile de cercetare să atragă și să păstreze resurse umane de înaltă calitate, sub conducerea unui cercetător și director de cercetare de excepție („titularul de catedră SEC”), precum și să pună în aplicare modificări structurale pentru a realiza excelența pe o bază durabilă. |
| --- | --- |

—

Catedre SEC pentru a ajuta universitățile sau a organizațiile de cercetare să atragă și să păstreze resurse umane de înaltă calitate, sub conducerea unui cercetător și director de cercetare de excepție („titularul de catedră SEC”), precum și să pună în aplicare modificări structurale pentru a realiza excelența pe o bază durabilă.

| — | Catedre SEC pentru a ajuta universitățile sau a organizațiile de cercetare să atragă și să păstreze resurse umane de înaltă calitate, sub conducerea unui cercetător și director de cercetare de excepție („titularul de catedră SEC”), precum și să pună în aplicare modificări structurale pentru a realiza excelența pe o bază durabilă. |
| --- | --- |

—

Catedre SEC pentru a ajuta universitățile sau a organizațiile de cercetare să atragă și să păstreze resurse umane de înaltă calitate, sub conducerea unui cercetător și director de cercetare de excepție („titularul de catedră SEC”), precum și să pună în aplicare modificări structurale pentru a realiza excelența pe o bază durabilă.

| — | Cooperarea europeană în domeniul științei și tehnologiei (COST), care prevede condiții ambițioase în ceea ce privește includerea țărilor eligibile, precum și alte măsuri de acordare de sprijin pentru crearea de rețele științifice, dezvoltarea profesională cercetătorilor din aceste țări țintă. Din bugetul total al COST, 80 % se va aloca pentru acțiuni pe deplin aliniate la obiectivele prezentului domeniu de intervenție. |
| --- | --- |

—

Cooperarea europeană în domeniul științei și tehnologiei (COST), care prevede condiții ambițioase în ceea ce privește includerea țărilor eligibile, precum și alte măsuri de acordare de sprijin pentru crearea de rețele științifice, dezvoltarea profesională cercetătorilor din aceste țări țintă. Din bugetul total al COST, 80 % se va aloca pentru acțiuni pe deplin aliniate la obiectivele prezentului domeniu de intervenție.

| — | Cooperarea europeană în domeniul științei și tehnologiei (COST), care prevede condiții ambițioase în ceea ce privește includerea țărilor eligibile, precum și alte măsuri de acordare de sprijin pentru crearea de rețele științifice, dezvoltarea profesională cercetătorilor din aceste țări țintă. Din bugetul total al COST, 80 % se va aloca pentru acțiuni pe deplin aliniate la obiectivele prezentului domeniu de intervenție. |
| --- | --- |

—

Cooperarea europeană în domeniul științei și tehnologiei (COST), care prevede condiții ambițioase în ceea ce privește includerea țărilor eligibile, precum și alte măsuri de acordare de sprijin pentru crearea de rețele științifice, dezvoltarea profesională cercetătorilor din aceste țări țintă. Din bugetul total al COST, 80 % se va aloca pentru acțiuni pe deplin aliniate la obiectivele prezentului domeniu de intervenție.

| — | Cooperarea transregională în jurul specializărilor inteligente partajate și între ecosistemele regionale și clusterele de inovare, sprijinind și facilitând implicarea ecosistemelor în curs de apariție și de dezvoltare. |
| --- | --- |

—

Cooperarea transregională în jurul specializărilor inteligente partajate și între ecosistemele regionale și clusterele de inovare, sprijinind și facilitând implicarea ecosistemelor în curs de apariție și de dezvoltare.

Cooperarea transregională în jurul specializărilor inteligente partajate și între ecosistemele regionale și clusterele de inovare, sprijinind și facilitând implicarea ecosistemelor în curs de apariție și de dezvoltare.

Amendamentul 69

Amendamentul 69

Anexa I – „Activitățile programului”, „Consolidarea spațiului european al cercetării”, „Reformarea și consolidarea sistemului de cercetare și inovare al UE” (pagina 84)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| Reformele de politică la nivel național vor fi consolidate reciproc prin dezvoltarea unor inițiative de politică la nivelul UE, prin activități de cercetare, de colaborare în rețea, de parteneriat, de coordonare, de colectare a datelor și de monitorizare și evaluare. | Reformele de politică la nivel național
  , regional și local
  vor fi consolidate reciproc prin dezvoltarea unor inițiative de politică la nivelul UE, prin activități de cercetare, de colaborare în rețea, de parteneriat, de coordonare, de colectare a datelor și de monitorizare și evaluare. |
| Linii generale | Linii generale |
| — | Consolidarea bazei de dovezi pentru politica în domeniul cercetării și inovării, pentru o mai bună înțelegere a diferitelor dimensiuni și componente ale sistemelor naționale de cercetare și inovare, inclusiv factorii determinanți, efectele, politicile conexe; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

Reformele de politică la nivel național vor fi consolidate reciproc prin dezvoltarea unor inițiative de politică la nivelul UE, prin activități de cercetare, de colaborare în rețea, de parteneriat, de coordonare, de colectare a datelor și de monitorizare și evaluare.

Reformele de politică la nivel național
  , regional și local
  vor fi consolidate reciproc prin dezvoltarea unor inițiative de politică la nivelul UE, prin activități de cercetare, de colaborare în rețea, de parteneriat, de coordonare, de colectare a datelor și de monitorizare și evaluare.

, regional și local

Linii generale

Linii generale

Linii generale

Linii generale

—

Consolidarea bazei de dovezi pentru politica în domeniul cercetării și inovării, pentru o mai bună înțelegere a diferitelor dimensiuni și componente ale sistemelor naționale de cercetare și inovare, inclusiv factorii determinanți, efectele, politicile conexe;

| — | Consolidarea bazei de dovezi pentru politica în domeniul cercetării și inovării, pentru o mai bună înțelegere a diferitelor dimensiuni și componente ale sistemelor naționale
  , regionale și locale
  de cercetare și inovare, inclusiv factorii determinanți, efectele, politicile conexe; |
| --- | --- |

—

Consolidarea bazei de dovezi pentru politica în domeniul cercetării și inovării, pentru o mai bună înțelegere a diferitelor dimensiuni și componente ale sistemelor naționale
  , regionale și locale
  de cercetare și inovare, inclusiv factorii determinanți, efectele, politicile conexe;

, regionale și locale

| — | Activități prospective pentru a anticipa nevoile emergente, în coordonare cu agențiile naționale și cu părțile interesate orientate spre viitor, într-un mod participativ, pe baza progreselor înregistrate în ceea ce privește metodologia de previzionare, făcând rezultatele mai relevante pentru politici și explorând totodată sinergii în cadrul programului și în afara acestuia; |
| --- | --- |

—

Activități prospective pentru a anticipa nevoile emergente, în coordonare cu agențiile naționale și cu părțile interesate orientate spre viitor, într-un mod participativ, pe baza progreselor înregistrate în ceea ce privește metodologia de previzionare, făcând rezultatele mai relevante pentru politici și explorând totodată sinergii în cadrul programului și în afara acestuia;

| — | Activități prospective pentru a anticipa nevoile emergente, în coordonare cu agențiile naționale
  , cu autoritățile locale și regionale
  și cu părțile interesate orientate spre viitor, într-un mod participativ, pe baza progreselor înregistrate în ceea ce privește metodologia de previzionare, făcând rezultatele mai relevante pentru politici și explorând totodată sinergii în cadrul programului și în afara acestuia; |
| --- | --- |

—

Activități prospective pentru a anticipa nevoile emergente, în coordonare cu agențiile naționale
  , cu autoritățile locale și regionale
  și cu părțile interesate orientate spre viitor, într-un mod participativ, pe baza progreselor înregistrate în ceea ce privește metodologia de previzionare, făcând rezultatele mai relevante pentru politici și explorând totodată sinergii în cadrul programului și în afara acestuia;

, cu autoritățile locale și regionale

| — | Accelerarea tranziției spre știința deschisă, prin monitorizarea, analizarea și sprijinirea dezvoltării și a adoptării politicilor și practicilor din domeniul științei deschise la nivelul statelor membre, al regiunilor, al instituțiilor și al cercetătorilor, într-un mod care să maximizeze sinergiile și coerența la nivelul UE; |
| --- | --- |

—

Accelerarea tranziției spre știința deschisă, prin monitorizarea, analizarea și sprijinirea dezvoltării și a adoptării politicilor și practicilor din domeniul științei deschise la nivelul statelor membre, al regiunilor, al instituțiilor și al cercetătorilor, într-un mod care să maximizeze sinergiile și coerența la nivelul UE;

| — | Accelerarea tranziției spre știința deschisă, prin monitorizarea, analizarea și sprijinirea dezvoltării și a adoptării politicilor și practicilor din domeniul științei deschise la nivelul statelor membre
  , al regiunilor, al orașelor
  , al instituțiilor și al cercetătorilor, într-un mod care să maximizeze sinergiile și coerența la nivelul UE; |
| --- | --- |

—

Accelerarea tranziției spre știința deschisă, prin monitorizarea, analizarea și sprijinirea dezvoltării și a adoptării politicilor și practicilor din domeniul științei deschise la nivelul statelor membre
  , al regiunilor, al orașelor
  , al instituțiilor și al cercetătorilor, într-un mod care să maximizeze sinergiile și coerența la nivelul UE;

, al regiunilor, al orașelor

| — | Sprijinirea reformării politicilor naționale în domeniul cercetării și inovării, inclusiv prin consolidarea setului de servicii furnizate de mecanismul de sprijin al politicilor (și anume evaluări inter pares, activități specifice de sprijin, exerciții de învățare reciprocă și centrul de cunoștințe) statelor membre și țărilor asociate, în sinergie cu Fondul european de dezvoltare regională, cu Serviciul de sprijin pentru reforme structurale și cu instrumentul de realizare a reformelor; |
| --- | --- |

—

Sprijinirea reformării politicilor naționale în domeniul cercetării și inovării, inclusiv prin consolidarea setului de servicii furnizate de mecanismul de sprijin al politicilor (și anume evaluări inter pares, activități specifice de sprijin, exerciții de învățare reciprocă și centrul de cunoștințe) statelor membre și țărilor asociate, în sinergie cu Fondul european de dezvoltare regională, cu Serviciul de sprijin pentru reforme structurale și cu instrumentul de realizare a reformelor;

| — | Sprijinirea reformării politicilor naționale
  , regionale și locale
  în domeniul cercetării și inovării, inclusiv prin consolidarea setului de servicii furnizate de mecanismul de sprijin al politicilor (și anume evaluări inter pares, activități specifice de sprijin, exerciții de învățare reciprocă și centrul de cunoștințe) statelor membre
  , regiunilor și orașelor
  și țărilor asociate, în sinergie cu Fondul european de dezvoltare regională, cu Serviciul de sprijin pentru reforme structurale și cu instrumentul de realizare a reformelor; |
| --- | --- |

—

Sprijinirea reformării politicilor naționale
  , regionale și locale
  în domeniul cercetării și inovării, inclusiv prin consolidarea setului de servicii furnizate de mecanismul de sprijin al politicilor (și anume evaluări inter pares, activități specifice de sprijin, exerciții de învățare reciprocă și centrul de cunoștințe) statelor membre
  , regiunilor și orașelor
  și țărilor asociate, în sinergie cu Fondul european de dezvoltare regională, cu Serviciul de sprijin pentru reforme structurale și cu instrumentul de realizare a reformelor;

, regionale și locale

, regiunilor și orașelor

| — | Sprijinirea apariției, structurării și dezvoltării ecosistemelor regionale și a clusterelor de inovare. În cazul unei cereri comune a statului membru și a autorităților locale și regionale, va putea fi pusă în aplicare o acțiune specifică de cooperare între Comisie și acești actori naționali, regionali și locali, pentru a consolida relevanța utilizării FEDR și a FSE+ în domeniul cercetării și inovării, pentru a facilita accesul la programul Orizont Europa și pentru a consolida sinergiile între diferitele fonduri și programul-cadru, de exemplu, în cadrul noilor parteneriate europene și a programelor cofinanțate. Serviciile și agențiile Comisiei însărcinate cu punerea în aplicare a programului Orizont Europa vor fi direct implicate în acest mecanism; |
| --- | --- |

—

Sprijinirea apariției, structurării și dezvoltării ecosistemelor regionale și a clusterelor de inovare. În cazul unei cereri comune a statului membru și a autorităților locale și regionale, va putea fi pusă în aplicare o acțiune specifică de cooperare între Comisie și acești actori naționali, regionali și locali, pentru a consolida relevanța utilizării FEDR și a FSE+ în domeniul cercetării și inovării, pentru a facilita accesul la programul Orizont Europa și pentru a consolida sinergiile între diferitele fonduri și programul-cadru, de exemplu, în cadrul noilor parteneriate europene și a programelor cofinanțate. Serviciile și agențiile Comisiei însărcinate cu punerea în aplicare a programului Orizont Europa vor fi direct implicate în acest mecanism;

Sprijinirea apariției, structurării și dezvoltării ecosistemelor regionale și a clusterelor de inovare. În cazul unei cereri comune a statului membru și a autorităților locale și regionale, va putea fi pusă în aplicare o acțiune specifică de cooperare între Comisie și acești actori naționali, regionali și locali, pentru a consolida relevanța utilizării FEDR și a FSE+ în domeniul cercetării și inovării, pentru a facilita accesul la programul Orizont Europa și pentru a consolida sinergiile între diferitele fonduri și programul-cadru, de exemplu, în cadrul noilor parteneriate europene și a programelor cofinanțate. Serviciile și agențiile Comisiei însărcinate cu punerea în aplicare a programului Orizont Europa vor fi direct implicate în acest mecanism;

II.   RECOMANDĂRI POLITICE

RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR

| 1. | își reafirmă solicitarea privind o abordare globală a efortului financiar al Uniunii în domeniul cercetării, formării și inovării, absentă astăzi din lucrările bugetare; |
| --- | --- |

1.

își reafirmă solicitarea privind o abordare globală a efortului financiar al Uniunii în domeniul cercetării, formării și inovării, absentă astăzi din lucrările bugetare;

| 2. | consideră că nivelul resurselor alocate programului Orizont Europa este satisfăcător în contextul bugetar actual și că doar o majorare semnificativă a bugetului Uniunii ar putea justifica o reevaluare, care ar trebui să se concentreze pe pilonul III și pe partea „Consolidarea spațiului european al cercetării”; |
| --- | --- |

2.

consideră că nivelul resurselor alocate programului Orizont Europa este satisfăcător în contextul bugetar actual și că doar o majorare semnificativă a bugetului Uniunii ar putea justifica o reevaluare, care ar trebui să se concentreze pe pilonul III și pe partea „Consolidarea spațiului european al cercetării”;

| 3. | își exprimă îngrijorarea cu privire la un risc de creștere a inegalităților între orașele și regiunile care beneficiază în mare măsură de Programul-cadru de cercetare și inovare, al cărui buget va crește, și celelalte orașe și regiuni, care vor suporta consecințele scăderii bugetelor pentru politica de coeziune; reafirmă că, în conformitate cu articolul 174 din TFUE, Uniunea își dezvoltă și desfășoară acțiunea care conduce la consolidarea coeziunii sale economice, sociale și teritoriale; atrage atenția că acțiunile întreprinse nu sunt suficiente pentru a reduce diferențele dintre regiuni și pentru a favoriza accesul tuturor la programul Orizont Europa; |
| --- | --- |

3.

își exprimă îngrijorarea cu privire la un risc de creștere a inegalităților între orașele și regiunile care beneficiază în mare măsură de Programul-cadru de cercetare și inovare, al cărui buget va crește, și celelalte orașe și regiuni, care vor suporta consecințele scăderii bugetelor pentru politica de coeziune; reafirmă că, în conformitate cu articolul 174 din TFUE, Uniunea își dezvoltă și desfășoară acțiunea care conduce la consolidarea coeziunii sale economice, sociale și teritoriale; atrage atenția că acțiunile întreprinse nu sunt suficiente pentru a reduce diferențele dintre regiuni și pentru a favoriza accesul tuturor la programul Orizont Europa;

| 4. | solicită o abordare veritabilă a excelenței distribuite în toate statele membre și în regiunile Uniunii pentru a îmbunătăți nivelul de excelență științifică din întreaga Europă, și nu doar din câteva mari regiuni și metropole; |
| --- | --- |

4.

solicită o abordare veritabilă a excelenței distribuite în toate statele membre și în regiunile Uniunii pentru a îmbunătăți nivelul de excelență științifică din întreaga Europă, și nu doar din câteva mari regiuni și metropole;

| 5. | subliniază progresele înregistrate în ceea ce privește integrarea în cadrul programului Orizont Europa a realităților locale și regionale ale inovării, dar regretă profund refuzul constant de a recunoaște ancorarea teritorială a excelenței științifice, contribuția ecosistemelor regionale și a clusterelor de inovare la dinamica Uniunii și rolul autorităților locale și regionale în planificarea și punerea în aplicare a politicilor de cercetare și de inovare; consideră că introducerea unei definiții formale a ecosistemelor regionale și a clusterelor de inovare este condiția integrării efective a acestora; |
| --- | --- |

5.

subliniază progresele înregistrate în ceea ce privește integrarea în cadrul programului Orizont Europa a realităților locale și regionale ale inovării, dar regretă profund refuzul constant de a recunoaște ancorarea teritorială a excelenței științifice, contribuția ecosistemelor regionale și a clusterelor de inovare la dinamica Uniunii și rolul autorităților locale și regionale în planificarea și punerea în aplicare a politicilor de cercetare și de inovare; consideră că introducerea unei definiții formale a ecosistemelor regionale și a clusterelor de inovare este condiția integrării efective a acestora;

| 6. | solicită insistent participarea deplină și completă a autorităților locale și regionale la activitățile de planificare strategică, prin care se va orienta punerea în aplicare a programului Orizont Europa, precum și includerea strategiilor de specializare inteligentă în acest cadru; |
| --- | --- |

6.

solicită insistent participarea deplină și completă a autorităților locale și regionale la activitățile de planificare strategică, prin care se va orienta punerea în aplicare a programului Orizont Europa, precum și includerea strategiilor de specializare inteligentă în acest cadru;

| 7. | consideră că, la evaluarea programului și a proiectelor, impactul teritorial trebuie să se regăsească printre elementele constitutive ale noțiunii de impact; |
| --- | --- |

7.

consideră că, la evaluarea programului și a proiectelor, impactul teritorial trebuie să se regăsească printre elementele constitutive ale noțiunii de impact;

| 8. | consideră că este indispensabil ca legătura necesară dintre politicile de inovare europene, naționale, regionale și locale să fie clar precizată și ca autoritățile locale și regionale să participe cu drepturi depline la forumul Consiliului European pentru Inovare; |
| --- | --- |

8.

consideră că este indispensabil ca legătura necesară dintre politicile de inovare europene, naționale, regionale și locale să fie clar precizată și ca autoritățile locale și regionale să participe cu drepturi depline la forumul Consiliului European pentru Inovare;

| 9. | își exprimă sprijinul deplin pentru noile parteneriate europene și pentru acțiunile cofinanțate care pot deveni instrumente privilegiate de finanțare a cooperărilor transregionale și a programelor desfășurate de consorțiile ecosistemelor regionale și clusterelor de inovare (demers vizând conectarea teritoriilor); solicită ca o parte semnificativă a programului Orizont Europa să fie pusă în aplicare prin intermediul acestor modalități, în special în cadrul pilonilor II și III; |
| --- | --- |

9.

își exprimă sprijinul deplin pentru noile parteneriate europene și pentru acțiunile cofinanțate care pot deveni instrumente privilegiate de finanțare a cooperărilor transregionale și a programelor desfășurate de consorțiile ecosistemelor regionale și clusterelor de inovare (demers vizând conectarea teritoriilor); solicită ca o parte semnificativă a programului Orizont Europa să fie pusă în aplicare prin intermediul acestor modalități, în special în cadrul pilonilor II și III;

| 10. | își exprimă dorința ca toate fondurile mobilizate pentru cofinanțarea unei acțiuni sau a unui program de acțiune care se sprijină pe programul Orizont Europa să facă obiectul normelor juridice care se aplică programului respectiv, în special al celor referitoare la ajutoarele de stat; |
| --- | --- |

10.

își exprimă dorința ca toate fondurile mobilizate pentru cofinanțarea unei acțiuni sau a unui program de acțiune care se sprijină pe programul Orizont Europa să facă obiectul normelor juridice care se aplică programului respectiv, în special al celor referitoare la ajutoarele de stat;

| 11. | consideră că este absolut necesar să fie trasat un cadru precis pentru sinergiile dintre diferitele fonduri și programul-cadru în jurul unui principiu al celor 5C (coerență, complementaritate, compatibilitate, construcție în comun, recunoașterea colectivităților formate din actori locali); subliniază caracterul fundamental al unui demers efectiv de construcție în comun, în special pentru punerea în aplicare a mărcii de excelență; |
| --- | --- |

11.

consideră că este absolut necesar să fie trasat un cadru precis pentru sinergiile dintre diferitele fonduri și programul-cadru în jurul unui principiu al celor 5C (coerență, complementaritate, compatibilitate, construcție în comun, recunoașterea colectivităților formate din actori locali); subliniază caracterul fundamental al unui demers efectiv de construcție în comun, în special pentru punerea în aplicare a mărcii de excelență;

| 12. | se opune ferm posibilității ca statele membre să decidă sistematic transferul unei părți din fondurile aferente politicii de coeziune către programul Orizont Europa; insistă cu hotărâre ca această posibilitate să fie exercitată de autoritatea de management vizată și ca modalitățile de mobilizare a acestor fonduri să fie decise de comun acord între autoritatea respectivă și Comisie, garantând reîntoarcerea fondurilor respective în zona geografică vizată; |
| --- | --- |

12.

se opune ferm posibilității ca statele membre să decidă sistematic transferul unei părți din fondurile aferente politicii de coeziune către programul Orizont Europa; insistă cu hotărâre ca această posibilitate să fie exercitată de autoritatea de management vizată și ca modalitățile de mobilizare a acestor fonduri să fie decise de comun acord între autoritatea respectivă și Comisie, garantând reîntoarcerea fondurilor respective în zona geografică vizată;

| 13. | subliniază importanța și interesul acțiunii de sprijinire a „ecosistemelor europene de inovare”, prevăzută în cadrul pilonului III; solicită ca bugetul aferent să fie revizuit și considerabil majorat și ca această abordare să se adreseze cu precădere ecosistemelor regionale și clusterelor de inovare; |
| --- | --- |

13.

subliniază importanța și interesul acțiunii de sprijinire a „ecosistemelor europene de inovare”, prevăzută în cadrul pilonului III; solicită ca bugetul aferent să fie revizuit și considerabil majorat și ca această abordare să se adreseze cu precădere ecosistemelor regionale și clusterelor de inovare;

| 14. | în ceea ce privește pilonul II, își exprimă îngrijorarea cu privire la riscurile de banalizare a „misiunilor” și solicită revenirea la abordarea operațională de construcție în comun, propusă de raportul Lamy; de asemenea, își exprimă îngrijorarea cu privire la locul marginal ocupat de științele umane și sociale; solicită o extindere a subiectelor abordate în cadrul clusterului „O societate sigură și favorabilă incluziunii”; |
| --- | --- |

14.

în ceea ce privește pilonul II, își exprimă îngrijorarea cu privire la riscurile de banalizare a „misiunilor” și solicită revenirea la abordarea operațională de construcție în comun, propusă de raportul Lamy; de asemenea, își exprimă îngrijorarea cu privire la locul marginal ocupat de științele umane și sociale; solicită o extindere a subiectelor abordate în cadrul clusterului „O societate sigură și favorabilă incluziunii”;

| 15. | solicită ca, în cadrul clusterului „Alimente și resurse naturale”, în ceea ce privește domeniul agriculturii, să se acorde prioritate atât cercetării privind metodele de producție agroecologică și agrosilvică, cât și dezvoltării sistemelor agroalimentare locale; |
| --- | --- |

15.

solicită ca, în cadrul clusterului „Alimente și resurse naturale”, în ceea ce privește domeniul agriculturii, să se acorde prioritate atât cercetării privind metodele de producție agroecologică și agrosilvică, cât și dezvoltării sistemelor agroalimentare locale;

| 16. | observă că propunerile Comisiei respectă principiile subsidiarității și proporționalității; subliniază importanța luării în considerare a propunerilor incluse în acest raport pentru a pune în aplicare, în mod concret, concluziile rezultate din activitatea Grupului operativ privind subsidiaritatea. |
| --- | --- |

16.

observă că propunerile Comisiei respectă principiile subsidiarității și proporționalității; subliniază importanța luării în considerare a propunerilor incluse în acest raport pentru a pune în aplicare, în mod concret, concluziile rezultate din activitatea Grupului operativ privind subsidiaritatea.

Bruxelles, 9 octombrie 2018.

Președintele Comitetului European al Regiunilor

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

| 21.12.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 461/125 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 461/125

---

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Fondul european pentru afaceri maritime și activități pescărești

(2018/C 461/12)

| Raportor general: | Nathalie SARRABEZOLLES (FR-PSE), președinta Consiliului Departamental Finistère |
| --- | --- |
| Document de referință: | Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind Fondul european pentru afaceri maritime și activități pescărești și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 508/2014 al Parlamentului European și al Consiliului
  COM(2018) 390 final |

Raportor general:

Nathalie SARRABEZOLLES (FR-PSE), președinta Consiliului Departamental Finistère

Document de referință:

Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind Fondul european pentru afaceri maritime și activități pescărești și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 508/2014 al Parlamentului European și al Consiliului

COM(2018) 390 final

I.   RECOMANDĂRI DE AMENDAMENTE

Amendamentul 1

Considerentul 8

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (8) | Cadrul financiar multianual enunțat în Regulamentul (UE) xx/xx[6] prevede că bugetul Uniunii ar trebui să sprijine în continuare politicile privind sectorul pescăresc și afacerile maritime. Bugetul FEAMAP ar trebui să se ridice la
  6 140 000 000
  EUR, în prețuri curente. Resursele FEAMAP ar trebui împărțite între gestiunea partajată, directă și indirectă.
  Suma de 5 311 000 000
  EUR ar trebui să fie
  alocată
  sprijinului acordat în regim de gestiune partajată, iar
  suma de 829 000 000
  EUR sprijinului acordat în regim de gestiune directă și indirectă. În vederea asigurării stabilității, în special în ceea ce privește îndeplinirea obiectivelor PCSP, definirea alocărilor naționale în regimul gestiunii partajate pentru perioada de programare 2021-2027 ar trebui să se bazeze pe cotele-parte din FEAMAP pentru perioada 2014-2020. Sume specifice ar trebui să fie rezervate pentru regiunile ultraperiferice, pentru controlul și punerea în aplicare a legislației în sectorul pescăresc, pentru colectarea și prelucrarea datelor pentru gestionarea activităților pescărești și pentru scopuri științifice, iar sumele pentru încetarea permanentă și încetarea extraordinară a activităților de pescuit ar trebui plafonate. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(8)

Cadrul financiar multianual enunțat în Regulamentul (UE) xx/xx[6] prevede că bugetul Uniunii ar trebui să sprijine în continuare politicile privind sectorul pescăresc și afacerile maritime. Bugetul FEAMAP ar trebui să se ridice la
  6 140 000 000
  EUR, în prețuri curente. Resursele FEAMAP ar trebui împărțite între gestiunea partajată, directă și indirectă.
  Suma de 5 311 000 000
  EUR ar trebui să fie
  alocată
  sprijinului acordat în regim de gestiune partajată, iar
  suma de 829 000 000
  EUR sprijinului acordat în regim de gestiune directă și indirectă. În vederea asigurării stabilității, în special în ceea ce privește îndeplinirea obiectivelor PCSP, definirea alocărilor naționale în regimul gestiunii partajate pentru perioada de programare 2021-2027 ar trebui să se bazeze pe cotele-parte din FEAMAP pentru perioada 2014-2020. Sume specifice ar trebui să fie rezervate pentru regiunile ultraperiferice, pentru controlul și punerea în aplicare a legislației în sectorul pescăresc, pentru colectarea și prelucrarea datelor pentru gestionarea activităților pescărești și pentru scopuri științifice, iar sumele pentru încetarea permanentă și încetarea extraordinară a activităților de pescuit ar trebui plafonate.

| (8) | Cadrul financiar multianual enunțat în Regulamentul (UE) xx/xx[6] prevede că bugetul Uniunii ar trebui să sprijine în continuare politicile privind sectorul pescăresc și afacerile maritime. Bugetul FEAMAP
  ar trebui menținut la aceleași niveluri din perioada 2014-2020. El
  ar trebui să se ridice la
  6 400 000 000
   EUR, în prețuri curente. Resursele FEAMAP ar trebui împărțite între gestiunea partajată, directă și indirectă.
  90 % din totalul bugetului FEAMAP (5 760 000 000
   EUR) ar trebui să fie
  alocat
  sprijinului acordat în regim de gestiune partajată, iar
  10 % (640 000 000
   EUR), sprijinului acordat în regim de gestiune directă și indirectă. În vederea asigurării stabilității, în special în ceea ce privește îndeplinirea obiectivelor PCSP, definirea alocărilor naționale în regimul gestiunii partajate pentru perioada de programare 2021-2027 ar trebui să se bazeze pe cotele-parte din FEAMAP pentru perioada 2014-2020. Sume specifice ar trebui să fie rezervate pentru regiunile ultraperiferice, pentru controlul și punerea în aplicare a legislației în sectorul pescăresc, pentru colectarea și prelucrarea datelor pentru gestionarea activităților pescărești și pentru scopuri științifice, iar sumele pentru încetarea permanentă și încetarea extraordinară a activităților de pescuit ar trebui plafonate. |
| --- | --- |

(8)

Cadrul financiar multianual enunțat în Regulamentul (UE) xx/xx[6] prevede că bugetul Uniunii ar trebui să sprijine în continuare politicile privind sectorul pescăresc și afacerile maritime. Bugetul FEAMAP
  ar trebui menținut la aceleași niveluri din perioada 2014-2020. El
  ar trebui să se ridice la
  6 400 000 000
   EUR, în prețuri curente. Resursele FEAMAP ar trebui împărțite între gestiunea partajată, directă și indirectă.
  90 % din totalul bugetului FEAMAP (5 760 000 000
   EUR) ar trebui să fie
  alocat
  sprijinului acordat în regim de gestiune partajată, iar
  10 % (640 000 000
   EUR), sprijinului acordat în regim de gestiune directă și indirectă. În vederea asigurării stabilității, în special în ceea ce privește îndeplinirea obiectivelor PCSP, definirea alocărilor naționale în regimul gestiunii partajate pentru perioada de programare 2021-2027 ar trebui să se bazeze pe cotele-parte din FEAMAP pentru perioada 2014-2020. Sume specifice ar trebui să fie rezervate pentru regiunile ultraperiferice, pentru controlul și punerea în aplicare a legislației în sectorul pescăresc, pentru colectarea și prelucrarea datelor pentru gestionarea activităților pescărești și pentru scopuri științifice, iar sumele pentru încetarea permanentă și încetarea extraordinară a activităților de pescuit ar trebui plafonate.

Expunere de motive

Alocarea bugetară ar trebui să fie la același nivel ca înainte. Ar trebui să se revină la împărțirea 90/10 între gestiunea partajată, directă și indirectă (în loc de cota de 86 %, propusă pentru gestiunea partajată).

Amendamentul 2

Considerentul 10

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (10) | FEAMAP ar trebui să se bazeze pe patru priorități: promovarea activităților pescărești sustenabile și a conservării resurselor biologice marine; contribuția la securitatea alimentară în Uniune prin intermediul unei acvaculturi și al unor piețe competitive și sustenabile; facilitarea dezvoltării unei economii albastre sustenabile și stimularea prosperității comunităților costiere; consolidarea guvernanței internaționale a oceanelor și asigurarea siguranței, securității, curățeniei și gestionării sustenabile a mărilor și oceanelor. Aceste priorități ar trebui urmărite prin gestiune partajată, directă și indirectă. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(10)

FEAMAP ar trebui să se bazeze pe patru priorități: promovarea activităților pescărești sustenabile și a conservării resurselor biologice marine; contribuția la securitatea alimentară în Uniune prin intermediul unei acvaculturi și al unor piețe competitive și sustenabile; facilitarea dezvoltării unei economii albastre sustenabile și stimularea prosperității comunităților costiere; consolidarea guvernanței internaționale a oceanelor și asigurarea siguranței, securității, curățeniei și gestionării sustenabile a mărilor și oceanelor. Aceste priorități ar trebui urmărite prin gestiune partajată, directă și indirectă.

| (10) | FEAMAP ar trebui să se bazeze pe patru priorități: promovarea activităților pescărești sustenabile și a conservării resurselor biologice marine; contribuția la securitatea alimentară în Uniune prin intermediul unei acvaculturi și al unor piețe competitive și sustenabile; facilitarea dezvoltării unei economii albastre sustenabile și stimularea prosperității comunităților costiere; consolidarea guvernanței internaționale a oceanelor și asigurarea siguranței, securității, curățeniei și gestionării sustenabile a mărilor și oceanelor. Aceste priorități ar trebui urmărite prin gestiune partajată, directă și indirectă.
  Date fiind actualele provocări cu care se confruntă pescuitul și politica maritimă, este deosebit de important ca noul FEAMAP să se asigure că fondurile sunt ușor de accesat de către beneficiari. |
| --- | --- |

(10)

FEAMAP ar trebui să se bazeze pe patru priorități: promovarea activităților pescărești sustenabile și a conservării resurselor biologice marine; contribuția la securitatea alimentară în Uniune prin intermediul unei acvaculturi și al unor piețe competitive și sustenabile; facilitarea dezvoltării unei economii albastre sustenabile și stimularea prosperității comunităților costiere; consolidarea guvernanței internaționale a oceanelor și asigurarea siguranței, securității, curățeniei și gestionării sustenabile a mărilor și oceanelor. Aceste priorități ar trebui urmărite prin gestiune partajată, directă și indirectă.
  Date fiind actualele provocări cu care se confruntă pescuitul și politica maritimă, este deosebit de important ca noul FEAMAP să se asigure că fondurile sunt ușor de accesat de către beneficiari.

Expunere de motive

Cele patru priorități ar trebui să fie bine-venite, dar focalizarea pe interesele beneficiarilor trebuie să fie subliniată mai insistent.

Amendamentul 3

Considerentul 12a (nou)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | FEAMAP trebuie să contribuie și la alte obiective de dezvoltare durabilă (ODD) ale ONU. În special, prezentul regulament ia în considerare următoarele obiective:




  ODD 1. Eradicarea sărăciei: FEAMAP contribuie, concomitent cu FEADR, la îmbunătățirea condițiilor de viață ale celor mai vulnerabile comunități costiere, în special ale celor care depind de o singură resursă piscicolă amenințată de pescuitul excesiv, de schimbările globale sau de problemele de mediu.




  ODD 3. Sănătate și bunăstare: FEAMAP contribuie, concomitent cu FEADR, la combaterea poluării corpurilor de apă costiere, care pot fi responsabile de boli endemice, și la asigurarea calității produselor pescărești și de acvacultură.




  ODD 7. Energie curată: prin finanțarea economiei albastre, FEAMAP promovează, concomitent cu fondurile destinate programului Orizont 2020, dezvoltarea surselor regenerabile de energie marină și se asigură că această dezvoltare este compatibilă cu protecția mediului marin și cu menținerea resurselor piscicole.




  ODD 8. Locuri de muncă decente și creștere economică: FEAMAP contribuie, concomitent cu FSE, la dezvoltarea economiei albastre, factor de creștere economică. De altfel, FEAMAP se asigură că această creștere economică este o sursă de locuri de muncă decente pentru comunitățile costiere. În plus, FEAMAP contribuie la îmbunătățirea condițiilor de muncă ale pescarilor.




  ODD 12. Consum și producție responsabile: FEAMAP contribuie la eforturile în favoarea utilizării raționale a resurselor naturale și la limitarea risipei de resurse naturale și energetice.




  ODD 13. Combaterea schimbărilor climatice: FEAMAP dispune orientarea unei părți din bugetul său spre combaterea schimbărilor climatice. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

FEAMAP trebuie să contribuie și la alte obiective de dezvoltare durabilă (ODD) ale ONU. În special, prezentul regulament ia în considerare următoarele obiective:

ODD 1. Eradicarea sărăciei: FEAMAP contribuie, concomitent cu FEADR, la îmbunătățirea condițiilor de viață ale celor mai vulnerabile comunități costiere, în special ale celor care depind de o singură resursă piscicolă amenințată de pescuitul excesiv, de schimbările globale sau de problemele de mediu.

ODD 3. Sănătate și bunăstare: FEAMAP contribuie, concomitent cu FEADR, la combaterea poluării corpurilor de apă costiere, care pot fi responsabile de boli endemice, și la asigurarea calității produselor pescărești și de acvacultură.

ODD 7. Energie curată: prin finanțarea economiei albastre, FEAMAP promovează, concomitent cu fondurile destinate programului Orizont 2020, dezvoltarea surselor regenerabile de energie marină și se asigură că această dezvoltare este compatibilă cu protecția mediului marin și cu menținerea resurselor piscicole.

ODD 8. Locuri de muncă decente și creștere economică: FEAMAP contribuie, concomitent cu FSE, la dezvoltarea economiei albastre, factor de creștere economică. De altfel, FEAMAP se asigură că această creștere economică este o sursă de locuri de muncă decente pentru comunitățile costiere. În plus, FEAMAP contribuie la îmbunătățirea condițiilor de muncă ale pescarilor.

ODD 12. Consum și producție responsabile: FEAMAP contribuie la eforturile în favoarea utilizării raționale a resurselor naturale și la limitarea risipei de resurse naturale și energetice.

ODD 13. Combaterea schimbărilor climatice: FEAMAP dispune orientarea unei părți din bugetul său spre combaterea schimbărilor climatice.

Expunere de motive

Uniunea Europeană a jucat un rol important în definirea Agendei 2030 și s-a angajat să contribuie în mod substanțial la îndeplinirea celor 17 obiective [Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor din 22 noiembrie 2016 – COM(2016) 739].

Amendamentul 4

Considerentul 26

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (26) | Având în vedere provocările pentru a putea realiza obiectivele de conservare ale PCSP, ar trebui ca FEAMAP să poată să sprijine acțiuni pentru gestionarea activităților pescărești și a flotelor de pescuit. În acest context, sprijinul pentru adaptarea flotei rămâne uneori necesar în ceea ce privește anumite segmente de flotă și bazine maritime. Un astfel de sprijin ar trebui să fie bine direcționat înspre conservarea și exploatarea sustenabilă a resurselor biologice marine și să vizeze realizarea unui echilibru între capacitatea de pescuit și posibilitățile de pescuit disponibile. Prin urmare, ar trebui ca FEAMAP să poată să sprijine încetarea permanentă a activităților de pescuit în segmentele de flotă în care capacitatea de pescuit nu este echilibrată cu posibilitățile de pescuit disponibile. Un astfel de sprijin ar trebui să constituie un instrument în cadrul planurilor de acțiune pentru ajustarea segmentelor de flotă în funcție de supracapacitatea structurală identificată, astfel cum se prevede la articolul 22 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 și ar trebui să fie pus în aplicare fie prin dezmembrarea navei de pescuit, fie prin dezafectarea și reabilitarea acesteia pentru alte activități. În cazul în care reabilitarea ar duce la o creștere a presiunii pescuitului recreativ asupra ecosistemului marin, sprijinul ar trebui să fie acordat numai dacă este în conformitate cu PCSP și cu obiectivele din planurile multianuale relevante. În vederea asigurării coerenței între adaptarea structurală a flotei și obiectivele de conservare, sprijinul pentru încetarea permanentă a activităților de pescuit ar trebui să fie strict condiționat și legat de obținerea de rezultate. Prin urmare, el ar trebui pus în aplicare doar prin finanțare care nu este legată de costuri, așa cum se prevede în Regulamentul (UE) xx/xx (Regulamentul de stabilire a unor dispoziții comune). În cadrul acestui mecanism, statele membre nu ar trebui să fie rambursate de către Comisie pentru încetarea permanentă a activităților de pescuit pe baza costurilor reale suportate, ci pe baza îndeplinirii condițiilor și a obținerii de rezultate. În acest scop, Comisia ar trebui să stabilească într-un act delegat astfel de condiții, care ar trebui să fie legate de realizarea obiectivelor de conservare ale PCSP. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(26)

Având în vedere provocările pentru a putea realiza obiectivele de conservare ale PCSP, ar trebui ca FEAMAP să poată să sprijine acțiuni pentru gestionarea activităților pescărești și a flotelor de pescuit. În acest context, sprijinul pentru adaptarea flotei rămâne uneori necesar în ceea ce privește anumite segmente de flotă și bazine maritime. Un astfel de sprijin ar trebui să fie bine direcționat înspre conservarea și exploatarea sustenabilă a resurselor biologice marine și să vizeze realizarea unui echilibru între capacitatea de pescuit și posibilitățile de pescuit disponibile. Prin urmare, ar trebui ca FEAMAP să poată să sprijine încetarea permanentă a activităților de pescuit în segmentele de flotă în care capacitatea de pescuit nu este echilibrată cu posibilitățile de pescuit disponibile. Un astfel de sprijin ar trebui să constituie un instrument în cadrul planurilor de acțiune pentru ajustarea segmentelor de flotă în funcție de supracapacitatea structurală identificată, astfel cum se prevede la articolul 22 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 și ar trebui să fie pus în aplicare fie prin dezmembrarea navei de pescuit, fie prin dezafectarea și reabilitarea acesteia pentru alte activități. În cazul în care reabilitarea ar duce la o creștere a presiunii pescuitului recreativ asupra ecosistemului marin, sprijinul ar trebui să fie acordat numai dacă este în conformitate cu PCSP și cu obiectivele din planurile multianuale relevante. În vederea asigurării coerenței între adaptarea structurală a flotei și obiectivele de conservare, sprijinul pentru încetarea permanentă a activităților de pescuit ar trebui să fie strict condiționat și legat de obținerea de rezultate. Prin urmare, el ar trebui pus în aplicare doar prin finanțare care nu este legată de costuri, așa cum se prevede în Regulamentul (UE) xx/xx (Regulamentul de stabilire a unor dispoziții comune). În cadrul acestui mecanism, statele membre nu ar trebui să fie rambursate de către Comisie pentru încetarea permanentă a activităților de pescuit pe baza costurilor reale suportate, ci pe baza îndeplinirii condițiilor și a obținerii de rezultate. În acest scop, Comisia ar trebui să stabilească într-un act delegat astfel de condiții, care ar trebui să fie legate de realizarea obiectivelor de conservare ale PCSP.

| (26) | Având în vedere provocările pentru a putea realiza obiectivele de conservare ale PCSP, ar trebui ca FEAMAP să poată să sprijine acțiuni pentru gestionarea activităților pescărești și a flotelor de pescuit,
  după cum se prevede în raportul adoptat de Parlamentul European referitor la gestionarea flotelor de pescuit în regiunile ultraperiferice
  . În acest context, sprijinul pentru adaptarea flotei rămâne uneori necesar în ceea ce privește anumite segmente de flotă și bazine maritime. Un astfel de sprijin ar trebui să fie bine direcționat înspre conservarea și exploatarea sustenabilă a resurselor biologice marine și să vizeze realizarea unui echilibru între capacitatea de pescuit și posibilitățile de pescuit disponibile. Prin urmare, ar trebui ca FEAMAP să poată să sprijine încetarea permanentă a activităților de pescuit în segmentele de flotă în care capacitatea de pescuit nu este echilibrată cu posibilitățile de pescuit disponibile. Un astfel de sprijin ar trebui să constituie un instrument în cadrul planurilor de acțiune pentru ajustarea segmentelor de flotă în funcție de supracapacitatea structurală identificată, astfel cum se prevede la articolul 22 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 și ar trebui să fie pus în aplicare fie prin dezmembrarea navei de pescuit, fie prin dezafectarea și reabilitarea acesteia pentru alte activități. În cazul în care reabilitarea ar duce la o creștere a presiunii pescuitului recreativ asupra ecosistemului marin, sprijinul ar trebui să fie acordat numai dacă este în conformitate cu PCSP și cu obiectivele din planurile multianuale relevante. În vederea asigurării coerenței între adaptarea structurală a flotei și obiectivele de conservare, sprijinul pentru încetarea permanentă a activităților de pescuit ar trebui să fie strict condiționat și legat de obținerea de rezultate. Prin urmare, el ar trebui pus în aplicare doar prin finanțare care nu este legată de costuri, așa cum se prevede în Regulamentul (UE) xx/xx (Regulamentul de stabilire a unor dispoziții comune). În cadrul acestui mecanism, statele membre nu ar trebui să fie rambursate de către Comisie pentru încetarea permanentă a activităților de pescuit pe baza costurilor reale suportate, ci pe baza îndeplinirii condițiilor și a obținerii de rezultate. În acest scop, Comisia ar trebui să stabilească într-un act delegat astfel de condiții, care ar trebui să fie legate de realizarea obiectivelor de conservare ale PCSP. |
| --- | --- |

(26)

Având în vedere provocările pentru a putea realiza obiectivele de conservare ale PCSP, ar trebui ca FEAMAP să poată să sprijine acțiuni pentru gestionarea activităților pescărești și a flotelor de pescuit,
  după cum se prevede în raportul adoptat de Parlamentul European referitor la gestionarea flotelor de pescuit în regiunile ultraperiferice
  . În acest context, sprijinul pentru adaptarea flotei rămâne uneori necesar în ceea ce privește anumite segmente de flotă și bazine maritime. Un astfel de sprijin ar trebui să fie bine direcționat înspre conservarea și exploatarea sustenabilă a resurselor biologice marine și să vizeze realizarea unui echilibru între capacitatea de pescuit și posibilitățile de pescuit disponibile. Prin urmare, ar trebui ca FEAMAP să poată să sprijine încetarea permanentă a activităților de pescuit în segmentele de flotă în care capacitatea de pescuit nu este echilibrată cu posibilitățile de pescuit disponibile. Un astfel de sprijin ar trebui să constituie un instrument în cadrul planurilor de acțiune pentru ajustarea segmentelor de flotă în funcție de supracapacitatea structurală identificată, astfel cum se prevede la articolul 22 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 și ar trebui să fie pus în aplicare fie prin dezmembrarea navei de pescuit, fie prin dezafectarea și reabilitarea acesteia pentru alte activități. În cazul în care reabilitarea ar duce la o creștere a presiunii pescuitului recreativ asupra ecosistemului marin, sprijinul ar trebui să fie acordat numai dacă este în conformitate cu PCSP și cu obiectivele din planurile multianuale relevante. În vederea asigurării coerenței între adaptarea structurală a flotei și obiectivele de conservare, sprijinul pentru încetarea permanentă a activităților de pescuit ar trebui să fie strict condiționat și legat de obținerea de rezultate. Prin urmare, el ar trebui pus în aplicare doar prin finanțare care nu este legată de costuri, așa cum se prevede în Regulamentul (UE) xx/xx (Regulamentul de stabilire a unor dispoziții comune). În cadrul acestui mecanism, statele membre nu ar trebui să fie rambursate de către Comisie pentru încetarea permanentă a activităților de pescuit pe baza costurilor reale suportate, ci pe baza îndeplinirii condițiilor și a obținerii de rezultate. În acest scop, Comisia ar trebui să stabilească într-un act delegat astfel de condiții, care ar trebui să fie legate de realizarea obiectivelor de conservare ale PCSP.

Expunere de motive

Raportul Rodust al Parlamentului European (A8-0138/2017) propune autorizarea finanțării publice pentru reînnoirea flotelor de pescuit în regiunile ultraperiferice.

Amendamentul 5

Considerentul 28

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (28) | Micul pescuit costier este efectuat de nave de pescuit de mai puțin de 12 metri și care nu utilizează unelte de pescuit tractate. Acest sector reprezintă aproximativ 75 % din totalul navelor de pescuit înmatriculate în Uniune și aproape jumătate din numărul total de locuri de muncă în sectorul pescăresc. Operatorii din zonele costiere pescărești de mici dimensiuni sunt în mod deosebit dependenți de sănătatea stocurilor de pește, care constituie principala lor sursă de venit. Prin urmare, FEAMAP ar trebui să le acorde un tratament preferențial prin intermediul unei rate a intensității ajutorului de 100 %, inclusiv pentru operațiuni legate de controlul și punerea în aplicare a legislației, scopul fiind acela de a încuraja practicile sustenabile de pescuit. În plus, anumite domenii de sprijin ar trebui să fie rezervate pentru pescuitul la scară mică în segmentul de flotă în care capacitatea de pescuit este proporțională cu posibilitățile de pescuit disponibile, ca de exemplu sprijinul pentru achiziționarea unei nave la mâna a doua
  și pentru înlocuirea sau modernizarea motorului unei nave
  . În plus, statele membre ar trebui să includă în programul lor un plan de acțiune pentru micul pescuit costier, care ar trebui să fie monitorizat pe baza unor indicatori pentru care ar trebui stabilite obiective de etapă și ținte. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(28)

Micul pescuit costier este efectuat de nave de pescuit de mai puțin de 12 metri și care nu utilizează unelte de pescuit tractate. Acest sector reprezintă aproximativ 75 % din totalul navelor de pescuit înmatriculate în Uniune și aproape jumătate din numărul total de locuri de muncă în sectorul pescăresc. Operatorii din zonele costiere pescărești de mici dimensiuni sunt în mod deosebit dependenți de sănătatea stocurilor de pește, care constituie principala lor sursă de venit. Prin urmare, FEAMAP ar trebui să le acorde un tratament preferențial prin intermediul unei rate a intensității ajutorului de 100 %, inclusiv pentru operațiuni legate de controlul și punerea în aplicare a legislației, scopul fiind acela de a încuraja practicile sustenabile de pescuit. În plus, anumite domenii de sprijin ar trebui să fie rezervate pentru pescuitul la scară mică în segmentul de flotă în care capacitatea de pescuit este proporțională cu posibilitățile de pescuit disponibile, ca de exemplu sprijinul pentru achiziționarea unei nave la mâna a doua
  și pentru înlocuirea sau modernizarea motorului unei nave
  . În plus, statele membre ar trebui să includă în programul lor un plan de acțiune pentru micul pescuit costier, care ar trebui să fie monitorizat pe baza unor indicatori pentru care ar trebui stabilite obiective de etapă și ținte.

| (28) | Micul pescuit costier este efectuat de nave de pescuit de mai puțin de 12 metri și care nu utilizează unelte de pescuit tractate
  și constă în pescuit și în culegerea manuală a crustaceelor și moluștelor
  . Acest sector reprezintă aproximativ 75 % din totalul navelor de pescuit înmatriculate în Uniune și aproape jumătate din numărul total de locuri de muncă în sectorul pescăresc. Operatorii din zonele costiere pescărești de mici dimensiuni sunt în mod deosebit dependenți de sănătatea stocurilor de pește, care constituie principala lor sursă de venit. Prin urmare, FEAMAP ar trebui să le acorde un tratament preferențial prin intermediul unei rate a intensității ajutorului de 100 %, inclusiv pentru operațiuni legate de controlul și punerea în aplicare a legislației, scopul fiind acela de a încuraja practicile sustenabile de pescuit. În plus, anumite domenii de sprijin ar trebui să fie rezervate pentru pescuitul la scară mică în segmentul de flotă în care capacitatea de pescuit este proporțională cu posibilitățile de pescuit disponibile, ca de exemplu sprijinul pentru achiziționarea unei nave la mâna a doua
  sau pentru construirea unei nave noi, care să nu implice o creștere a capacității sau a efortului de pescuit
  . În plus, statele membre ar trebui să includă în programul lor un plan de acțiune pentru micul pescuit costier, care ar trebui să fie monitorizat pe baza unor indicatori pentru care ar trebui stabilite obiective de etapă și ținte. |
| --- | --- |

(28)

Micul pescuit costier este efectuat de nave de pescuit de mai puțin de 12 metri și care nu utilizează unelte de pescuit tractate
  și constă în pescuit și în culegerea manuală a crustaceelor și moluștelor
  . Acest sector reprezintă aproximativ 75 % din totalul navelor de pescuit înmatriculate în Uniune și aproape jumătate din numărul total de locuri de muncă în sectorul pescăresc. Operatorii din zonele costiere pescărești de mici dimensiuni sunt în mod deosebit dependenți de sănătatea stocurilor de pește, care constituie principala lor sursă de venit. Prin urmare, FEAMAP ar trebui să le acorde un tratament preferențial prin intermediul unei rate a intensității ajutorului de 100 %, inclusiv pentru operațiuni legate de controlul și punerea în aplicare a legislației, scopul fiind acela de a încuraja practicile sustenabile de pescuit. În plus, anumite domenii de sprijin ar trebui să fie rezervate pentru pescuitul la scară mică în segmentul de flotă în care capacitatea de pescuit este proporțională cu posibilitățile de pescuit disponibile, ca de exemplu sprijinul pentru achiziționarea unei nave la mâna a doua
  sau pentru construirea unei nave noi, care să nu implice o creștere a capacității sau a efortului de pescuit
  . În plus, statele membre ar trebui să includă în programul lor un plan de acțiune pentru micul pescuit costier, care ar trebui să fie monitorizat pe baza unor indicatori pentru care ar trebui stabilite obiective de etapă și ținte.

Expunere de motive

Regulamentul FEAMAP are ca obiectiv participarea la politica UE privind combaterea încălzirii climatice (considerentul 13). Înlocuirea motoarelor de propulsie și auxiliare pe nave este una dintre puținele măsuri care contribuie la atingerea acestui obiectiv, în special datorită utilizării de noi tehnologii, și, prin urmare, nu trebuie limitată la micul pescuit costier. Pescuitul de pe mal trebuie luat în considerare ca mic pescuit costier, iar finanțarea construirii unor nave noi permite accelerarea reînnoirii flotei de pescuit europene.

Amendamentul 6

Considerentul 29

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (29) | Regiunile ultraperiferice, astfel cum se subliniază în Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European, Comitetul Regiunilor și Banca Europeană de Investiții din 24 octombrie 2017 intitulată „Un parteneriat strategic consolidat și reînnoit cu regiunile ultraperiferice ale UE”, se confruntă cu provocări specifice legate de depărtarea lor, de relief și de climă, astfel cum se menționează la articolul 349 din tratat și, de asemenea, au anumite atuuri pentru dezvoltarea unei economii albastre sustenabile. Prin urmare, pentru fiecare regiune ultraperiferică, ar trebui să fie anexat la programul statelor membre în cauză un plan de acțiune pentru dezvoltarea sectoarelor economiei albastre sustenabile, inclusiv pentru exploatarea sustenabilă a resurselor piscicole și a acvaculturii și ar trebui să fie rezervat un pachet financiar pentru a susține punerea în aplicare a acestor planuri de acțiune. Ar trebui ca FEAMAP să poată să sprijine și o compensare a costurilor suplimentare pe care regiunile ultraperiferice le suportă din cauza situării lor geografice și a caracterului insular. Acest sprijin ar trebui să fie plafonat la un anumit procentaj din această alocare financiară globală. În plus, o rată mai ridicată a intensității ajutorului decât cea care se aplică altor operațiuni ar trebui să se aplice în regiunile ultraperiferice. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(29)

Regiunile ultraperiferice, astfel cum se subliniază în Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European, Comitetul Regiunilor și Banca Europeană de Investiții din 24 octombrie 2017 intitulată „Un parteneriat strategic consolidat și reînnoit cu regiunile ultraperiferice ale UE”, se confruntă cu provocări specifice legate de depărtarea lor, de relief și de climă, astfel cum se menționează la articolul 349 din tratat și, de asemenea, au anumite atuuri pentru dezvoltarea unei economii albastre sustenabile. Prin urmare, pentru fiecare regiune ultraperiferică, ar trebui să fie anexat la programul statelor membre în cauză un plan de acțiune pentru dezvoltarea sectoarelor economiei albastre sustenabile, inclusiv pentru exploatarea sustenabilă a resurselor piscicole și a acvaculturii și ar trebui să fie rezervat un pachet financiar pentru a susține punerea în aplicare a acestor planuri de acțiune. Ar trebui ca FEAMAP să poată să sprijine și o compensare a costurilor suplimentare pe care regiunile ultraperiferice le suportă din cauza situării lor geografice și a caracterului insular. Acest sprijin ar trebui să fie plafonat la un anumit procentaj din această alocare financiară globală. În plus, o rată mai ridicată a intensității ajutorului decât cea care se aplică altor operațiuni ar trebui să se aplice în regiunile ultraperiferice.

| (29) | Regiunile ultraperiferice, astfel cum se subliniază în Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European, Comitetul Regiunilor și Banca Europeană de Investiții din 24 octombrie 2017 intitulată „Un parteneriat strategic consolidat și reînnoit cu regiunile ultraperiferice ale UE”, se confruntă cu provocări specifice legate de depărtarea lor, de relief și de climă, astfel cum se menționează la articolul 349 din tratat și, de asemenea, au anumite atuuri pentru dezvoltarea unei economii albastre sustenabile. Prin urmare, pentru fiecare regiune ultraperiferică, ar trebui să fie anexat la programul statelor membre în cauză un plan de acțiune pentru dezvoltarea sectoarelor economiei albastre sustenabile, inclusiv pentru exploatarea sustenabilă a resurselor piscicole și a acvaculturii și ar trebui să fie rezervat un pachet financiar pentru a susține punerea în aplicare a acestor planuri de acțiune. Ar trebui ca FEAMAP să poată să sprijine și o compensare a costurilor suplimentare pe care regiunile ultraperiferice le suportă din cauza situării lor geografice și a caracterului insular. Acest sprijin ar trebui să fie plafonat la un anumit procentaj din această alocare financiară globală.
  În plus, trebuie avute în vedere dispoziții specifice pentru sprijinirea prin FEAMAP a operațiunilor localizate în aceste regiuni, referitoare la protecția și restabilirea biodiversității marine și de coastă și a ecosistemelor, la investițiile în flota de pescuit și la investițiile productive în acvacultură și în industria prelucrătoare. În ceea ce privește investițiile în flota de pescuit, FEAMAP trebuie să sprijine măsuri specifice pentru aceste regiuni, având în vedere particularitățile și condițiile lor geografice și garantând un echilibru sustenabil între capacitatea de pescuit și posibilitățile de pescuit, în conformitate cu Rezoluția Parlamentului European referitoare la gestionarea flotelor de pescuit în regiunile ultraperiferice.
  În plus, o rată mai ridicată a intensității ajutorului decât cea care se aplică altor operațiuni ar trebui să se aplice în regiunile ultraperiferice. |
| --- | --- |

(29)

Regiunile ultraperiferice, astfel cum se subliniază în Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European, Comitetul Regiunilor și Banca Europeană de Investiții din 24 octombrie 2017 intitulată „Un parteneriat strategic consolidat și reînnoit cu regiunile ultraperiferice ale UE”, se confruntă cu provocări specifice legate de depărtarea lor, de relief și de climă, astfel cum se menționează la articolul 349 din tratat și, de asemenea, au anumite atuuri pentru dezvoltarea unei economii albastre sustenabile. Prin urmare, pentru fiecare regiune ultraperiferică, ar trebui să fie anexat la programul statelor membre în cauză un plan de acțiune pentru dezvoltarea sectoarelor economiei albastre sustenabile, inclusiv pentru exploatarea sustenabilă a resurselor piscicole și a acvaculturii și ar trebui să fie rezervat un pachet financiar pentru a susține punerea în aplicare a acestor planuri de acțiune. Ar trebui ca FEAMAP să poată să sprijine și o compensare a costurilor suplimentare pe care regiunile ultraperiferice le suportă din cauza situării lor geografice și a caracterului insular. Acest sprijin ar trebui să fie plafonat la un anumit procentaj din această alocare financiară globală.
  În plus, trebuie avute în vedere dispoziții specifice pentru sprijinirea prin FEAMAP a operațiunilor localizate în aceste regiuni, referitoare la protecția și restabilirea biodiversității marine și de coastă și a ecosistemelor, la investițiile în flota de pescuit și la investițiile productive în acvacultură și în industria prelucrătoare. În ceea ce privește investițiile în flota de pescuit, FEAMAP trebuie să sprijine măsuri specifice pentru aceste regiuni, având în vedere particularitățile și condițiile lor geografice și garantând un echilibru sustenabil între capacitatea de pescuit și posibilitățile de pescuit, în conformitate cu Rezoluția Parlamentului European referitoare la gestionarea flotelor de pescuit în regiunile ultraperiferice.
  În plus, o rată mai ridicată a intensității ajutorului decât cea care se aplică altor operațiuni ar trebui să se aplice în regiunile ultraperiferice.

Expunere de motive

Cota ajutorului alocat pentru compensarea costurilor suplimentare în regiunile ultraperiferice trebuie să rămână limitată. În schimb, situația socială și economică și structurală fragilă a RUP, precum și obiectivul de a promova dezvoltarea acestor regiuni și de a asigura echilibrul și egalitatea de șanse între toate teritoriile UE reclamă măsuri speciale.

Amendamentul 7

Considerentul 32

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (32) | Ar trebui ca FEAMAP să poată să sprijine promovarea și dezvoltarea durabilă a acvaculturii, inclusiv a acvaculturii în ape dulci, pentru creșterea de animale și plante acvatice în vederea producției de alimente și de alte materii prime. În unele state membre rămân în vigoare proceduri administrative complexe, cum ar fi accesul dificil la spațiu și procedurile împovărătoare de acordare a licențelor, ceea ce face dificilă îmbunătățirea imaginii și a competitivității produselor de crescătorie în acest sector. Sprijinul ar trebui să fie în concordanță cu planurile strategice naționale multianuale pentru acvacultură elaborate pe baza Regulamentului (UE) nr. 1380/2013. În special, sprijinul pentru sustenabilitatea mediului, investiții productive, inovare, dobândirea de competențe profesionale, îmbunătățirea condițiilor de muncă, măsuri compensatorii care oferă servicii esențiale de management al terenurilor și al resurselor naturale ar trebui să fie eligibil. Acțiunile în domeniul sănătății publice, sistemele de asigurare a stocurilor din acvacultură și acțiunile privind sănătatea și bunăstarea animalelor ar trebui să fie, de asemenea, eligibile. Cu toate acestea, în cazul investițiilor productive, sprijinul ar trebui furnizat doar prin intermediul instrumentelor financiare și prin InvestEU, care oferă un efect de levier mai mare pe piețe și, prin urmare, sunt mai relevante decât granturile în ceea ce privește abordarea provocărilor legate de finanțarea sectorului. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(32)

Ar trebui ca FEAMAP să poată să sprijine promovarea și dezvoltarea durabilă a acvaculturii, inclusiv a acvaculturii în ape dulci, pentru creșterea de animale și plante acvatice în vederea producției de alimente și de alte materii prime. În unele state membre rămân în vigoare proceduri administrative complexe, cum ar fi accesul dificil la spațiu și procedurile împovărătoare de acordare a licențelor, ceea ce face dificilă îmbunătățirea imaginii și a competitivității produselor de crescătorie în acest sector. Sprijinul ar trebui să fie în concordanță cu planurile strategice naționale multianuale pentru acvacultură elaborate pe baza Regulamentului (UE) nr. 1380/2013. În special, sprijinul pentru sustenabilitatea mediului, investiții productive, inovare, dobândirea de competențe profesionale, îmbunătățirea condițiilor de muncă, măsuri compensatorii care oferă servicii esențiale de management al terenurilor și al resurselor naturale ar trebui să fie eligibil. Acțiunile în domeniul sănătății publice, sistemele de asigurare a stocurilor din acvacultură și acțiunile privind sănătatea și bunăstarea animalelor ar trebui să fie, de asemenea, eligibile. Cu toate acestea, în cazul investițiilor productive, sprijinul ar trebui furnizat doar prin intermediul instrumentelor financiare și prin InvestEU, care oferă un efect de levier mai mare pe piețe și, prin urmare, sunt mai relevante decât granturile în ceea ce privește abordarea provocărilor legate de finanțarea sectorului.

| (32) | Ar trebui ca FEAMAP să poată să sprijine promovarea și dezvoltarea durabilă a acvaculturii, inclusiv a acvaculturii în ape dulci, pentru creșterea de animale și plante acvatice în vederea producției de alimente și de alte materii prime. În unele state membre rămân în vigoare proceduri administrative complexe, cum ar fi accesul dificil la spațiu și procedurile împovărătoare de acordare a licențelor, ceea ce face dificilă îmbunătățirea imaginii și a competitivității produselor de crescătorie în acest sector. Sprijinul ar trebui să fie în concordanță cu planurile strategice naționale multianuale pentru acvacultură elaborate pe baza Regulamentului (UE) nr. 1380/2013. În special, sprijinul pentru sustenabilitatea mediului, investiții productive, inovare, dobândirea de competențe profesionale, îmbunătățirea condițiilor de muncă, măsuri compensatorii care oferă servicii esențiale de management al terenurilor și al resurselor naturale ar trebui să fie eligibil. Acțiunile în domeniul sănătății publice, sistemele de asigurare a stocurilor din acvacultură și acțiunile privind sănătatea și bunăstarea animalelor ar trebui să fie, de asemenea, eligibile. Cu toate acestea, în cazul investițiilor productive,
  și cu excepția investițiilor localizate în regiuni ultraperiferice,
  sprijinul ar trebui furnizat doar prin intermediul instrumentelor financiare și prin InvestEU, care oferă un efect de levier mai mare pe piețe și, prin urmare, sunt mai relevante decât granturile în ceea ce privește abordarea provocărilor legate de finanțarea sectorului. |
| --- | --- |

(32)

Ar trebui ca FEAMAP să poată să sprijine promovarea și dezvoltarea durabilă a acvaculturii, inclusiv a acvaculturii în ape dulci, pentru creșterea de animale și plante acvatice în vederea producției de alimente și de alte materii prime. În unele state membre rămân în vigoare proceduri administrative complexe, cum ar fi accesul dificil la spațiu și procedurile împovărătoare de acordare a licențelor, ceea ce face dificilă îmbunătățirea imaginii și a competitivității produselor de crescătorie în acest sector. Sprijinul ar trebui să fie în concordanță cu planurile strategice naționale multianuale pentru acvacultură elaborate pe baza Regulamentului (UE) nr. 1380/2013. În special, sprijinul pentru sustenabilitatea mediului, investiții productive, inovare, dobândirea de competențe profesionale, îmbunătățirea condițiilor de muncă, măsuri compensatorii care oferă servicii esențiale de management al terenurilor și al resurselor naturale ar trebui să fie eligibil. Acțiunile în domeniul sănătății publice, sistemele de asigurare a stocurilor din acvacultură și acțiunile privind sănătatea și bunăstarea animalelor ar trebui să fie, de asemenea, eligibile. Cu toate acestea, în cazul investițiilor productive,
  și cu excepția investițiilor localizate în regiuni ultraperiferice,
  sprijinul ar trebui furnizat doar prin intermediul instrumentelor financiare și prin InvestEU, care oferă un efect de levier mai mare pe piețe și, prin urmare, sunt mai relevante decât granturile în ceea ce privește abordarea provocărilor legate de finanțarea sectorului.

Expunere de motive

Articolul 349 din TFUE permite adoptarea de măsuri specifice pentru RUP. Din cauza performanței slabe a întreprinderilor situate în RUP, trebuie să fie permise în continuare toate formele de sprijin pentru întreprinderi, în vederea promovării investițiilor productive în aceste regiuni.

Amendamentul 8

Considerentul 34

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (34) | Industria prelucrătoare deține un rol în ceea ce privește disponibilitatea și calitatea produselor pescărești și de acvacultură. Ar trebui ca FEAMAP să poată să sprijine investițiile specifice în acest sector, cu condiția ca acestea să contribuie la atingerea obiectivelor OCP.
  Acest
  ajutor ar trebui furnizat doar prin intermediul instrumentelor financiare și prin InvestEU și nu prin granturi. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(34)

Industria prelucrătoare deține un rol în ceea ce privește disponibilitatea și calitatea produselor pescărești și de acvacultură. Ar trebui ca FEAMAP să poată să sprijine investițiile specifice în acest sector, cu condiția ca acestea să contribuie la atingerea obiectivelor OCP.
  Acest
  ajutor ar trebui furnizat doar prin intermediul instrumentelor financiare și prin InvestEU și nu prin granturi.

| (34) | Industria prelucrătoare deține un rol în ceea ce privește disponibilitatea și calitatea produselor pescărești și de acvacultură. Ar trebui ca FEAMAP să poată să sprijine investițiile specifice în acest sector, cu condiția ca acestea să contribuie la atingerea obiectivelor OCP.
  Cu excepția investițiilor localizate în regiuni ultraperiferice, acest
  ajutor ar trebui furnizat doar prin intermediul instrumentelor financiare și prin InvestEU și nu prin granturi. |
| --- | --- |

(34)

Industria prelucrătoare deține un rol în ceea ce privește disponibilitatea și calitatea produselor pescărești și de acvacultură. Ar trebui ca FEAMAP să poată să sprijine investițiile specifice în acest sector, cu condiția ca acestea să contribuie la atingerea obiectivelor OCP.
  Cu excepția investițiilor localizate în regiuni ultraperiferice, acest
  ajutor ar trebui furnizat doar prin intermediul instrumentelor financiare și prin InvestEU și nu prin granturi.

Expunere de motive

Articolul 349 din TFUE permite adoptarea de măsuri specifice pentru RUP. Din cauza performanței slabe a întreprinderilor situate în RUP, trebuie să fie permise în continuare toate formele de sprijin pentru întreprinderi, în vederea promovării investițiilor productive în aceste regiuni.

Amendamentul 9

Articolul 3

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 2.   ... | 2.   ... |
| | (16) | „incident de mediu” înseamnă un fenomen accidental, natural sau antropogen, care provoacă o degradare a mediului; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

2.   ...

2.   ...

(16)

(16)

„incident de mediu” înseamnă un fenomen accidental, natural sau antropogen, care provoacă o degradare a mediului;

| (17) | „fermier în domeniul acvaculturii” înseamnă orice persoană care își desfășoară activitatea în domeniul acvaculturii profesionale, recunoscută de statul membru, la bordul unei nave de acvacultură sau care desfășoară activități profesionale de cultivare fără a utiliza o navă; |
| --- | --- |

(17)

(17)

„fermier în domeniul acvaculturii” înseamnă orice persoană care își desfășoară activitatea în domeniul acvaculturii profesionale, recunoscută de statul membru, la bordul unei nave de acvacultură sau care desfășoară activități profesionale de cultivare fără a utiliza o navă;

| (18) | „pescuitul costier litoral” înseamnă pescuitul profesional efectuat de nave de pescuit cu o lungime mai mică de 24 de metri, în marea teritorială și cu campanii de pescuit mai scurte de 24 de ore. |
| --- | --- |

(18)

(18)

„pescuitul costier litoral” înseamnă pescuitul profesional efectuat de nave de pescuit cu o lungime mai mică de 24 de metri, în marea teritorială și cu campanii de pescuit mai scurte de 24 de ore.

Expunere de motive

Expunere de motive

Noțiunea de incident de mediu, utilizată la articolul 18 alineatul (1) litera (d), nu este definită. Ea merită însă o definiție, pentru a nu face obiectul unor interpretări sau al unor multiple solicitări de clarificare adresate Comisiei.

Este necesară includerea definiției „fermierului în domeniul acvaculturii” la articolul 3, pentru a stabili domeniul de activitate al acestor profesioniști. De asemenea, este necesară includerea noțiunii de „pescuit costier litoral”, care este activitatea predominantă în Marea Mediterană, cu campanii de pescuit de o singură zi.

Amendamentul 10

Amendamentul 10

Articolul 4

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Priorități | Priorități |
| FEAMAP contribuie la punerea în aplicare a politicii comune în sectorul pescăresc și a politicii maritime. FEAMAP vizează următoarele priorități: | FEAMAP contribuie la punerea în aplicare a politicii comune în sectorul pescăresc și a politicii maritime. FEAMAP vizează următoarele priorități: |
| (1) | promovarea activităților pescărești sustenabile și conservarea resurselor biologice marine; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Priorități

Priorități

FEAMAP contribuie la punerea în aplicare a politicii comune în sectorul pescăresc și a politicii maritime. FEAMAP vizează următoarele priorități:

FEAMAP contribuie la punerea în aplicare a politicii comune în sectorul pescăresc și a politicii maritime. FEAMAP vizează următoarele priorități:

(1)

promovarea activităților pescărești sustenabile și conservarea resurselor biologice marine;

| (1) | promovarea activităților pescărești sustenabile și conservarea resurselor biologice marine; |
| --- | --- |

(1)

promovarea activităților pescărești sustenabile și conservarea resurselor biologice marine;

| (2) | contribuția la securitatea alimentară în Uniune prin intermediul unei acvaculturi și al unor piețe competitive și sustenabile; |
| --- | --- |

(2)

contribuția la securitatea alimentară în Uniune prin intermediul unei acvaculturi și al unor piețe competitive și sustenabile;

| (2) | contribuția la securitatea alimentară în Uniune prin intermediul unei acvaculturi și al unor piețe competitive și sustenabile; |
| --- | --- |

(2)

contribuția la securitatea alimentară în Uniune prin intermediul unei acvaculturi și al unor piețe competitive și sustenabile;

| (3) | facilitarea dezvoltării unei economii albastre sustenabile și stimularea prosperității comunităților costiere; |
| --- | --- |

(3)

facilitarea dezvoltării unei economii albastre sustenabile și stimularea prosperității comunităților costiere;

| (3) | facilitarea dezvoltării unei economii albastre sustenabile și stimularea prosperității comunităților costiere; |
| --- | --- |

(3)

facilitarea dezvoltării unei economii albastre sustenabile și stimularea prosperității comunităților costiere;

| (4) | consolidarea guvernanței internaționale a oceanelor și asigurarea siguranței, securității, curățeniei și gestionării sustenabile a mărilor și oceanelor. |
| --- | --- |

(4)

consolidarea guvernanței internaționale a oceanelor și asigurarea siguranței, securității, curățeniei și gestionării sustenabile a mărilor și oceanelor.

| (4) | consolidarea guvernanței internaționale a oceanelor și asigurarea siguranței, securității, curățeniei și gestionării sustenabile a mărilor și oceanelor. |
| --- | --- |

(4)

consolidarea guvernanței internaționale a oceanelor și asigurarea siguranței, securității, curățeniei și gestionării sustenabile a mărilor și oceanelor.

Sprijinul acordat de FEAMAP contribuie la îndeplinirea obiectivelor de mediu ale Uniunii, de atenuare a schimbărilor climatice și de adaptare la acestea. Această contribuție trebuie să facă obiectul unei urmăriri în conformitate cu metodologia stabilită în anexa IV.

Sprijinul acordat de FEAMAP contribuie la îndeplinirea obiectivelor de mediu ale Uniunii, de atenuare a schimbărilor climatice și de adaptare la acestea.
  Sfera sprijinului include și finanțarea punerii în aplicare a proiectelor de îmbunătățire a pepinierelor de pește mic, în conformitate cu Directiva-cadru privind apa (2000/60/CE).
  Această contribuție trebuie să facă obiectul unei urmăriri în conformitate cu metodologia stabilită în anexa IV.

Sfera sprijinului include și finanțarea punerii în aplicare a proiectelor de îmbunătățire a pepinierelor de pește mic, în conformitate cu Directiva-cadru privind apa (2000/60/CE).

Expunere de motive

Expunere de motive

Unul dintre scopurile fondului trebuie să rămână garantarea posibilităților de ecologizare, în strânsă legătură cu durabilitatea ecologică, inclusiv pentru ameliorarea cursurilor de apă, astfel încât acestea să fie propice pentru depunerea icrelor și creșterea peștilor.

Amendamentul 11

Amendamentul 11

Articolul 9

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 3.   Pe lângă elementele menționate la articolul 17 din Regulamentul (UE) xx/xx (Regulamentul de stabilire a unor dispoziții comune), programul include: | 3.   Pe lângă elementele menționate la articolul 17 din Regulamentul (UE) xx/xx (Regulamentul de stabilire a unor dispoziții comune), programul include: |
| (a) | analiza situației din perspectiva punctelor forte, a punctelor slabe, a oportunităților și a amenințărilor și identificarea nevoilor care trebuie abordate în zona geografică relevantă, inclusiv, după caz, în bazinele maritime cuprinse în program; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

3.   Pe lângă elementele menționate la articolul 17 din Regulamentul (UE) xx/xx (Regulamentul de stabilire a unor dispoziții comune), programul include:

3.   Pe lângă elementele menționate la articolul 17 din Regulamentul (UE) xx/xx (Regulamentul de stabilire a unor dispoziții comune), programul include:

(a)

analiza situației din perspectiva punctelor forte, a punctelor slabe, a oportunităților și a amenințărilor și identificarea nevoilor care trebuie abordate în zona geografică relevantă, inclusiv, după caz, în bazinele maritime cuprinse în program;

| (a) | analiza situației din perspectiva punctelor forte, a punctelor slabe, a oportunităților și a amenințărilor și identificarea nevoilor care trebuie abordate în zona geografică relevantă, inclusiv, după caz, în bazinele maritime cuprinse în program; |
| --- | --- |

(a)

analiza situației din perspectiva punctelor forte, a punctelor slabe, a oportunităților și a amenințărilor și identificarea nevoilor care trebuie abordate în zona geografică relevantă, inclusiv, după caz, în bazinele maritime cuprinse în program;

| (b) | planul de acțiune pentru micul pescuit costier menționat la articolul 15; |
| --- | --- |

(b)

planul de acțiune pentru micul pescuit costier menționat la articolul 15;

| (b) | planul de acțiune pentru micul pescuit costier menționat la articolul 15; |
| --- | --- |

(b)

planul de acțiune pentru micul pescuit costier menționat la articolul 15;

| (c) | dacă este cazul, planurile de acțiune pentru regiunile ultraperiferice menționate la punctul 4. |
| --- | --- |

(c)

dacă este cazul, planurile de acțiune pentru regiunile ultraperiferice menționate la punctul 4.

| (c) | dacă este cazul, planurile de acțiune pentru regiunile ultraperiferice menționate la alineatul (4); |
| --- | --- |

(c)

dacă este cazul, planurile de acțiune pentru regiunile ultraperiferice menționate la alineatul (4);

| (d) | dacă este cazul, planul de acțiune sau un program operațional regional pentru autoritățile de nivel subnațional competente în materie de pescuit și de afaceri maritime. |
| --- | --- |

(d)

(d)

dacă este cazul, planul de acțiune sau un program operațional regional pentru autoritățile de nivel subnațional competente în materie de pescuit și de afaceri maritime.

dacă este cazul, planul de acțiune sau un program operațional regional pentru autoritățile de nivel subnațional competente în materie de pescuit și de afaceri maritime.

...

...

6.   Comisia evaluează programul în conformitate cu articolul 18 din Regulamentul (UE) xx/xx (Regulamentul de stabilire a unor dispoziții comune). În evaluarea sa, Comisia ia în considerare în special:

6.   Comisia evaluează programul în conformitate cu articolul 18 din Regulamentul (UE) xx/xx (Regulamentul de stabilire a unor dispoziții comune). În evaluarea sa, Comisia ia în considerare în special:

| (a) | maximizarea contribuției programului la prioritățile menționate la articolul 4; |
| --- | --- |

(a)

maximizarea contribuției programului la prioritățile menționate la articolul 4;

| (a) | maximizarea contribuției programului la prioritățile menționate la articolul 4; |
| --- | --- |

(a)

maximizarea contribuției programului la prioritățile menționate la articolul 4;

| (b) | echilibrul între capacitatea de pescuit a flotelor și posibilitățile de pescuit disponibile, astfel cum sunt raportate anual de către statele membre în conformitate cu articolul 22 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013; |
| --- | --- |

(b)

echilibrul între capacitatea de pescuit a flotelor și posibilitățile de pescuit disponibile, astfel cum sunt raportate anual de către statele membre în conformitate cu articolul 22 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013;

| (b) | echilibrul între capacitatea de pescuit a flotelor și posibilitățile de pescuit disponibile, astfel cum sunt raportate anual de către statele membre în conformitate cu articolul 22 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013; |
| --- | --- |

(b)

echilibrul între capacitatea de pescuit a flotelor și posibilitățile de pescuit disponibile, astfel cum sunt raportate anual de către statele membre în conformitate cu articolul 22 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013;

| (c) | dacă este cazul, planurile multianuale de gestionare adoptate în temeiul articolelor 9 și 10 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, planurile de gestionare adoptate în conformitate cu articolul 19 din Regulamentul (CE) nr. 1967/2006 al Consiliului și recomandările din partea organizațiilor regionale de management în sectorul pescăresc, dacă sunt aplicabile Uniunii; |
| --- | --- |

(c)

dacă este cazul, planurile multianuale de gestionare adoptate în temeiul articolelor 9 și 10 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, planurile de gestionare adoptate în conformitate cu articolul 19 din Regulamentul (CE) nr. 1967/2006 al Consiliului și recomandările din partea organizațiilor regionale de management în sectorul pescăresc, dacă sunt aplicabile Uniunii;

| (c) | dacă este cazul, planurile multianuale de gestionare adoptate în temeiul articolelor 9 și 10 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, planurile de gestionare adoptate în conformitate cu articolul 19 din Regulamentul (CE) nr. 1967/2006 al Consiliului și recomandările din partea organizațiilor regionale de management în sectorul pescăresc, dacă sunt aplicabile Uniunii; |
| --- | --- |

(c)

dacă este cazul, planurile multianuale de gestionare adoptate în temeiul articolelor 9 și 10 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, planurile de gestionare adoptate în conformitate cu articolul 19 din Regulamentul (CE) nr. 1967/2006 al Consiliului și recomandările din partea organizațiilor regionale de management în sectorul pescăresc, dacă sunt aplicabile Uniunii;

| (d) | punerea în aplicare a obligației de debarcare menționate la articolul 15 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013; |
| --- | --- |

(d)

punerea în aplicare a obligației de debarcare menționate la articolul 15 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013;

| (d) | punerea în aplicare a obligației de debarcare menționate la articolul 15 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013; |
| --- | --- |

(d)

punerea în aplicare a obligației de debarcare menționate la articolul 15 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013;

| (e) | cele mai recente date privind performanța
  socioeconomică
  a
  economiei albastre sustenabile, în special
  a
  sectorului pescăresc și al acvaculturii; |
| --- | --- |

(e)

cele mai recente date privind performanța
  socioeconomică
  a
  economiei albastre sustenabile, în special
  a
  sectorului pescăresc și al acvaculturii;

cele mai recente date privind performanța

a

a

| (e) | contribuția
  socioeconomică
  pe care, conform așteptărilor, o poate aduce programul
  economiei albastre sustenabile, în special sectorului pescăresc și al acvaculturii; |
| --- | --- |

(e)

contribuția
  socioeconomică
  pe care, conform așteptărilor, o poate aduce programul
  economiei albastre sustenabile, în special sectorului pescăresc și al acvaculturii;

contribuția

pe care, conform așteptărilor, o poate aduce programul

| (f) | după caz, analizele menționate la alineatul (5); |
| --- | --- |

(f)

după caz, analizele menționate la alineatul (5);

| (f) | după caz, analizele menționate la alineatul (5); |
| --- | --- |

(f)

după caz, analizele menționate la alineatul (5);

| (g) | contribuția programului la conservarea și refacerea ecosistemelor marine, în timp ce sprijinul legat de zonele Natura 2000 trebuie să fie în conformitate cu cadrele de acțiune prioritară instituite în temeiul articolului 8 alineatul (4) din Directiva 92/43/CEE; |
| --- | --- |

(g)

contribuția programului la conservarea și refacerea ecosistemelor marine, în timp ce sprijinul legat de zonele Natura 2000 trebuie să fie în conformitate cu cadrele de acțiune prioritară instituite în temeiul articolului 8 alineatul (4) din Directiva 92/43/CEE;

| (g) | contribuția programului la conservarea și refacerea ecosistemelor marine, în timp ce sprijinul legat de zonele Natura 2000 trebuie să fie în conformitate cu cadrele de acțiune prioritară instituite în temeiul articolului 8 alineatul (4) din Directiva 92/43/CEE; |
| --- | --- |

(g)

contribuția programului la conservarea și refacerea ecosistemelor marine, în timp ce sprijinul legat de zonele Natura 2000 trebuie să fie în conformitate cu cadrele de acțiune prioritară instituite în temeiul articolului 8 alineatul (4) din Directiva 92/43/CEE;

| (h) | contribuția programului la reducerea deșeurilor marine în conformitate cu Directiva xx/xx a Parlamentului European și a Consiliului (Directiva privind reducerea impactului anumitor produse din plastic asupra mediului); |
| --- | --- |

(h)

contribuția programului la reducerea deșeurilor marine în conformitate cu Directiva xx/xx a Parlamentului European și a Consiliului (Directiva privind reducerea impactului anumitor produse din plastic asupra mediului);

| (h) | contribuția programului la reducerea deșeurilor marine în conformitate cu Directiva xx/xx a Parlamentului European și a Consiliului (Directiva privind reducerea impactului anumitor produse din plastic asupra mediului); |
| --- | --- |

(h)

contribuția programului la reducerea deșeurilor marine în conformitate cu Directiva xx/xx a Parlamentului European și a Consiliului (Directiva privind reducerea impactului anumitor produse din plastic asupra mediului);

| (i) | contribuția programului la atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea. |
| --- | --- |

(i)

contribuția programului la atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea.

| (i) | contribuția programului la atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea. |
| --- | --- |

(i)

contribuția programului la atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea.

Expunere de motive

Expunere de motive

| 3 (d) – | Posibilitatea oferită statelor membre, de a dezvolta programe operaționale regionale, în cazul în care doresc acest lucru, în cadrul programării naționale pentru regiunile cu responsabilități în domeniu, va permite cheltuieli mai inteligente și strategii regionale de specializare în cadrul pachetului financiar al FEAMAP. |
| --- | --- |

3 (d) –

Posibilitatea oferită statelor membre, de a dezvolta programe operaționale regionale, în cazul în care doresc acest lucru, în cadrul programării naționale pentru regiunile cu responsabilități în domeniu, va permite cheltuieli mai inteligente și strategii regionale de specializare în cadrul pachetului financiar al FEAMAP.

| 6 (e) – | La evaluarea programelor statelor membre, Comisia ar trebui să nu se limiteze doar la luarea în considerare a datelor, ci să și estimeze contribuțiile socioeconomice ale măsurilor propuse. |
| --- | --- |

6 (e) –

La evaluarea programelor statelor membre, Comisia ar trebui să nu se limiteze doar la luarea în considerare a datelor, ci să și estimeze contribuțiile socioeconomice ale măsurilor propuse.

Amendamentul 12

Amendamentul 12

Articolul 12

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 1. | O cerere depusă de un beneficiar pentru obținerea de sprijin din FEAMAP nu este admisibilă pentru o perioadă determinată de timp, definită în conformitate cu alineatul (4), dacă autoritatea competentă a stabilit că beneficiarul în cauză: |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

1.

O cerere depusă de un beneficiar pentru obținerea de sprijin din FEAMAP nu este admisibilă pentru o perioadă determinată de timp, definită în conformitate cu alineatul (4), dacă autoritatea competentă a stabilit că beneficiarul în cauză:

| 1. | O cerere depusă de un beneficiar pentru obținerea de sprijin din FEAMAP nu este admisibilă pentru o perioadă determinată de timp, definită în conformitate cu alineatul (4), dacă autoritatea competentă a stabilit că beneficiarul în cauză: |
| --- | --- |

1.

O cerere depusă de un beneficiar pentru obținerea de sprijin din FEAMAP nu este admisibilă pentru o perioadă determinată de timp, definită în conformitate cu alineatul (4), dacă autoritatea competentă a stabilit că beneficiarul în cauză:

| (a) | a comis încălcări grave în temeiul articolului 42 din Regulamentul (CE) nr. 1005/2008 al Consiliului sau al articolului 90 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului
  sau în temeiul altor acte legislative adoptate de Parlamentul European și de Consiliu
  ; |
| --- | --- |

(a)

a comis încălcări grave în temeiul articolului 42 din Regulamentul (CE) nr. 1005/2008 al Consiliului sau al articolului 90 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului
  sau în temeiul altor acte legislative adoptate de Parlamentul European și de Consiliu
  ;

sau în temeiul altor acte legislative adoptate de Parlamentul European și de Consiliu

| (a) | a comis încălcări grave în temeiul articolului 42 din Regulamentul (CE) nr. 1005/2008 al Consiliului sau al articolului 90 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului; |
| --- | --- |

(a)

a comis încălcări grave în temeiul articolului 42 din Regulamentul (CE) nr. 1005/2008 al Consiliului sau al articolului 90 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului;

| (b) | a fost implicat în operarea, gestionarea sau deținerea în proprietate a unor nave de pescuit incluse pe lista de nave de pescuit INN a Uniunii, în conformitate cu articolul 40 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1005/2008 sau a unei nave sub pavilionul unor țări identificate ca țări terțe necooperante, definite la articolul 33 din respectivul regulament; sau |
| --- | --- |

(b)

a fost implicat în operarea, gestionarea sau deținerea în proprietate a unor nave de pescuit incluse pe lista de nave de pescuit INN a Uniunii, în conformitate cu articolul 40 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1005/2008 sau a unei nave sub pavilionul unor țări identificate ca țări terțe necooperante, definite la articolul 33 din respectivul regulament; sau

| (b) | a fost implicat în operarea, gestionarea sau deținerea în proprietate a unor nave de pescuit incluse pe lista de nave de pescuit INN a Uniunii, în conformitate cu articolul 40 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1005/2008 sau a unei nave sub pavilionul unor țări identificate ca țări terțe necooperante, definite la articolul 33 din respectivul regulament; sau |
| --- | --- |

(b)

a fost implicat în operarea, gestionarea sau deținerea în proprietate a unor nave de pescuit incluse pe lista de nave de pescuit INN a Uniunii, în conformitate cu articolul 40 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1005/2008 sau a unei nave sub pavilionul unor țări identificate ca țări terțe necooperante, definite la articolul 33 din respectivul regulament; sau

| (c) | a comis oricare dintre infracțiunile de mediu enunțate la articolele 3 și 4 din Directiva 2008/99/CE a Parlamentului European și a Consiliului
  , atunci când cererea se referă la un sprijin acordat în temeiul articolului 23
  . |
| --- | --- |

(c)

a comis oricare dintre infracțiunile de mediu enunțate la articolele 3 și 4 din Directiva 2008/99/CE a Parlamentului European și a Consiliului
  , atunci când cererea se referă la un sprijin acordat în temeiul articolului 23
  .

, atunci când cererea se referă la un sprijin acordat în temeiul articolului 23

| (c) | a comis oricare dintre infracțiunile de mediu enunțate la articolele 3 și 4 din Directiva 2008/99/CE a Parlamentului European și a Consiliului. |
| --- | --- |

(c)

a comis oricare dintre infracțiunile de mediu enunțate la articolele 3 și 4 din Directiva 2008/99/CE a Parlamentului European și a Consiliului.

Expunere de motive

Expunere de motive

| (a) | Regulamentele (CE) nr. 1005/2008 și (CE) nr. 1224/2009 propun o listă exhaustivă a infracțiunilor grave. Extinderea acestei liste nu pare utilă. |
| --- | --- |

(a)

Regulamentele (CE) nr. 1005/2008 și (CE) nr. 1224/2009 propun o listă exhaustivă a infracțiunilor grave. Extinderea acestei liste nu pare utilă.

| (c) | FEAMAP poate fi utilizat pentru finanțarea acvaculturii, a activităților de pescuit și a economiei albastre. Niciun beneficiar nu ar trebui să fie finanțat prin FEAMAP în cazul în care a comis o încălcare gravă a dispozițiilor dreptului comunitar privind protecția mediului. Acvacultura nu ar trebui să fie singura activitate vizată de această regulă. |
| --- | --- |

(c)

FEAMAP poate fi utilizat pentru finanțarea acvaculturii, a activităților de pescuit și a economiei albastre. Niciun beneficiar nu ar trebui să fie finanțat prin FEAMAP în cazul în care a comis o încălcare gravă a dispozițiilor dreptului comunitar privind protecția mediului. Acvacultura nu ar trebui să fie singura activitate vizată de această regulă.

Amendamentul 13

Amendamentul 13

Articolul 13

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Următoarele operațiuni nu sunt eligibile în cadrul FEAMAP: | Următoarele operațiuni nu sunt eligibile în cadrul FEAMAP: |
| (a) | operațiunile care permit creșterea capacității de pescuit a unei nave de pescuit sau care sprijină achiziționarea unui echipament care sporește capacitatea unei nave de pescuit de a găsi pește; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Următoarele operațiuni nu sunt eligibile în cadrul FEAMAP:

Următoarele operațiuni nu sunt eligibile în cadrul FEAMAP:

(a)

operațiunile care permit creșterea capacității de pescuit a unei nave de pescuit sau care sprijină achiziționarea unui echipament care sporește capacitatea unei nave de pescuit de a găsi pește;

| (a) | operațiunile care permit creșterea capacității de pescuit a unei nave de pescuit sau care sprijină achiziționarea unui echipament care sporește capacitatea unei nave de pescuit de a găsi pește; |
| --- | --- |

(a)

operațiunile care permit creșterea capacității de pescuit a unei nave de pescuit sau care sprijină achiziționarea unui echipament care sporește capacitatea unei nave de pescuit de a găsi pește;

| (b) | construcția și achiziționarea de nave de pescuit sau importul de nave de pescuit, cu excepția cazului în care se prevede altfel în prezentul regulament; |
| --- | --- |

(b)

construcția și achiziționarea de nave de pescuit sau importul de nave de pescuit, cu excepția cazului în care se prevede altfel în prezentul regulament;

| (b) | construcția și achiziționarea de nave de pescuit sau importul de nave de pescuit, cu excepția cazului în care se prevede altfel în prezentul regulament; |
| --- | --- |

(b)

construcția și achiziționarea de nave de pescuit sau importul de nave de pescuit, cu excepția cazului în care se prevede altfel în prezentul regulament;

| (c) | transferul navelor de pescuit către țări terțe sau schimbarea pavilionului cu pavilionul unei țări terțe, inclusiv prin crearea de întreprinderi mixte cu parteneri din aceste țări; |
| --- | --- |

(c)

transferul navelor de pescuit către țări terțe sau schimbarea pavilionului cu pavilionul unei țări terțe, inclusiv prin crearea de întreprinderi mixte cu parteneri din aceste țări;

| (c) | transferul navelor de pescuit către țări terțe sau schimbarea pavilionului cu pavilionul unei țări terțe, inclusiv prin crearea de întreprinderi mixte cu parteneri din aceste țări; |
| --- | --- |

(c)

transferul navelor de pescuit către țări terțe sau schimbarea pavilionului cu pavilionul unei țări terțe, inclusiv prin crearea de întreprinderi mixte cu parteneri din aceste țări;

| (d) | încetarea temporară sau permanentă a activităților de pescuit, în absența unei dispoziții contrare în prezentul regulament; |
| --- | --- |

(d)

încetarea temporară sau permanentă a activităților de pescuit, în absența unei dispoziții contrare în prezentul regulament;

| (d) | încetarea temporară sau permanentă a activităților de pescuit, în absența unei dispoziții contrare în prezentul regulament; |
| --- | --- |

(d)

încetarea temporară sau permanentă a activităților de pescuit, în absența unei dispoziții contrare în prezentul regulament;

| (e) | pescuitul experimental; |
| --- | --- |

(e)

pescuitul experimental;

| (e) | pescuitul experimental; |
| --- | --- |

(e)

pescuitul experimental;

| (f) | transferul dreptului de proprietate asupra unei întreprinderi; |
| --- | --- |

(f)

transferul dreptului de proprietate asupra unei întreprinderi;

| (f) | transferul dreptului de proprietate asupra unei întreprinderi; |
| --- | --- |

(f)

transferul dreptului de proprietate asupra unei întreprinderi;

| (g) | repopularea directă, cu excepția cazului în care această operațiune este prevăzută în mod explicit de un act juridic al Uniunii ca măsură de conservare sau în cazul repopulării experimentale; |
| --- | --- |

(g)

repopularea directă, cu excepția cazului în care această operațiune este prevăzută în mod explicit de un act juridic al Uniunii ca măsură de conservare sau în cazul repopulării experimentale;

| (g) | repopularea directă, cu excepția cazului în care această operațiune este prevăzută în mod explicit de un act juridic al Uniunii ca măsură de conservare sau în cazul repopulării experimentale; |
| --- | --- |

(g)

repopularea directă, cu excepția cazului în care această operațiune este prevăzută în mod explicit de un act juridic al Uniunii ca măsură de conservare sau în cazul repopulării experimentale;

| (h) | construcția de noi porturi, noi puncte de debarcare sau noi hale de licitații; |
| --- | --- |

(h)

construcția de noi porturi, noi puncte de debarcare sau noi hale de licitații;

| (h) | cu excepția cazurilor în care are loc în RUP,
  construcția de noi porturi, noi locuri de debarcare sau noi hale de licitații; |
| --- | --- |

(h)

cu excepția cazurilor în care are loc în RUP,
  construcția de noi porturi, noi locuri de debarcare sau noi hale de licitații;

cu excepția cazurilor în care are loc în RUP,

| (i) | mecanisme de intervenție pe piață care urmăresc să retragă, temporar sau definitiv, de pe piață produse pescărești sau de acvacultură în vederea reducerii ofertei pentru a preveni scăderea prețurilor sau a crește prețurile; prin extensie, operațiuni de stocare într-un lanț logistic care ar produce aceleași efecte în mod intenționat sau neintenționat; |
| --- | --- |

(i)

mecanisme de intervenție pe piață care urmăresc să retragă, temporar sau definitiv, de pe piață produse pescărești sau de acvacultură în vederea reducerii ofertei pentru a preveni scăderea prețurilor sau a crește prețurile; prin extensie, operațiuni de stocare într-un lanț logistic care ar produce aceleași efecte în mod intenționat sau neintenționat;

| (i) | mecanisme de intervenție pe piață care urmăresc să retragă, temporar sau definitiv, de pe piață produse pescărești sau de acvacultură în vederea reducerii ofertei pentru a preveni scăderea prețurilor sau a crește prețurile; prin extensie, operațiuni de stocare într-un lanț logistic care ar produce aceleași efecte în mod intenționat sau neintenționat; |
| --- | --- |

(i)

mecanisme de intervenție pe piață care urmăresc să retragă, temporar sau definitiv, de pe piață produse pescărești sau de acvacultură în vederea reducerii ofertei pentru a preveni scăderea prețurilor sau a crește prețurile; prin extensie, operațiuni de stocare într-un lanț logistic care ar produce aceleași efecte în mod intenționat sau neintenționat;

| (j) | investiții la bordul navelor de pescuit necesare pentru a respecta cerințele prevăzute de dreptul Uniunii sau de dreptul național, mai ales cerințele care decurg din obligațiile Uniunii în cadrul organizațiilor regionale de management în sectorul pescăresc; |
| --- | --- |

(j)

investiții la bordul navelor de pescuit necesare pentru a respecta cerințele prevăzute de dreptul Uniunii sau de dreptul național, mai ales cerințele care decurg din obligațiile Uniunii în cadrul organizațiilor regionale de management în sectorul pescăresc;

| (j) | investiții la bordul navelor de pescuit necesare pentru a respecta cerințele prevăzute de dreptul Uniunii sau de dreptul național, mai ales cerințele care decurg din obligațiile Uniunii în cadrul organizațiilor regionale de management în sectorul pescăresc; |
| --- | --- |

(j)

investiții la bordul navelor de pescuit necesare pentru a respecta cerințele prevăzute de dreptul Uniunii sau de dreptul național, mai ales cerințele care decurg din obligațiile Uniunii în cadrul organizațiilor regionale de management în sectorul pescăresc;

| (k) | investiții la bordul navelor de pescuit care au desfășurat activități pe mare timp de mai puțin de 60 de zile în fiecare din cei doi ani calendaristici care precedă anul depunerii cererii de sprijin. |
| --- | --- |

(k)

investiții la bordul navelor de pescuit care au desfășurat activități pe mare timp de mai puțin de 60 de zile în fiecare din cei doi ani calendaristici care precedă anul depunerii cererii de sprijin.

| (k) | investiții la bordul navelor de pescuit care au desfășurat activități pe mare timp de mai puțin de 60 de zile în fiecare din cei doi ani calendaristici care precedă anul depunerii cererii de sprijin; |
| --- | --- |

(k)

investiții la bordul navelor de pescuit care au desfășurat activități pe mare timp de mai puțin de 60 de zile în fiecare din cei doi ani calendaristici care precedă anul depunerii cererii de sprijin;

| (l) | înlocuirea sau modernizarea motorului principal sau auxiliar al navei, dacă are drept consecință o creștere a puterii, în kW; |
| --- | --- |

(l)

(l)

înlocuirea sau modernizarea motorului principal sau auxiliar al navei, dacă are drept consecință o creștere a puterii, în kW;

înlocuirea sau modernizarea motorului principal sau auxiliar al navei, dacă are drept consecință o creștere a puterii, în kW;

| (m) | producția de organisme modificate genetic. |
| --- | --- |

(m)

(m)

producția de organisme modificate genetic.

producția de organisme modificate genetic.

Expunere de motive

Expunere de motive

| (h) | În RUP se resimte încă acut lipsa infrastructurilor care să permită descărcarea și punerea în vânzare a produselor pescărești, în condiții acceptabile de igienă și siguranță. |
| --- | --- |

(h)

În RUP se resimte încă acut lipsa infrastructurilor care să permită descărcarea și punerea în vânzare a produselor pescărești, în condiții acceptabile de igienă și siguranță.

| (l) | Înlocuirea unui motor de propulsie sau auxiliar nu poate avea drept consecință creșterea puterii navei și deci a efortului de pescuit. |
| --- | --- |

(l)

Înlocuirea unui motor de propulsie sau auxiliar nu poate avea drept consecință creșterea puterii navei și deci a efortului de pescuit.

| (m) | Mediul marin fiind un mediu deschis, producția de organisme modificate genetic generează un risc de răspândire. |
| --- | --- |

(m)

Mediul marin fiind un mediu deschis, producția de organisme modificate genetic generează un risc de răspândire.

Amendamentul 14

Amendamentul 14

Articolul 15

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | 4.
     
  În scopul reducerii sarcinii administrative ce le revine membrilor din sectorul pescuitului maritim care solicită ajutor, ar trebui inclus în planurile de acțiune un formular de cerere unic simplificat pentru măsurile din cadrul FEAMAP. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

4.
     
  În scopul reducerii sarcinii administrative ce le revine membrilor din sectorul pescuitului maritim care solicită ajutor, ar trebui inclus în planurile de acțiune un formular de cerere unic simplificat pentru măsurile din cadrul FEAMAP.

Expunere de motive

Expunere de motive

Spre deosebire de întreprinderile de pescuit, majoritatea pescarilor care practică pescuitul la scară mică sunt persoane fizice care nu au capacitatea administrativă de a completa formulare de cerere complexe. Un formular de cerere unic simplificat le va îmbunătăți considerabil șansele de acces la finanțare.

Amendamentul 15

Amendamentul 15

Articolul 16

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 1.   FEAMAP poate sprijini următoarele investiții în ceea ce privește navele de pescuit costier mic care aparțin unui segment de flotă pentru care cel mai recent raport privind capacitatea de pescuit, menționat la articolul 22 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, indică un echilibru între capacități și posibilitățile de pescuit disponibile pentru segmentul respectiv: | 1.   FEAMAP poate sprijini următoarele investiții în ceea ce privește navele de pescuit costier mic care aparțin unui segment de flotă pentru care cel mai recent raport privind capacitatea de pescuit, menționat la articolul 22 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, indică un echilibru între capacități și posibilitățile de pescuit disponibile pentru segmentul respectiv: |
| (a) | prima achiziție a unei nave de pescuit de către un
  tânăr
  pescar care, la momentul depunerii cererii,
  are sub 40 de ani și
  a lucrat cel puțin cinci ani ca pescar sau a obținut o calificare profesională adecvată; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

1.   FEAMAP poate sprijini următoarele investiții în ceea ce privește navele de pescuit costier mic care aparțin unui segment de flotă pentru care cel mai recent raport privind capacitatea de pescuit, menționat la articolul 22 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, indică un echilibru între capacități și posibilitățile de pescuit disponibile pentru segmentul respectiv:

1.   FEAMAP poate sprijini următoarele investiții în ceea ce privește navele de pescuit costier mic care aparțin unui segment de flotă pentru care cel mai recent raport privind capacitatea de pescuit, menționat la articolul 22 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, indică un echilibru între capacități și posibilitățile de pescuit disponibile pentru segmentul respectiv:

(a)

prima achiziție a unei nave de pescuit de către un
  tânăr
  pescar care, la momentul depunerii cererii,
  are sub 40 de ani și
  a lucrat cel puțin cinci ani ca pescar sau a obținut o calificare profesională adecvată;

tânăr

are sub 40 de ani și

| (a) | prima achiziție a unei nave de pescuit de către un pescar care, la momentul depunerii cererii, a lucrat cel puțin cinci ani ca pescar sau a obținut o calificare profesională adecvată; |
| --- | --- |

(a)

prima achiziție a unei nave de pescuit de către un pescar care, la momentul depunerii cererii, a lucrat cel puțin cinci ani ca pescar sau a obținut o calificare profesională adecvată;

| (b) | înlocuirea sau modernizarea unui motor principal sau auxiliar. |
| --- | --- |

(b)

înlocuirea sau modernizarea unui motor principal sau auxiliar.

| (b) | înlocuirea sau modernizarea unui motor principal sau auxiliar
  cu tehnologii noi, care să reducă amprenta de carbon
  . |
| --- | --- |

(b)

înlocuirea sau modernizarea unui motor principal sau auxiliar
  cu tehnologii noi, care să reducă amprenta de carbon
  .

cu tehnologii noi, care să reducă amprenta de carbon

2.   Navele menționate la alineatul (1) trebuie să fie echipate pentru pescuit maritim și să aibă o vechime
  cuprinsă între 5 și 30
   de ani.

2.   Navele menționate la alineatul (1)
  litera (a)
  trebuie să fie echipate pentru pescuit maritim și să aibă o vechime
  mai mică de 20
   de ani.

3.   Sprijinul menționat la alineatul (1) litera (b) poate fi acordat numai în următoarele condiții:

| (a) | motorul nou sau modernizat să nu aibă o putere în kW mai mare decât cea a motorului vechi; |
| --- | --- |

(a)

motorul nou sau modernizat să nu aibă o putere în kW mai mare decât cea a motorului vechi;

| (b) | orice reducere a capacității de pescuit în kW, datorată înlocuirii sau modernizării unui motor principal sau auxiliar să fie scoasă permanent din registrul flotei de pescuit a Uniunii. |
| --- | --- |

(b)

orice reducere a capacității de pescuit în kW, datorată înlocuirii sau modernizării unui motor principal sau auxiliar să fie scoasă permanent din registrul flotei de pescuit a Uniunii.

| (c) | puterea motorului navei de pescuit să fie inspectată fizic de statul membru, pentru a garanta că nu depășește puterea motorului indicată în licența de pescuit. |
| --- | --- |

(c)

puterea motorului navei de pescuit să fie inspectată fizic de statul membru, pentru a garanta că nu depășește puterea motorului indicată în licența de pescuit.

3.   
  Navele menționate la alineatul (1) litera (b) trebuie să fie echipate pentru pescuit maritim și să aibă o vechime cuprinsă între 5 și 30 de ani.

4.   Nu se acordă niciun sprijin în temeiul prezentului articol, dacă evaluarea echilibrului dintre capacitatea de pescuit și posibilitățile de pescuit din cel mai recent raport menționat la articolul 22 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 pentru segmentul de flotă de care aparțin navele în cauză, nu a fost pregătită pe baza indicatorilor biologici, economici și de utilizare a navelor definiți în orientările comune menționate în regulamentul respectiv.

4.   Sprijinul menționat la alineatul (1) litera (b) poate fi acordat numai în următoarele condiții:

| (a) | motorul nou sau modernizat să nu aibă o putere în kW mai mare decât cea a motorului vechi; |
| --- | --- |

(a)

motorul nou sau modernizat să nu aibă o putere în kW mai mare decât cea a motorului vechi;

| (b) | orice reducere a capacității de pescuit în kW, datorată înlocuirii sau modernizării unui motor principal sau auxiliar să fie scoasă permanent din registrul flotei de pescuit a Uniunii. |
| --- | --- |

(b)

orice reducere a capacității de pescuit în kW, datorată înlocuirii sau modernizării unui motor principal sau auxiliar să fie scoasă permanent din registrul flotei de pescuit a Uniunii.

| (c) | puterea motorului navei de pescuit să fie inspectată fizic de statul membru, pentru a garanta că nu depășește puterea motorului indicată în licența de pescuit. |
| --- | --- |

(c)

puterea motorului navei de pescuit să fie inspectată fizic de statul membru, pentru a garanta că nu depășește puterea motorului indicată în licența de pescuit.

5.
     Nu se acordă niciun sprijin în temeiul prezentului articol, dacă evaluarea echilibrului dintre capacitatea de pescuit și posibilitățile de pescuit din cel mai recent raport menționat la articolul 22 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 pentru segmentul de flotă de care aparțin navele în cauză, nu a fost pregătită pe baza indicatorilor biologici, economici și de utilizare a navelor definiți în orientările comune menționate în regulamentul respectiv.

Expunere de motive

Expunere de motive

| (a) | Europa susține cu mândrie că este un ținut social deschis tuturor și nu poate exista nicio discriminare din motive de vârstă în ceea ce privește accesul la profesii, oricare ar fi ele. |
| --- | --- |

(a)

Europa susține cu mândrie că este un ținut social deschis tuturor și nu poate exista nicio discriminare din motive de vârstă în ceea ce privește accesul la profesii, oricare ar fi ele.

| 2. | Ajutorul de stat pentru achiziționarea de nave noi trebuie să permită reînnoirea flotei cu nave mai ergonomice, mai sigure și care consumă mai puțin combustibil, fără a se mări efortul de pescuit. În schimb, nu ar fi oportun nici să se finanțeze înlocuirea motoarelor de nave cu o vechime mai mică de 5 ani, nici să se finanțeze achiziția de nave cu o vechime de peste 20 de ani. |
| --- | --- |

2.

Ajutorul de stat pentru achiziționarea de nave noi trebuie să permită reînnoirea flotei cu nave mai ergonomice, mai sigure și care consumă mai puțin combustibil, fără a se mări efortul de pescuit. În schimb, nu ar fi oportun nici să se finanțeze înlocuirea motoarelor de nave cu o vechime mai mică de 5 ani, nici să se finanțeze achiziția de nave cu o vechime de peste 20 de ani.

Amendamentul 16

Amendamentul 16

Articolul 17

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 1.   FEAMAP poate sprijini operațiuni destinate gestionării activităților pescărești și a flotelor de pescuit. | 1.   FEAMAP poate sprijini operațiuni destinate gestionării activităților pescărești și a flotelor de pescuit. |
| 2.   Dacă sprijinul menționat la alineatul (1) este acordat sub formă de compensații pentru încetarea permanentă a activităților de pescuit, trebuie îndeplinite următoarele condiții: | 2.   Dacă sprijinul menționat la alineatul (1) este acordat sub formă de compensații pentru încetarea permanentă a activităților de pescuit, trebuie îndeplinite următoarele condiții: |
| (a) | încetarea activităților de pescuit este considerată ca instrument al planului de acțiune menționat la articolul 22 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

1.   FEAMAP poate sprijini operațiuni destinate gestionării activităților pescărești și a flotelor de pescuit.

1.   FEAMAP poate sprijini operațiuni destinate gestionării activităților pescărești și a flotelor de pescuit.

2.   Dacă sprijinul menționat la alineatul (1) este acordat sub formă de compensații pentru încetarea permanentă a activităților de pescuit, trebuie îndeplinite următoarele condiții:

2.   Dacă sprijinul menționat la alineatul (1) este acordat sub formă de compensații pentru încetarea permanentă a activităților de pescuit, trebuie îndeplinite următoarele condiții:

(a)

încetarea activităților de pescuit este considerată ca instrument al planului de acțiune menționat la articolul 22 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013;

| (a) | încetarea activităților de pescuit este considerată ca instrument al planului de acțiune menționat la articolul 22 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013; |
| --- | --- |

(a)

încetarea activităților de pescuit este considerată ca instrument al planului de acțiune menționat la articolul 22 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013;

| (b) | încetarea activităților de pescuit se realizează prin dezmembrarea navei de pescuit sau prin dezafectarea și reabilitarea ei pentru alte activități decât pescuitul comercial, în conformitate cu obiectivele PCSP și cu planurile multianuale; |
| --- | --- |

(b)

încetarea activităților de pescuit se realizează prin dezmembrarea navei de pescuit sau prin dezafectarea și reabilitarea ei pentru alte activități decât pescuitul comercial, în conformitate cu obiectivele PCSP și cu planurile multianuale;

| (b) | încetarea activităților de pescuit se realizează prin dezmembrarea navei de pescuit sau prin dezafectarea și reabilitarea ei pentru alte activități decât pescuitul comercial, în conformitate cu obiectivele PCSP și cu planurile multianuale; |
| --- | --- |

(b)

încetarea activităților de pescuit se realizează prin dezmembrarea navei de pescuit sau prin dezafectarea și reabilitarea ei pentru alte activități decât pescuitul comercial, în conformitate cu obiectivele PCSP și cu planurile multianuale;

| (c) | nava de pescuit este înregistrată ca navă activă și a desfășurat activități de pescuit pe mare timp de cel puțin
  120
   de zile pe an în cursul ultimilor
  trei
  ani calendaristici anteriori anului în care a fost depusă cererea de sprijin; |
| --- | --- |

(c)

nava de pescuit este înregistrată ca navă activă și a desfășurat activități de pescuit pe mare timp de cel puțin
  120
   de zile pe an în cursul ultimilor
  trei
  ani calendaristici anteriori anului în care a fost depusă cererea de sprijin;

120

trei

| (c) | nava de pescuit este înregistrată ca navă activă și a desfășurat activități de pescuit pe mare timp de cel puțin
  180
   de zile
  în total
  pe an în cursul ultimilor
  doi
  ani calendaristici anteriori anului în care a fost depusă cererea de sprijin; |
| --- | --- |

(c)

nava de pescuit este înregistrată ca navă activă și a desfășurat activități de pescuit pe mare timp de cel puțin
  180
   de zile
  în total
  pe an în cursul ultimilor
  doi
  ani calendaristici anteriori anului în care a fost depusă cererea de sprijin;

180

în total

doi

Expunere de motive

Expunere de motive

Numeroase flote de pescuit practică pescuitul sezonier al unei singure specii și sunt active mai puțin de 120 de zile pe an. În plus, aceste flote foarte fragile sunt dependente de condițiile de mediu. Stocurile de pește pe care le exploatează sunt uneori supuse diverselor presiuni, care au drept consecință adoptarea unor măsuri de gestionare a capacităților de pescuit.

Amendamentul 17

Amendamentul 17

Articolul 18

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 1.   FEAMAP poate sprijini o compensare pentru încetarea extraordinară a activităților de pescuit cauzată de: | 1.   FEAMAP poate sprijini o compensare pentru încetarea extraordinară a activităților de pescuit cauzată de: |
| (a) | măsurile de conservare, menționate la articolul 7 alineatul (1) literele (a), (b), (c) și (j) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 sau măsurile de conservare adoptate de organizațiile regionale de management în sectorul pescăresc, dacă sunt aplicabile Uniunii; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

1.   FEAMAP poate sprijini o compensare pentru încetarea extraordinară a activităților de pescuit cauzată de:

1.   FEAMAP poate sprijini o compensare pentru încetarea extraordinară a activităților de pescuit cauzată de:

(a)

măsurile de conservare, menționate la articolul 7 alineatul (1) literele (a), (b), (c) și (j) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 sau măsurile de conservare adoptate de organizațiile regionale de management în sectorul pescăresc, dacă sunt aplicabile Uniunii;

| (a) | măsurile de conservare, menționate la articolul 7 alineatul (1) literele (a), (b), (c) și (j) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 sau măsurile de conservare adoptate de organizațiile regionale de management în sectorul pescăresc, dacă sunt aplicabile Uniunii; |
| --- | --- |

(a)

măsurile de conservare, menționate la articolul 7 alineatul (1) literele (a), (b), (c) și (j) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 sau măsurile de conservare adoptate de organizațiile regionale de management în sectorul pescăresc, dacă sunt aplicabile Uniunii;

| (b) | măsurile Comisiei în cazul unei amenințări grave la adresa resurselor biologice marine, menționate la articolul 12 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013; |
| --- | --- |

(b)

măsurile Comisiei în cazul unei amenințări grave la adresa resurselor biologice marine, menționate la articolul 12 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013;

| (b) | măsurile Comisiei în cazul unei amenințări grave la adresa resurselor biologice marine, menționate la articolul 12 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013; |
| --- | --- |

(b)

măsurile Comisiei în cazul unei amenințări grave la adresa resurselor biologice marine, menționate la articolul 12 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013;

| (c) | întreruperea din motive de forță majoră a aplicării unui acord de parteneriat pentru activități pescărești sustenabile sau a unui protocol la acesta; sau |
| --- | --- |

(c)

întreruperea din motive de forță majoră a aplicării unui acord de parteneriat pentru activități pescărești sustenabile sau a unui protocol la acesta; sau

| (c) | întreruperea din motive de forță majoră a aplicării unui acord de parteneriat pentru activități pescărești sustenabile sau a unui protocol la acesta; sau |
| --- | --- |

(c)

întreruperea din motive de forță majoră a aplicării unui acord de parteneriat pentru activități pescărești sustenabile sau a unui protocol la acesta; sau

| (d) | catastrofe naturale sau incidente de mediu, recunoscute oficial de autoritățile competente din statul membru respectiv. |
| --- | --- |

(d)

catastrofe naturale sau incidente de mediu, recunoscute oficial de autoritățile competente din statul membru respectiv.

| (d) | catastrofe naturale sau incidente de mediu, recunoscute oficial de autoritățile competente din statul membru respectiv. |
| --- | --- |

(d)

catastrofe naturale sau incidente de mediu, recunoscute oficial de autoritățile competente din statul membru respectiv.

2.   Sprijinul menționat la alineatul (1) poate fi acordat numai dacă:

2.   Sprijinul menționat la alineatul (1) poate fi acordat numai dacă:

| (a) | activitățile comerciale ale navei în cauză sunt oprite timp de cel puțin
  90
   de zile consecutive; și |
| --- | --- |

(a)

activitățile comerciale ale navei în cauză sunt oprite timp de cel puțin
  90
   de zile consecutive; și

90

| (a) | activitățile comerciale ale navei în cauză sunt oprite timp de cel puțin
  45
   de zile consecutive; și |
| --- | --- |

(a)

activitățile comerciale ale navei în cauză sunt oprite timp de cel puțin
  45
   de zile consecutive; și

45

| (b) | pierderile economice generate de încetarea activităților se ridică la peste 30 % din cifra de afaceri anuală a întreprinderii în cauză, calculată pe baza cifrei de afaceri medii a întreprinderii respective în ultimii trei ani calendaristici. |
| --- | --- |

(b)

(b)

pierderile economice generate de încetarea activităților se ridică la peste 30 % din cifra de afaceri anuală a întreprinderii în cauză, calculată pe baza cifrei de afaceri medii a întreprinderii respective în ultimii trei ani calendaristici.

pierderile economice generate de încetarea activităților se ridică la peste 30 % din cifra de afaceri anuală a întreprinderii în cauză, calculată pe baza cifrei de afaceri medii a întreprinderii respective în ultimii trei ani calendaristici.

3.
     
  Sprijinul menționat la alineatul (1) se acordă numai:

| (a) | armatorilor navelor de pescuit care sunt înregistrate ca nave active și care au desfășurat activități de pescuit pe mare timp de cel puțin 120 de zile pe an în cursul ultimilor trei ani calendaristici anteriori anului în care a fost depusă cererea de sprijin; sau |
| --- | --- |

(a)

armatorilor navelor de pescuit care sunt înregistrate ca nave active și care au desfășurat activități de pescuit pe mare timp de cel puțin 120 de zile pe an în cursul ultimilor trei ani calendaristici anteriori anului în care a fost depusă cererea de sprijin; sau

| (b) | pescarilor care au lucrat pe mare timp de cel puțin 120 de zile pe an în cursul ultimilor trei ani calendaristici anteriori anului în care a fost depusă cererea de sprijin, la bordul unei nave de pescuit a Uniunii vizate de încetarea extraordinară a activităților. Trimiterea la numărul de zile pe mare din prezentul alineat nu se aplică activităților pescărești care vizează anghila. |
| --- | --- |

(b)

pescarilor care au lucrat pe mare timp de cel puțin 120 de zile pe an în cursul ultimilor trei ani calendaristici anteriori anului în care a fost depusă cererea de sprijin, la bordul unei nave de pescuit a Uniunii vizate de încetarea extraordinară a activităților. Trimiterea la numărul de zile pe mare din prezentul alineat nu se aplică activităților pescărești care vizează anghila.

3
  .   Sprijinul menționat la alineatul (1) poate fi acordat pe o durată maximă de șase luni pentru fiecare navă în perioada 2021-2027.

4.
     Sprijinul menționat la alineatul (1) poate fi acordat pe o durată maximă de șase luni pentru fiecare navă în perioada 2021-2027.

4.
     Toate activitățile de pescuit desfășurate de navele și pescarii în cauză se suspendă efectiv în cursul perioadei vizate de încetarea activităților. Autoritatea competentă se asigură că nava de pescuit în cauză a încetat orice activități de pescuit în perioada vizată de încetarea extraordinară și că se evită orice supracompensare care rezultă din utilizarea navei în alte scopuri.

5
  .   Toate activitățile de pescuit desfășurate de navele și pescarii în cauză se suspendă efectiv în cursul perioadei vizate de încetarea activităților. Autoritatea competentă se asigură că nava de pescuit în cauză a încetat orice activități de pescuit în perioada vizată de încetarea extraordinară și că se evită orice supracompensare care rezultă din utilizarea navei în alte scopuri.

Expunere de motive

Expunere de motive

În prezentul proiect de regulament se dorește extinderea încetării extraordinare a activităților de pescuit, practică aplicată în cadrul FEAMAP, în actuala perioadă de programare, crustaceelor și moluștelor. Nu suntem de acord cu cele 90 de zile consecutive de inactivitate și considerăm că 45 de zile calendaristice sunt suficiente pentru a reprezenta aproape 20 % din activitatea de pescuit a navei. De asemenea, nu suntem de acord cu alineatul (2) litera (b) și propunem eliminarea acestuia, deoarece pierderea de venituri nu se justifică în mod liniar prin pierderea activității.

Amendamentul 18

Amendamentul 18

Articolul 23

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Acvacultură | Acvacultură |
| 1.   FEAMAP poate sprijini promovarea unei acvaculturi sustenabile, astfel cum se prevede la articolul 34 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013. FEAMAP poate, de asemenea, să sprijine sănătatea și bunăstarea animalelor în acvacultură în conformitate cu Regulamentul (UE) 2016/429 al Parlamentului European și al Consiliului 32 și Regulamentul (UE) nr. 652/2014 al Parlamentului European și al Consiliului 33. | 1.   FEAMAP poate sprijini promovarea unei acvaculturi sustenabile, astfel cum se prevede la articolul 34 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013. FEAMAP poate, de asemenea, să sprijine sănătatea și bunăstarea animalelor în acvacultură în conformitate cu Regulamentul (UE) 2016/429 al Parlamentului European și al Consiliului 32 și Regulamentul (UE) nr. 652/2014 al Parlamentului European și al Consiliului 33. |
| 2.   Sprijinul menționat la alineatul (1) este în concordanță cu planurile strategice naționale multianuale pentru dezvoltarea acvaculturii menționate la articolul 34 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013. | 2.   Sprijinul menționat la alineatul (1) este în concordanță cu planurile strategice naționale multianuale pentru dezvoltarea acvaculturii menționate la articolul 34 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013. |
| 3.   Investițiile productive în acvacultură prevăzute la prezentul articol pot fi sprijinite doar prin intermediul instrumentelor financiare prevăzute la articolul 52 din Regulamentul (UE) xx/xx (Regulamentul de stabilire a unor dispoziții comune) și prin InvestEU, în conformitate cu articolul 10 din respectivul regulament. | 3.   Investițiile productive în acvacultură prevăzute la prezentul articol pot fi sprijinite doar prin intermediul instrumentelor financiare prevăzute la articolul 52 din Regulamentul (UE) xx/xx (Regulamentul de stabilire a unor dispoziții comune) și prin InvestEU, în conformitate cu articolul 10 din respectivul regulament. |
| | 4.
     
  Prin derogare de la alineatul (3), în regiunile ultraperiferice sunt permise toate formele de sprijin prevăzute la articolul 47 din Regulamentul (UE) (Regulamentul de stabilire a unor dispoziții comune). |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Acvacultură

Acvacultură

1.   FEAMAP poate sprijini promovarea unei acvaculturi sustenabile, astfel cum se prevede la articolul 34 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013. FEAMAP poate, de asemenea, să sprijine sănătatea și bunăstarea animalelor în acvacultură în conformitate cu Regulamentul (UE) 2016/429 al Parlamentului European și al Consiliului 32 și Regulamentul (UE) nr. 652/2014 al Parlamentului European și al Consiliului 33.

1.   FEAMAP poate sprijini promovarea unei acvaculturi sustenabile, astfel cum se prevede la articolul 34 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013. FEAMAP poate, de asemenea, să sprijine sănătatea și bunăstarea animalelor în acvacultură în conformitate cu Regulamentul (UE) 2016/429 al Parlamentului European și al Consiliului 32 și Regulamentul (UE) nr. 652/2014 al Parlamentului European și al Consiliului 33.

2.   Sprijinul menționat la alineatul (1) este în concordanță cu planurile strategice naționale multianuale pentru dezvoltarea acvaculturii menționate la articolul 34 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013.

2.   Sprijinul menționat la alineatul (1) este în concordanță cu planurile strategice naționale multianuale pentru dezvoltarea acvaculturii menționate la articolul 34 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013.

3.   Investițiile productive în acvacultură prevăzute la prezentul articol pot fi sprijinite doar prin intermediul instrumentelor financiare prevăzute la articolul 52 din Regulamentul (UE) xx/xx (Regulamentul de stabilire a unor dispoziții comune) și prin InvestEU, în conformitate cu articolul 10 din respectivul regulament.

3.   Investițiile productive în acvacultură prevăzute la prezentul articol pot fi sprijinite doar prin intermediul instrumentelor financiare prevăzute la articolul 52 din Regulamentul (UE) xx/xx (Regulamentul de stabilire a unor dispoziții comune) și prin InvestEU, în conformitate cu articolul 10 din respectivul regulament.

4.
     
  Prin derogare de la alineatul (3), în regiunile ultraperiferice sunt permise toate formele de sprijin prevăzute la articolul 47 din Regulamentul (UE) (Regulamentul de stabilire a unor dispoziții comune).

Expunere de motive

Expunere de motive

Articolul 349 din TFUE permite adoptarea de măsuri specifice pentru RUP. Din cauza performanței slabe a întreprinderilor situate în RUP, trebuie să fie permise în continuare toate formele de sprijin pentru întreprinderi, în vederea promovării investițiilor productive în aceste regiuni.

Amendamentul 19

Amendamentul 19

Articolul 25

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Prelucrarea produselor pescărești și de acvacultură | Prelucrarea produselor pescărești și de acvacultură |
| 1.   FEAMAP poate sprijini investițiile în prelucrarea și comercializarea produselor pescărești și de acvacultură. Acest sprijin contribuie la realizarea obiectivelor organizării comune a piețelor în sectorul produselor pescărești și de acvacultură, prevăzută la articolul 35 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 și menționată în Regulamentul (UE) nr. 1379/2013. | 1.   FEAMAP poate sprijini investițiile în prelucrarea și comercializarea produselor pescărești și de acvacultură. Acest sprijin contribuie la realizarea obiectivelor organizării comune a piețelor în sectorul produselor pescărești și de acvacultură, prevăzută la articolul 35 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 și menționată în Regulamentul (UE) nr. 1379/2013. |
| 2.   Sprijinul prevăzut la prezentul articol se acordă doar prin intermediul instrumentelor financiare prevăzute la articolul 52 din Regulamentul (UE) xx/xx (Regulamentul de stabilire a unor dispoziții comune) și prin InvestEU, în conformitate cu articolul 10 din respectivul regulament. | 2.   Sprijinul prevăzut la prezentul articol se acordă doar prin intermediul instrumentelor financiare prevăzute la articolul 52 din Regulamentul (UE) xx/xx (Regulamentul de stabilire a unor dispoziții comune) și prin InvestEU, în conformitate cu articolul 10 din respectivul regulament. |
| | 3.
     
  Prin derogare de la alineatul (2), în regiunile ultraperiferice sunt permise toate formele de sprijin prevăzute la articolul 47 din Regulamentul (UE) (Regulamentul de stabilire a unor dispoziții comune). |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Prelucrarea produselor pescărești și de acvacultură

Prelucrarea produselor pescărești și de acvacultură

1.   FEAMAP poate sprijini investițiile în prelucrarea și comercializarea produselor pescărești și de acvacultură. Acest sprijin contribuie la realizarea obiectivelor organizării comune a piețelor în sectorul produselor pescărești și de acvacultură, prevăzută la articolul 35 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 și menționată în Regulamentul (UE) nr. 1379/2013.

1.   FEAMAP poate sprijini investițiile în prelucrarea și comercializarea produselor pescărești și de acvacultură. Acest sprijin contribuie la realizarea obiectivelor organizării comune a piețelor în sectorul produselor pescărești și de acvacultură, prevăzută la articolul 35 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 și menționată în Regulamentul (UE) nr. 1379/2013.

2.   Sprijinul prevăzut la prezentul articol se acordă doar prin intermediul instrumentelor financiare prevăzute la articolul 52 din Regulamentul (UE) xx/xx (Regulamentul de stabilire a unor dispoziții comune) și prin InvestEU, în conformitate cu articolul 10 din respectivul regulament.

2.   Sprijinul prevăzut la prezentul articol se acordă doar prin intermediul instrumentelor financiare prevăzute la articolul 52 din Regulamentul (UE) xx/xx (Regulamentul de stabilire a unor dispoziții comune) și prin InvestEU, în conformitate cu articolul 10 din respectivul regulament.

3.
     
  Prin derogare de la alineatul (2), în regiunile ultraperiferice sunt permise toate formele de sprijin prevăzute la articolul 47 din Regulamentul (UE) (Regulamentul de stabilire a unor dispoziții comune).

Expunere de motive

Expunere de motive

Articolul 349 din TFUE permite adoptarea de măsuri specifice pentru RUP. Din cauza performanței slabe a întreprinderilor situate în RUP, trebuie să fie permise în continuare toate formele de sprijin pentru întreprinderi, în vederea promovării investițiilor productive în aceste regiuni.

Amendamentul 20

Amendamentul 20

Articolul 31

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Stabilirea ratelor de cofinanțare | Stabilirea ratelor de cofinanțare |
| Rata de cofinanțare maximă din FEAMAP pe domeniu de sprijin este stabilită în anexa II. | 1.
     Rata de cofinanțare maximă din FEAMAP pe domeniu de sprijin este stabilită în anexa II. |
| | 2.
     
  În cazul operațiunilor localizate în regiuni ultraperiferice, ratele de cofinanțare maxime prevăzute în anexa II sunt majorate cu 10 puncte procentuale, însă nu pot depăși 100 %. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Stabilirea ratelor de cofinanțare

Stabilirea ratelor de cofinanțare

Rata de cofinanțare maximă din FEAMAP pe domeniu de sprijin este stabilită în anexa II.

1.
     Rata de cofinanțare maximă din FEAMAP pe domeniu de sprijin este stabilită în anexa II.

2.
     
  În cazul operațiunilor localizate în regiuni ultraperiferice, ratele de cofinanțare maxime prevăzute în anexa II sunt majorate cu 10 puncte procentuale, însă nu pot depăși 100 %.

Expunere de motive

Expunere de motive

Modificarea propusă se justifică prin situația socială și economică structurală fragilă a RUP și prin obiectivul de a promova dezvoltarea acestor regiuni, precum și de a asigura echilibrul și egalitatea de șanse între toate teritoriile UE.

Amendamentul 21

Amendamentul 21

Articolul 32 bis

Politica maritimă și dezvoltarea unei economii albastre sustenabile

Politica maritimă și dezvoltarea unei economii albastre sustenabile

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | FEAMAP sprijină punerea în aplicare a politicii maritime integrate și creșterea economiei albastre prin dezvoltarea unor platforme regionale pentru finanțarea proiectelor inovatoare. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

FEAMAP sprijină punerea în aplicare a politicii maritime integrate și creșterea economiei albastre prin dezvoltarea unor platforme regionale pentru finanțarea proiectelor inovatoare.

FEAMAP sprijină punerea în aplicare a politicii maritime integrate și creșterea economiei albastre prin dezvoltarea unor platforme regionale pentru finanțarea proiectelor inovatoare.

Expunere de motive

Expunere de motive

Punerea în comun a resurselor la nivel regional s-a dovedit eficace pentru dezvoltarea economiei albastre. Regionalizarea fondurilor face posibil un răspuns eficace la provocările teritoriale.

Amendamentul 22

Amendamentul 22

Articolul 55

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 1.   În vederea facilitării tranziției de la schema de sprijin instituită prin Regulamentul (UE) nr. 508/2014 la schema instituită prin prezentul regulament, se deleagă Comisiei competența de a adopta acte delegate, în conformitate cu articolul 52, pentru a stabili condițiile în care sprijinul aprobat de Comisie în temeiul Regulamentului (UE) nr. 508/2014 poate fi integrat în sprijinul prevăzut în prezentul regulament. | 1.   În vederea facilitării tranziției de la schema de sprijin instituită prin Regulamentul (UE) nr. 508/2014 la schema instituită prin prezentul regulament, se deleagă Comisiei competența de a adopta acte delegate, în conformitate cu articolul 52, pentru a stabili condițiile în care sprijinul aprobat de Comisie în temeiul Regulamentului (UE) nr. 508/2014 poate fi integrat în sprijinul prevăzut în prezentul regulament. |
| 2.   Prezentul regulament nu afectează continuarea sau modificarea acțiunilor vizate, până la încheierea lor, în temeiul Regulamentului (UE) nr. 508/2014, care continuă să se aplice acțiunilor vizate până la încheierea lor. | 2.   Prezentul regulament nu afectează continuarea sau modificarea acțiunilor vizate, până la încheierea lor, în temeiul Regulamentului (UE) nr. 508/2014, care continuă să se aplice acțiunilor vizate până la încheierea lor.


  Se va asigura o tranziție neîntreruptă între planurile de compensare pentru regiunile ultraperiferice aplicabile în perioada 2014-2020 și cele din perioada 2021-2027. |
| 3.   Cererile prezentate în temeiul Regulamentului (UE) nr. 508/2014 rămân valabile. | 3.   Cererile prezentate în temeiul Regulamentului (UE) nr. 508/2014 rămân valabile. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

1.   În vederea facilitării tranziției de la schema de sprijin instituită prin Regulamentul (UE) nr. 508/2014 la schema instituită prin prezentul regulament, se deleagă Comisiei competența de a adopta acte delegate, în conformitate cu articolul 52, pentru a stabili condițiile în care sprijinul aprobat de Comisie în temeiul Regulamentului (UE) nr. 508/2014 poate fi integrat în sprijinul prevăzut în prezentul regulament.

1.   În vederea facilitării tranziției de la schema de sprijin instituită prin Regulamentul (UE) nr. 508/2014 la schema instituită prin prezentul regulament, se deleagă Comisiei competența de a adopta acte delegate, în conformitate cu articolul 52, pentru a stabili condițiile în care sprijinul aprobat de Comisie în temeiul Regulamentului (UE) nr. 508/2014 poate fi integrat în sprijinul prevăzut în prezentul regulament.

2.   Prezentul regulament nu afectează continuarea sau modificarea acțiunilor vizate, până la încheierea lor, în temeiul Regulamentului (UE) nr. 508/2014, care continuă să se aplice acțiunilor vizate până la încheierea lor.

2.   Prezentul regulament nu afectează continuarea sau modificarea acțiunilor vizate, până la încheierea lor, în temeiul Regulamentului (UE) nr. 508/2014, care continuă să se aplice acțiunilor vizate până la încheierea lor.

Se va asigura o tranziție neîntreruptă între planurile de compensare pentru regiunile ultraperiferice aplicabile în perioada 2014-2020 și cele din perioada 2021-2027.

3.   Cererile prezentate în temeiul Regulamentului (UE) nr. 508/2014 rămân valabile.

3.   Cererile prezentate în temeiul Regulamentului (UE) nr. 508/2014 rămân valabile.

Expunere de motive

Expunere de motive

În planurile de compensare nu au fost prevăzute dispoziții tranzitorii între regimul din perioada 2007-2013 și cel actual. Prin urmare, plata corespunzătoare sprijinului pentru 2014 și 2015 a fost efectuată abia în 2016 și 2017, ceea ce a pus în pericol continuitatea activității multor operatori. Se dorește ca această situație să nu se repete.

Amendamentul 23

Amendamentul 23

Anexa 1, se înlocuiește cel de al treilea indicator

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Suprafața (ha) siturilor Natura 2000 și a altor zone marine protejate în temeiul Directivei-cadru „Strategia pentru mediul marin”, care fac obiectul măsurilor de protecție, întreținere și refacere. | Gradul de realizare a obiectivelor de mediu stabilite în cadrul planului de acțiune privind mediul marin, în conformitate cu Directiva-cadru „Strategia pentru mediul marin” sau, dacă acest lucru nu este posibil, suprafața (ha) siturilor Natura 2000 și a altor zone marine protejate în temeiul Directivei-cadru „Strategia pentru mediul marin”, care fac obiectul măsurilor de protecție, întreținere și refacere. |
| ... | ... |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Suprafața (ha) siturilor Natura 2000 și a altor zone marine protejate în temeiul Directivei-cadru „Strategia pentru mediul marin”, care fac obiectul măsurilor de protecție, întreținere și refacere.

Suprafața (ha) siturilor Natura 2000 și a altor zone marine protejate în temeiul Directivei-cadru „Strategia pentru mediul marin”, care fac obiectul măsurilor de protecție, întreținere și refacere.

Gradul de realizare a obiectivelor de mediu stabilite în cadrul planului de acțiune privind mediul marin, în conformitate cu Directiva-cadru „Strategia pentru mediul marin” sau, dacă acest lucru nu este posibil, suprafața (ha) siturilor Natura 2000 și a altor zone marine protejate în temeiul Directivei-cadru „Strategia pentru mediul marin”, care fac obiectul măsurilor de protecție, întreținere și refacere.

Gradul de realizare a obiectivelor de mediu stabilite în cadrul planului de acțiune privind mediul marin, în conformitate cu Directiva-cadru „Strategia pentru mediul marin” sau, dacă acest lucru nu este posibil, suprafața (ha) siturilor Natura 2000 și a altor zone marine protejate în temeiul Directivei-cadru „Strategia pentru mediul marin”, care fac obiectul măsurilor de protecție, întreținere și refacere.

...

...

Expunere de motive

Expunere de motive

Pentru a simplifica obiectivele și criteriile și pentru a le uniformiza, ar trebui să se accepte prima propunere a CE, care se îndreaptă în această direcție.

II.   RECOMANDĂRI POLITICE

RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR

| 1. | salută menținerea unui fond european de sprijinire a sectorului pescăresc, a acvaculturii, a protecției mediului marin și a economiei albastre în regiunile costiere și marine, în special în vederea consolidării guvernanței internaționale a oceanelor; |
| --- | --- |

1.

salută menținerea unui fond european de sprijinire a sectorului pescăresc, a acvaculturii, a protecției mediului marin și a economiei albastre în regiunile costiere și marine, în special în vederea consolidării guvernanței internaționale a oceanelor;

| 2. | recunoaște eforturile de simplificare și, în special, încetarea măsurilor prestabilite la nivel european, lăsând astfel statelor membre posibilitatea de a introduce în programele operaționale măsurile pe care doresc să le pună în aplicare pentru a îndeplini obiectivele politicii comune în domeniul pescuitului (PCP) și politicii maritime integrate (PMI); |
| --- | --- |

2.

recunoaște eforturile de simplificare și, în special, încetarea măsurilor prestabilite la nivel european, lăsând astfel statelor membre posibilitatea de a introduce în programele operaționale măsurile pe care doresc să le pună în aplicare pentru a îndeplini obiectivele politicii comune în domeniul pescuitului (PCP) și politicii maritime integrate (PMI);

| 3. | recunoaște interesul de a institui un cadru comun de finanțare din diferite fonduri europene, propunând un regulament de stabilire a dispozițiilor comune pentru șapte fonduri în regim de gestiune partajată, inclusiv FEAMAP; |
| --- | --- |

3.

recunoaște interesul de a institui un cadru comun de finanțare din diferite fonduri europene, propunând un regulament de stabilire a dispozițiilor comune pentru șapte fonduri în regim de gestiune partajată, inclusiv FEAMAP;

| 4. | reamintește că mările sunt energia vitală a Europei; spațiile maritime și zonele de coastă ale Europei sunt esențiale pentru bunăstarea și prosperitatea sa; ele sunt rutele comerciale ale Europei, regulator climatic, surse de aprovizionare cu alimente, energie și resurse (1); |
| --- | --- |

4.

reamintește că mările sunt energia vitală a Europei; spațiile maritime și zonele de coastă ale Europei sunt esențiale pentru bunăstarea și prosperitatea sa; ele sunt rutele comerciale ale Europei, regulator climatic, surse de aprovizionare cu alimente, energie și resurse (1

| 5. | consideră că, din cauza necesității de a finanța o economie albastră emergentă, supravegherea maritimă și numeroase proiecte legate de protecția mediului marin, pe lângă pescuit și acvacultură, bugetul total al FEAMAP ar trebui majorat sau suplimentat din alte fonduri pentru a atinge pragul minim de 1 % din cadrul financiar multianual de după 2020, prin adăugarea la resursele atribuite în prezent pescuitului și acvaculturii, de 0,53 %, a unui pachet financiar suplimentar de 0,47 % pentru politica maritimă integrată. Astfel, dacă Regulamentul anterior rezerva 4,4 miliarde EUR ca sprijin în domeniul pescuitului și al acvaculturii sustenabile, bugetul disponibil pentru ansamblul măsurilor FEAMAP 2021-2024, în afară de sprijinul acordat RUP, controlul pescuitului și colectarea de date, este de 4,2 miliarde EUR, incluzând pescuitul, acvacultura, sprijinirea economiei albastre, supravegherea maritimă și cooperarea legată de funcțiile gărzii de coastă; |
| --- | --- |

5.

consideră că, din cauza necesității de a finanța o economie albastră emergentă, supravegherea maritimă și numeroase proiecte legate de protecția mediului marin, pe lângă pescuit și acvacultură, bugetul total al FEAMAP ar trebui majorat sau suplimentat din alte fonduri pentru a atinge pragul minim de 1 % din cadrul financiar multianual de după 2020, prin adăugarea la resursele atribuite în prezent pescuitului și acvaculturii, de 0,53 %, a unui pachet financiar suplimentar de 0,47 % pentru politica maritimă integrată. Astfel, dacă Regulamentul anterior rezerva 4,4 miliarde EUR ca sprijin în domeniul pescuitului și al acvaculturii sustenabile, bugetul disponibil pentru ansamblul măsurilor FEAMAP 2021-2024, în afară de sprijinul acordat RUP, controlul pescuitului și colectarea de date, este de 4,2 miliarde EUR, incluzând pescuitul, acvacultura, sprijinirea economiei albastre, supravegherea maritimă și cooperarea legată de funcțiile gărzii de coastă;

| 6. | regretă evoluția repartiției acestui buget între regimul de gestiune partajată și cel de gestiune (in)directă, în favoarea acestuia din urmă. Astfel, bugetul alocat în gestiune partajată este în scădere, în timp ce bugetul alocat în gestiune (in)directă este în creștere accentuată. În perioada 2014-2021, bugetul alocat în gestiune partajată reprezenta 90 % din bugetul total. În prezent, bugetul alocat în gestiune partajată nu reprezintă mai mult de 86 % din bugetul total, în timp ce bugetul în gestiune directă sau indirectă crește de la 10 % la 13 %; |
| --- | --- |

6.

regretă evoluția repartiției acestui buget între regimul de gestiune partajată și cel de gestiune (in)directă, în favoarea acestuia din urmă. Astfel, bugetul alocat în gestiune partajată este în scădere, în timp ce bugetul alocat în gestiune (in)directă este în creștere accentuată. În perioada 2014-2021, bugetul alocat în gestiune partajată reprezenta 90 % din bugetul total. În prezent, bugetul alocat în gestiune partajată nu reprezintă mai mult de 86 % din bugetul total, în timp ce bugetul în gestiune directă sau indirectă crește de la 10 % la 13 %;

| 7. | salută în acest nou regulament dispariția constrângerilor de alocare a bugetelor pe grupuri de măsuri predefinite și, prin urmare, libertatea mai mare acordată statelor membre pentru a aloca bugetul unor măsuri cu miză reală pentru teritorii; |
| --- | --- |

7.

salută în acest nou regulament dispariția constrângerilor de alocare a bugetelor pe grupuri de măsuri predefinite și, prin urmare, libertatea mai mare acordată statelor membre pentru a aloca bugetul unor măsuri cu miză reală pentru teritorii;

| 8. | sprijină utilizarea sporită a opțiunilor simplificate în materie de costuri, și anume rambursarea forfetară, baremele standard pentru costurile unitare sau sumele forfetare, care sunt de natură să simplifice sarcina administrativă ce le revine beneficiarilor; |
| --- | --- |

8.

sprijină utilizarea sporită a opțiunilor simplificate în materie de costuri, și anume rambursarea forfetară, baremele standard pentru costurile unitare sau sumele forfetare, care sunt de natură să simplifice sarcina administrativă ce le revine beneficiarilor;

| 9. | aprobă consolidarea orientării teritoriale a fondurilor prin intermediul strategiilor concepute pe bazin maritim, cu scopul de a oferi soluții adaptate la diversitatea situațiilor din regiunile europene și la problemele pe care le pun; |
| --- | --- |

9.

aprobă consolidarea orientării teritoriale a fondurilor prin intermediul strategiilor concepute pe bazin maritim, cu scopul de a oferi soluții adaptate la diversitatea situațiilor din regiunile europene și la problemele pe care le pun;

| 10. | consideră că este necesar ca statele membre să fie lăsate să elaboreze programe operaționale regionale, în cazul în care doresc acest lucru, în cadrul programării naționale, în special pentru regiunile cu responsabilități în domeniul maritim. Această structurare a programelor va stimula elaborarea unor strategii regionale și va permite o mai bună alocare a FEAMAP pentru obiectivele de interes local; |
| --- | --- |

10.

consideră că este necesar ca statele membre să fie lăsate să elaboreze programe operaționale regionale, în cazul în care doresc acest lucru, în cadrul programării naționale, în special pentru regiunile cu responsabilități în domeniul maritim. Această structurare a programelor va stimula elaborarea unor strategii regionale și va permite o mai bună alocare a FEAMAP pentru obiectivele de interes local;

| 11. | reamintește că unul dintre obiectivele politicii comune în domeniul pescuitului este de a obține beneficii ecosistemice, economice, sociale și în materie de ocupare a forței de muncă (2) și consideră, prin urmare, că măsurile privind comunitățile de pescari și de producători din sectorul acvaculturii, în special îmbunătățirea securității și a ergonomiei la bordul navelor, promovarea unor meserii din domeniul pescuitului și acvaculturii sau formarea profesională ar trebui să fie mai bine luate în considerare în acest regulament, propunând cote specifice de ajutoare și indicatori specifici; |
| --- | --- |

11.

reamintește că unul dintre obiectivele politicii comune în domeniul pescuitului este de a obține beneficii ecosistemice, economice, sociale și în materie de ocupare a forței de muncă (2

| 12. | speră ca Comisia să evalueze programele luând în considerare aportul social al măsurilor propuse de statele membre; |
| --- | --- |

12.

speră ca Comisia să evalueze programele luând în considerare aportul social al măsurilor propuse de statele membre;

| 13. | sprijină propunerea Comisiei de a solicita un plan de acțiune pentru fiecare RUP. Planul de acțiune va permite o mai bună desfășurare pe teren a ajutoarelor care, pentru moment, nu au permis remedierea dificultăților cu care se confruntă aceste regiuni. Punerea în aplicare a unui plan cuprinzător, care să includă, printre altele, ajutoare pentru investiții, sprijin pentru formare profesională, crearea de instrumente financiare ușor de utilizat (de tipul microcreditelor), campanii de dobândire a unor cunoștințe privind resursele disponibile și intensificarea controalelor, ar trebui să permită o evoluție semnificativă atât a sectoarelor pescuitului și acvaculturii, cât și a economiei albastre în aceste teritorii; |
| --- | --- |

13.

sprijină propunerea Comisiei de a solicita un plan de acțiune pentru fiecare RUP. Planul de acțiune va permite o mai bună desfășurare pe teren a ajutoarelor care, pentru moment, nu au permis remedierea dificultăților cu care se confruntă aceste regiuni. Punerea în aplicare a unui plan cuprinzător, care să includă, printre altele, ajutoare pentru investiții, sprijin pentru formare profesională, crearea de instrumente financiare ușor de utilizat (de tipul microcreditelor), campanii de dobândire a unor cunoștințe privind resursele disponibile și intensificarea controalelor, ar trebui să permită o evoluție semnificativă atât a sectoarelor pescuitului și acvaculturii, cât și a economiei albastre în aceste teritorii;

| 14. | este de părere că și pescuitul trebuie să contribuie la combaterea încălzirii globale și a poluării. FEAMAP trebuie să poată veni în ajutorul cercetării și inovării pentru mai multă eficiență energetică și mai puține emisii de CO2; |
| --- | --- |

14.

este de părere că și pescuitul trebuie să contribuie la combaterea încălzirii globale și a poluării. FEAMAP trebuie să poată veni în ajutorul cercetării și inovării pentru mai multă eficiență energetică și mai puține emisii de CO2

| 15. | susține posibilitatea de a finanța înlocuirea motoarelor navelor de pescuit, în special pentru aplicarea pe teren a unor noi tehnologii, cum ar fi propulsia electrică, propulsia hibridă, utilizarea hidrogenului ori a gazelor drept carburant sau orice alt sistem care contribuie la reducerea amprentei de carbon a navelor, indiferent de dimensiunea lor; |
| --- | --- |

15.

susține posibilitatea de a finanța înlocuirea motoarelor navelor de pescuit, în special pentru aplicarea pe teren a unor noi tehnologii, cum ar fi propulsia electrică, propulsia hibridă, utilizarea hidrogenului ori a gazelor drept carburant sau orice alt sistem care contribuie la reducerea amprentei de carbon a navelor, indiferent de dimensiunea lor;

| 16. | propune să devină posibilă acordarea unui ajutor pentru achiziționarea de nave noi, cu scopul de a accelera reînnoirea unei flote de pescuit în curs de învechire. Această măsură ar fi de natură să facă profesia mai atractivă, prin înlocuirea vechilor nave cu unele mai ergonomice, mai ecologice și mai sigure, fără a se mări efortul de pescuit; |
| --- | --- |

16.

propune să devină posibilă acordarea unui ajutor pentru achiziționarea de nave noi, cu scopul de a accelera reînnoirea unei flote de pescuit în curs de învechire. Această măsură ar fi de natură să facă profesia mai atractivă, prin înlocuirea vechilor nave cu unele mai ergonomice, mai ecologice și mai sigure, fără a se mări efortul de pescuit;

| 17. | aprobă sprijinul ferm pentru o acvacultură care să permită să se reducă presiunea asupra resurselor sălbatice, să se ofere consumatorilor europeni produse sănătoase și să se reducă dependența UE de importurile de produse marine; |
| --- | --- |

17.

aprobă sprijinul ferm pentru o acvacultură care să permită să se reducă presiunea asupra resurselor sălbatice, să se ofere consumatorilor europeni produse sănătoase și să se reducă dependența UE de importurile de produse marine;

| 18. | aprobă sprijinul acordat întreprinderilor de prelucrare, care permite producțiilor primare să dobândească valoare adăugată și face posibilă dezvoltarea unor locuri de muncă de calitate pentru comunitățile din zonele de coastă; |
| --- | --- |

18.

aprobă sprijinul acordat întreprinderilor de prelucrare, care permite producțiilor primare să dobândească valoare adăugată și face posibilă dezvoltarea unor locuri de muncă de calitate pentru comunitățile din zonele de coastă;

| 19. | consideră că este logic să se propună întreprinderilor de prelucrare și acvacultură un sprijin pentru investiții productive, prin instrumente financiare flexibile, simple și accesibile celor mai mici întreprinderi; |
| --- | --- |

19.

consideră că este logic să se propună întreprinderilor de prelucrare și acvacultură un sprijin pentru investiții productive, prin instrumente financiare flexibile, simple și accesibile celor mai mici întreprinderi;

| 20. | solicită mai multă exigență în privința condițiilor de mediu în activitatea de dezvoltare a acvaculturii, cunoașterea mijloacelor de producție din fermele piscicole și evaluarea impactului asupra mediului. În special, nu ar trebui acordate ajutoare pentru întreprinderile a căror activitate afectează în mod semnificativ mediul marin dintr-o zonă protejată. În plus, ca urmare a riscului de răspândire în mediul natural, sprijinirea creșterii de organisme modificate genetic nu ar trebui să fie posibilă; |
| --- | --- |

20.

solicită mai multă exigență în privința condițiilor de mediu în activitatea de dezvoltare a acvaculturii, cunoașterea mijloacelor de producție din fermele piscicole și evaluarea impactului asupra mediului. În special, nu ar trebui acordate ajutoare pentru întreprinderile a căror activitate afectează în mod semnificativ mediul marin dintr-o zonă protejată. În plus, ca urmare a riscului de răspândire în mediul natural, sprijinirea creșterii de organisme modificate genetic nu ar trebui să fie posibilă;

| 21. | consideră că acvacultura trebuie să rămână producătoare netă de proteine din pește sigure din punct de vedere alimentar, o sursă de valoare adăugată, care să creeze activități economice și locuri de muncă, astfel încât să fie compatibilă cu activitățile de pescuit maritim și responsabilă în ceea ce privește utilizarea altor resurse naturale în dezvoltarea sa. Acvacultura ar trebui să evite totuși exploatarea excesivă a stocurilor de specii utilizate ca hrană pentru peștele de crescătorie, ceea ce ar tulbura echilibrul lanțului alimentar și ar pune în pericol biodiversitatea; |
| --- | --- |

21.

consideră că acvacultura trebuie să rămână producătoare netă de proteine din pește sigure din punct de vedere alimentar, o sursă de valoare adăugată, care să creeze activități economice și locuri de muncă, astfel încât să fie compatibilă cu activitățile de pescuit maritim și responsabilă în ceea ce privește utilizarea altor resurse naturale în dezvoltarea sa. Acvacultura ar trebui să evite totuși exploatarea excesivă a stocurilor de specii utilizate ca hrană pentru peștele de crescătorie, ceea ce ar tulbura echilibrul lanțului alimentar și ar pune în pericol biodiversitatea;

| 22. | ia notă de eliminarea ajutoarelor pentru stocare care, în anumite cazuri, permit atenuarea incidentelor punctuale din procesul de gestionare a aprovizionării cu produse obținute din mare; |
| --- | --- |

22.

ia notă de eliminarea ajutoarelor pentru stocare care, în anumite cazuri, permit atenuarea incidentelor punctuale din procesul de gestionare a aprovizionării cu produse obținute din mare;

| 23. | consideră că toate regiunile ultraperiferice se regăsesc într-o situație recunoscută drept mai dificilă decât a restului teritoriilor europene. Aceasta presupune acordarea de ajutoare pentru achiziționarea de nave noi sau construirea de infrastructuri portuare și de hale de licitație. Sprijinul pentru achiziționarea de nave noi pentru aceste teritorii ar fi de natură să reorienteze efortul de pescuit din zonele costiere supraexploatate și uneori afectate de poluare sau de răspândirea speciilor invazive, către zone insuficient exploatate și sănătoase, în special în largul platformei continentale; |
| --- | --- |

23.

consideră că toate regiunile ultraperiferice se regăsesc într-o situație recunoscută drept mai dificilă decât a restului teritoriilor europene. Aceasta presupune acordarea de ajutoare pentru achiziționarea de nave noi sau construirea de infrastructuri portuare și de hale de licitație. Sprijinul pentru achiziționarea de nave noi pentru aceste teritorii ar fi de natură să reorienteze efortul de pescuit din zonele costiere supraexploatate și uneori afectate de poluare sau de răspândirea speciilor invazive, către zone insuficient exploatate și sănătoase, în special în largul platformei continentale;

| 24. | sprijină reinstituirea unei compensații pentru încetarea permanentă a activităților de pescuit, care să permită finanțarea reducerii efortului de pescuit în cazul resurselor celor mai fragile; |
| --- | --- |

24.

sprijină reinstituirea unei compensații pentru încetarea permanentă a activităților de pescuit, care să permită finanțarea reducerii efortului de pescuit în cazul resurselor celor mai fragile;

| 25. | ia notă de faptul că, din motive de calendar, prezentul proiect de regulament nu propune o măsură de însoțire a Brexit. În funcție de rezultatul negocierilor, ar putea fi necesare măsuri de ajutor specifice pentru a acorda asistență întreprinderilor de pescuit afectate de acest eveniment, care ar trebui, prin urmare, să facă obiectul unei finanțări specifice, în prezent neanticipată în proiectul de regulament de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027. |
| --- | --- |

25.

ia notă de faptul că, din motive de calendar, prezentul proiect de regulament nu propune o măsură de însoțire a Brexit. În funcție de rezultatul negocierilor, ar putea fi necesare măsuri de ajutor specifice pentru a acorda asistență întreprinderilor de pescuit afectate de acest eveniment, care ar trebui, prin urmare, să facă obiectul unei finanțări specifice, în prezent neanticipată în proiectul de regulament de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027.

| 26. | recunoaște că propunerile Comisiei sunt conforme cu principiile subsidiarității și proporționalității. |
| --- | --- |

26.

recunoaște că propunerile Comisiei sunt conforme cu principiile subsidiarității și proporționalității.

Bruxelles, 9 octombrie 2018.

Președintele Comitetului European al Regiunilor

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  „Carte albă” – Comunicarea privind o politică maritimă integrată pentru Uniunea Europeană

1

(2)  Articolul 2 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 privind politica comună în domeniul pescuitului

2

---

| 21.12.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 461/147 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 461/147

---

Avizul Comitetului European al Regiunilor — Fondul pentru azil și migrație

(2018/C 461/13)

| Raportor general: | Peter BOSSMAN (SI-PSE), primarul orașului Piran |
| --- | --- |
| Documente de referință: | Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Fondului pentru azil și migrație
  COM(2018) 471 final |

Raportor general:

Peter BOSSMAN (SI-PSE), primarul orașului Piran

Documente de referință:

Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Fondului pentru azil și migrație

COM(2018) 471 final

I.   RECOMANDĂRI DE AMENDAMENTE

Amendamentul 1

COM(2018) 471 final, considerentul 42

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| În vederea consolidării capacității Uniunii de a răspunde imediat unei puternice presiuni neprevăzute sau disproporționate exercitate de migrație într-unul sau mai multe state membre, caracterizată de un aflux important și disproporționat de resortisanți ai țărilor terțe, care solicită în număr semnificativ și de urgență centrele de primire și de cazare, precum și sistemele și procedurile de azil și de gestionare a migrației, sau unor puternice presiuni exercitate de migrație în țări terțe, cauzate de evoluții politice sau conflicte, ar trebui să se poată acorda asistență de urgență în conformitate cu cadrul stabilit de prezentul regulament. | În vederea consolidării capacității Uniunii de a răspunde imediat unei puternice presiuni neprevăzute sau disproporționate exercitate de migrație într-unul sau mai multe state membre, caracterizată de un aflux important și disproporționat de resortisanți ai țărilor terțe,
  mai ales când este vorba de persoane vulnerabile, cum ar fi minorii neînsoțiți,
  care solicită în număr semnificativ și de urgență centrele de primire și de cazare, precum și sistemele și procedurile de azil și de gestionare a migrației, sau unor puternice presiuni exercitate de migrație în țări terțe, cauzate de evoluții politice sau conflicte, ar trebui să se poată acorda asistență de urgență
  și sprijin pentru crearea unor infrastructuri,
  în conformitate cu cadrul stabilit de prezentul regulament. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

În vederea consolidării capacității Uniunii de a răspunde imediat unei puternice presiuni neprevăzute sau disproporționate exercitate de migrație într-unul sau mai multe state membre, caracterizată de un aflux important și disproporționat de resortisanți ai țărilor terțe, care solicită în număr semnificativ și de urgență centrele de primire și de cazare, precum și sistemele și procedurile de azil și de gestionare a migrației, sau unor puternice presiuni exercitate de migrație în țări terțe, cauzate de evoluții politice sau conflicte, ar trebui să se poată acorda asistență de urgență în conformitate cu cadrul stabilit de prezentul regulament.

În vederea consolidării capacității Uniunii de a răspunde imediat unei puternice presiuni neprevăzute sau disproporționate exercitate de migrație într-unul sau mai multe state membre, caracterizată de un aflux important și disproporționat de resortisanți ai țărilor terțe,
  mai ales când este vorba de persoane vulnerabile, cum ar fi minorii neînsoțiți,
  care solicită în număr semnificativ și de urgență centrele de primire și de cazare, precum și sistemele și procedurile de azil și de gestionare a migrației, sau unor puternice presiuni exercitate de migrație în țări terțe, cauzate de evoluții politice sau conflicte, ar trebui să se poată acorda asistență de urgență
  și sprijin pentru crearea unor infrastructuri,
  în conformitate cu cadrul stabilit de prezentul regulament.

Expunere de motive

Este necesar să se deschidă o linie de finanțare de urgență pentru a face față situațiilor în care statele membre sunt copleșite de provocarea pe care o constituie sosirea unor persoane vulnerabile din țări terțe, în special minori neînsoțiți, care necesită acțiuni specifice.

Amendamentul 2

COM(2018) 471 final, articolul 3 alineatul (2)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| În cadrul obiectivului de politică stabilit la alineatul (1), fondul contribuie la următoarele obiective specifice: | În cadrul obiectivului de politică stabilit la alineatul (1), fondul contribuie la următoarele obiective specifice: |
| (a) | consolidarea și dezvoltarea tuturor aspectelor sistemului european comun de azil, inclusiv a dimensiunii sale externe; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

În cadrul obiectivului de politică stabilit la alineatul (1), fondul contribuie la următoarele obiective specifice:

În cadrul obiectivului de politică stabilit la alineatul (1), fondul contribuie la următoarele obiective specifice:

(a)

consolidarea și dezvoltarea tuturor aspectelor sistemului european comun de azil, inclusiv a dimensiunii sale externe;

| (a) | consolidarea și dezvoltarea tuturor aspectelor sistemului european comun de azil, inclusiv a dimensiunii sale externe; |
| --- | --- |

(a)

consolidarea și dezvoltarea tuturor aspectelor sistemului european comun de azil, inclusiv a dimensiunii sale externe;

| (b) | sprijinirea migrației legale către statele membre, inclusiv contribuția la integrarea resortisanților țărilor terțe; |
| --- | --- |

(b)

sprijinirea migrației legale către statele membre, inclusiv contribuția la integrarea resortisanților țărilor terțe;

| (b) | sprijinirea migrației legale către statele membre, inclusiv contribuția la integrarea resortisanților țărilor terțe
  și stabilirea canalelor care să permită această integrare în mod ordonat și sigur
  ; |
| --- | --- |

(b)

sprijinirea migrației legale către statele membre, inclusiv contribuția la integrarea resortisanților țărilor terțe
  și stabilirea canalelor care să permită această integrare în mod ordonat și sigur
  ;

| (c) | contribuția la combaterea migrației neregulamentare și asigurarea eficacității returnării și readmisiei în țările terțe. |
| --- | --- |

(c)

contribuția la combaterea migrației neregulamentare și asigurarea eficacității returnării și readmisiei în țările terțe.

| (c) | contribuția la combaterea migrației neregulamentare și asigurarea eficacității returnării și readmisiei în țările terțe
  , cu garantarea respectării drepturilor omului; |
| --- | --- |

(c)

contribuția la combaterea migrației neregulamentare și asigurarea eficacității returnării și readmisiei în țările terțe
  , cu garantarea respectării drepturilor omului;

| (d) | consolidarea solidarității și a partajării responsabilității între statele membre, în special față de statele membre cele mai afectate de fluxurile de migrație și azil, printre altele prin cooperare practică
  . |
| --- | --- |

(d)

consolidarea solidarității și a partajării responsabilității între statele membre, în special față de statele membre cele mai afectate de fluxurile de migrație și azil, printre altele prin cooperare practică
  .

Expunere de motive

Acest obiectiv specific se regăsește în actualul Regulament privind Fondul pentru azil, migrație și integrare (FAMI) și ar trebui explicit menționat ca un obiectiv specific al viitorului regulament privind Fondul pentru azil și migrație (FAM).

Amendamentul 3

COM(2018) 471 final, articolul 8

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Buget | Buget |
| 1.   Pachetul financiar pentru punerea în aplicare a fondului în perioada 2021-2027 este de
  10 415 000 000
  EUR în prețuri curente. | 1.   Pachetul financiar pentru punerea în aplicare a fondului în perioada 2021-2027 este de
  16 188 000 000
  EUR în prețuri curente. |
| 2.   Resursele financiare se utilizează după cum urmează: | 2.   Resursele financiare se utilizează după cum urmează: |
| (a) | suma de
  6 249 000 000
  EUR se alocă programelor puse în aplicare în cadrul gestiunii partajate; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Buget

Buget

1.   Pachetul financiar pentru punerea în aplicare a fondului în perioada 2021-2027 este de
  10 415 000 000
  EUR în prețuri curente.

1.   Pachetul financiar pentru punerea în aplicare a fondului în perioada 2021-2027 este de
  16 188 000 000
  EUR în prețuri curente.

2.   Resursele financiare se utilizează după cum urmează:

2.   Resursele financiare se utilizează după cum urmează:

(a)

suma de
  6 249 000 000
  EUR se alocă programelor puse în aplicare în cadrul gestiunii partajate;

6 249 000 000

| (a) | suma de
  10 790 000 000
  EUR se alocă programelor puse în aplicare în cadrul gestiunii partajate; |
| --- | --- |

(a)

suma de
  10 790 000 000
  EUR se alocă programelor puse în aplicare în cadrul gestiunii partajate;

10 790 000 000

| (b) | suma de
  4 166 000 000
  EUR se alocă facilității tematice. |
| --- | --- |

(b)

suma de
  4 166 000 000
  EUR se alocă facilității tematice.

4 166 000 000

| (b) | suma de
  5 398 000 000
  EUR se alocă facilității tematice. |
| --- | --- |

(b)

suma de
  5 398 000 000
  EUR se alocă facilității tematice.

5 398 000 000

3.   Până la 0,42  % din valoarea pachetului financiar se alocă asistenței tehnice la inițiativa Comisiei menționată la articolul 29 din Regulamentul (UE) .../... (Regulamentul privind dispozițiile comune).

3.   Până la 0,42  % din valoarea pachetului financiar se alocă asistenței tehnice la inițiativa Comisiei menționată la articolul 29 din Regulamentul (UE) .../... (Regulamentul privind dispozițiile comune).

Expunere de motive

Expunere de motive

Suplimentarea propusă pentru migrație și azil ar reflecta creșterea cu 240 % a fondurilor alocate controlului frontierelor externe și faptul că, în cadrul propunerilor actuale, nu a fost prevăzută nicio majorare a creditelor de finanțare în cadrul FSE+ pentru noi sarcini de integrare pe termen lung.

Amendamentul 4

Amendamentul 4

COM(2018) 471 final, articolul 9 alineatul (1)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| [...] Finanțarea din cadrul facilității tematice se utilizează pentru componentele acesteia: | [...] Finanțarea din cadrul facilității tematice se utilizează pentru componentele acesteia: |
| (a) | acțiuni specifice; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

[...] Finanțarea din cadrul facilității tematice se utilizează pentru componentele acesteia:

[...] Finanțarea din cadrul facilității tematice se utilizează pentru componentele acesteia:

(a)

acțiuni specifice;

| (a) | acțiuni specifice; |
| --- | --- |

(a)

acțiuni specifice;

| (b) | acțiunile Uniunii; |
| --- | --- |

(b)

acțiunile Uniunii;

| (b) | acțiunile Uniunii; |
| --- | --- |

(b)

acțiunile Uniunii;

| (c) | asistența de urgență; |
| --- | --- |

(c)

asistența de urgență;

| (c) | asistența de urgență; |
| --- | --- |

(c)

asistența de urgență;

| (d) | relocare; |
| --- | --- |

(d)

relocare;

| (d) | relocare; |
| --- | --- |

(d)

relocare;

| (e) | sprijin care contribuie la eforturile de solidaritate și de partajare a responsabilităților, acordat statelor membre
  și |
| --- | --- |

(e)

sprijin care contribuie la eforturile de solidaritate și de partajare a responsabilităților, acordat statelor membre

și

| (e) | sprijin care contribuie la eforturile de solidaritate și de partajare a responsabilităților, acordat statelor membre
  și |
| --- | --- |

(e)

sprijin care contribuie la eforturile de solidaritate și de partajare a responsabilităților, acordat statelor membre

și

| (f) | Rețeaua europeană de migrație. |
| --- | --- |

(f)

Rețeaua europeană de migrație.

| (f) | Rețeaua europeană de migrație; |
| --- | --- |

(f)

Rețeaua europeană de migrație;

| (g) | rețelele europene pentru integrare ale autorităților locale și regionale
  . |
| --- | --- |

(g)

(g)

rețelele europene pentru integrare ale autorităților locale și regionale
  .

rețelele europene pentru integrare ale autorităților locale și regionale

[...]

[...]

Expunere de motive

Expunere de motive

Autoritățile locale și regionale joacă un rol esențial în integrarea migranților, aceasta fiind o componentă esențială a politicilor de migrație.

Amendamentul 5

Amendamentul 5

COM(2018) 471 final, articolul 9 alineatul (6)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Facilitatea tematică sprijină, în special, acțiuni ce se încadrează la măsura de punere în aplicare 2(b) din anexa II, care sunt puse în aplicare de autoritățile locale și regionale sau de organizațiile societății civile. | Facilitatea tematică sprijină, în special, acțiuni ce se încadrează la măsura de punere în aplicare 2(b) din anexa II, care sunt puse în aplicare de autoritățile locale și regionale sau de organizațiile societății civile.
  Cel puțin un procent de 30 % din fondurile facilității tematice este alocat în acest scop. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Facilitatea tematică sprijină, în special, acțiuni ce se încadrează la măsura de punere în aplicare 2(b) din anexa II, care sunt puse în aplicare de autoritățile locale și regionale sau de organizațiile societății civile.

Facilitatea tematică sprijină, în special, acțiuni ce se încadrează la măsura de punere în aplicare 2(b) din anexa II, care sunt puse în aplicare de autoritățile locale și regionale sau de organizațiile societății civile.
  Cel puțin un procent de 30 % din fondurile facilității tematice este alocat în acest scop.

Cel puțin un procent de 30 % din fondurile facilității tematice este alocat în acest scop.

Expunere de motive

Expunere de motive

Autoritățile locale și regionale joacă un rol esențial în integrarea migranților, aceasta fiind o componentă esențială a politicilor de migrație.

Amendamentul 6

Amendamentul 6

COM(2018) 471 final, articolul 13 alineatul (1)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Fiecare stat membru se asigură că prioritățile abordate în programul său sunt în concordanță cu prioritățile Uniunii și răspund acestora și provocărilor cu care Uniunea se confruntă în domeniul gestionării migrației, precum și că acestea sunt pe deplin conforme cu acquis-ul relevant al Uniunii și cu prioritățile convenite ale Uniunii. În definirea priorităților programelor lor, statele membre se asigură că măsurile de punere în aplicare stabilite în anexa II sunt abordate în mod corespunzător. | Fiecare stat membru alocă, în programul său, cel puțin 20 % din resurse obiectivului specific menționat la articolul 3 alineatul (2) primul paragraf litera (a) și cel puțin 20 % obiectivului specific menționat la articolul 3 alineatul (2) primul paragraf litera (b). Statele membre se pot îndepărta de aceste procentaje minime doar dacă includ în programul național o explicație detaliată indicând motivul pentru care alocarea de resurse sub acest nivel nu periclitează îndeplinirea obiectivului. În ceea ce privește obiectivul specific menționat la articolul 3 alineatul (2) primul paragraf litera (a), statele membre care se confruntă cu deficiențe structurale în ceea ce privește cazarea, infrastructura și serviciile nu alocă un procentaj inferior celui minim prevăzut de prezentul regulament; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Fiecare stat membru se asigură că prioritățile abordate în programul său sunt în concordanță cu prioritățile Uniunii și răspund acestora și provocărilor cu care Uniunea se confruntă în domeniul gestionării migrației, precum și că acestea sunt pe deplin conforme cu acquis-ul relevant al Uniunii și cu prioritățile convenite ale Uniunii. În definirea priorităților programelor lor, statele membre se asigură că măsurile de punere în aplicare stabilite în anexa II sunt abordate în mod corespunzător.

Fiecare stat membru se asigură că prioritățile abordate în programul său sunt în concordanță cu prioritățile Uniunii și răspund acestora și provocărilor cu care Uniunea se confruntă în domeniul gestionării migrației, precum și că acestea sunt pe deplin conforme cu acquis-ul relevant al Uniunii și cu prioritățile convenite ale Uniunii. În definirea priorităților programelor lor, statele membre se asigură că măsurile de punere în aplicare stabilite în anexa II sunt abordate în mod corespunzător.

Fiecare stat membru alocă, în programul său, cel puțin 20 % din resurse obiectivului specific menționat la articolul 3 alineatul (2) primul paragraf litera (a) și cel puțin 20 % obiectivului specific menționat la articolul 3 alineatul (2) primul paragraf litera (b). Statele membre se pot îndepărta de aceste procentaje minime doar dacă includ în programul național o explicație detaliată indicând motivul pentru care alocarea de resurse sub acest nivel nu periclitează îndeplinirea obiectivului. În ceea ce privește obiectivul specific menționat la articolul 3 alineatul (2) primul paragraf litera (a), statele membre care se confruntă cu deficiențe structurale în ceea ce privește cazarea, infrastructura și serviciile nu alocă un procentaj inferior celui minim prevăzut de prezentul regulament;

Fiecare stat membru alocă, în programul său, cel puțin 20 % din resurse obiectivului specific menționat la articolul 3 alineatul (2) primul paragraf litera (a) și cel puțin 20 % obiectivului specific menționat la articolul 3 alineatul (2) primul paragraf litera (b). Statele membre se pot îndepărta de aceste procentaje minime doar dacă includ în programul național o explicație detaliată indicând motivul pentru care alocarea de resurse sub acest nivel nu periclitează îndeplinirea obiectivului. În ceea ce privește obiectivul specific menționat la articolul 3 alineatul (2) primul paragraf litera (a), statele membre care se confruntă cu deficiențe structurale în ceea ce privește cazarea, infrastructura și serviciile nu alocă un procentaj inferior celui minim prevăzut de prezentul regulament;

Expunere de motive

Expunere de motive

FAM ar trebui să sprijine soluții durabile în materie de migrație și să asigure coerența cu prioritățile stabilite de comun acord de către statele membre la nivelul UE. Asigurarea unui minim de credite pentru crearea unui sistem funcțional în domeniul azilului [articolul 3 alineatul (2) litera (a)] și pentru stabilirea unor trasee de migrație legală și acordarea de sprijin pentru integrare [articolul 3 alineatul (2) litera (b)] vor contribui la realizarea obiectivului de politică al acestui fond (gestionarea eficace a fluxurilor de migrație).

Formularea propusă corespunde celei din actualul Regulament privind FAMI.

Amendamentul 7

Amendamentul 7

COM(2018) 471 final, articolul 13 alineatul (7)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Statele membre desfășoară în special acțiunile eligibile pentru o rată de cofinanțare mai mare enumerate în anexa IV. În cazul apariției unor situații neprevăzute sau noi sau pentru a asigura executarea eficace a finanțării, Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 32 pentru a modifica lista acțiunilor eligibile pentru o rată de cofinanțare mai mare din anexa IV. | Statele membre desfășoară în special acțiunile eligibile pentru o rată de cofinanțare mai mare enumerate în anexa IV. Statele membre
  care nu desfășoară astfel de acțiuni furnizează o explicație detaliată în programele naționale cu privire la modul în care urmează să se asigure că această alegere nu pune în pericol îndeplinirea obiectivelor specifice ale FAM.
  În cazul apariției unor situații neprevăzute sau noi sau pentru a asigura executarea eficace a finanțării, Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 32 pentru a modifica lista acțiunilor eligibile pentru o rată de cofinanțare mai mare din anexa IV. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Statele membre desfășoară în special acțiunile eligibile pentru o rată de cofinanțare mai mare enumerate în anexa IV. În cazul apariției unor situații neprevăzute sau noi sau pentru a asigura executarea eficace a finanțării, Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 32 pentru a modifica lista acțiunilor eligibile pentru o rată de cofinanțare mai mare din anexa IV.

Statele membre desfășoară în special acțiunile eligibile pentru o rată de cofinanțare mai mare enumerate în anexa IV. Statele membre
  care nu desfășoară astfel de acțiuni furnizează o explicație detaliată în programele naționale cu privire la modul în care urmează să se asigure că această alegere nu pune în pericol îndeplinirea obiectivelor specifice ale FAM.
  În cazul apariției unor situații neprevăzute sau noi sau pentru a asigura executarea eficace a finanțării, Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 32 pentru a modifica lista acțiunilor eligibile pentru o rată de cofinanțare mai mare din anexa IV.

care nu desfășoară astfel de acțiuni furnizează o explicație detaliată în programele naționale cu privire la modul în care urmează să se asigure că această alegere nu pune în pericol îndeplinirea obiectivelor specifice ale FAM.

Expunere de motive

Expunere de motive

Aceeași ca la amendamentul 6.

Amendamentul 8

Amendamentul 8

COM(2018) 471 final, articolul 21

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 1.   Fondul sprijină Rețeaua europeană de migrație și asigură asistența financiară necesară desfășurării activităților sale și dezvoltării sale viitoare. | 1.   Fondul sprijină Rețeaua europeană de migrație și asigură asistența financiară necesară desfășurării activităților sale și dezvoltării sale viitoare. |
| 2.   Comisia adoptă suma pusă la dispoziție pentru Rețeaua europeană de migrație în cadrul creditelor anuale ale fondului și programul de lucru care stabilește prioritățile pentru activitățile acesteia, după aprobarea comitetului director, în conformitate cu articolul 4 alineatul (5) litera (a) din Decizia 2008/381/CE (astfel cum a fost modificată). Decizia Comisiei constituie o decizie de finanțare în temeiul articolului [110] din Regulamentul financiar. Pentru a asigura disponibilitatea resurselor în timp util, Comisia poate adopta programul de lucru pentru Rețeaua europeană de migrație în cadrul unei decizii de finanțare separate. | 2.   Comisia adoptă suma pusă la dispoziție pentru Rețeaua europeană de migrație în cadrul creditelor anuale ale fondului și programul de lucru care stabilește prioritățile pentru activitățile acesteia, după aprobarea comitetului director, în conformitate cu articolul 4 alineatul (5) litera (a) din Decizia 2008/381/CE (astfel cum a fost modificată). Decizia Comisiei constituie o decizie de finanțare în temeiul articolului [110] din Regulamentul financiar. Pentru a asigura disponibilitatea resurselor în timp util, Comisia poate adopta programul de lucru pentru Rețeaua europeană de migrație în cadrul unei decizii de finanțare separate. |
| 3.   Asistența financiară pentru activitățile Rețelei europene de migrație se acordă sub forma unor granturi pentru punctele naționale de contact menționate la articolul 3 din Decizia 2008/381/CE și, după caz, a unor contracte de achiziții publice, în conformitate cu Regulamentul financiar. | 3.   Asistența financiară pentru activitățile Rețelei europene de migrație se acordă sub forma unor granturi pentru punctele naționale de contact menționate la articolul 3 din Decizia 2008/381/CE și, după caz, a unor contracte de achiziții publice, în conformitate cu Regulamentul financiar. |
| | 4.
     
  Fondul va sprijini rețelele europene pentru integrare ale autorităților locale și regionale. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

1.   Fondul sprijină Rețeaua europeană de migrație și asigură asistența financiară necesară desfășurării activităților sale și dezvoltării sale viitoare.

1.   Fondul sprijină Rețeaua europeană de migrație și asigură asistența financiară necesară desfășurării activităților sale și dezvoltării sale viitoare.

2.   Comisia adoptă suma pusă la dispoziție pentru Rețeaua europeană de migrație în cadrul creditelor anuale ale fondului și programul de lucru care stabilește prioritățile pentru activitățile acesteia, după aprobarea comitetului director, în conformitate cu articolul 4 alineatul (5) litera (a) din Decizia 2008/381/CE (astfel cum a fost modificată). Decizia Comisiei constituie o decizie de finanțare în temeiul articolului [110] din Regulamentul financiar. Pentru a asigura disponibilitatea resurselor în timp util, Comisia poate adopta programul de lucru pentru Rețeaua europeană de migrație în cadrul unei decizii de finanțare separate.

2.   Comisia adoptă suma pusă la dispoziție pentru Rețeaua europeană de migrație în cadrul creditelor anuale ale fondului și programul de lucru care stabilește prioritățile pentru activitățile acesteia, după aprobarea comitetului director, în conformitate cu articolul 4 alineatul (5) litera (a) din Decizia 2008/381/CE (astfel cum a fost modificată). Decizia Comisiei constituie o decizie de finanțare în temeiul articolului [110] din Regulamentul financiar. Pentru a asigura disponibilitatea resurselor în timp util, Comisia poate adopta programul de lucru pentru Rețeaua europeană de migrație în cadrul unei decizii de finanțare separate.

3.   Asistența financiară pentru activitățile Rețelei europene de migrație se acordă sub forma unor granturi pentru punctele naționale de contact menționate la articolul 3 din Decizia 2008/381/CE și, după caz, a unor contracte de achiziții publice, în conformitate cu Regulamentul financiar.

3.   Asistența financiară pentru activitățile Rețelei europene de migrație se acordă sub forma unor granturi pentru punctele naționale de contact menționate la articolul 3 din Decizia 2008/381/CE și, după caz, a unor contracte de achiziții publice, în conformitate cu Regulamentul financiar.

4.
     
  Fondul va sprijini rețelele europene pentru integrare ale autorităților locale și regionale.

Expunere de motive

Expunere de motive

Aceeași ca la amendamentul 4.

Amendamentul 9

Amendamentul 9

COM(2018) 471 final, articolul 26 alineatul (1)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Fondul furnizează asistență financiară pentru a răspunde nevoilor urgente și specifice în cazul unei situații de urgență apărute ca urmare a uneia dintre următoarele situații: | Fondul furnizează asistență financiară pentru a răspunde nevoilor urgente și specifice
  , precum și pentru crearea unor infrastructuri,
  în cazul unei situații de urgență apărute ca urmare a uneia dintre următoarele situații: |
| (a) | o puternică presiune exercitată de migrație într-unul sau mai multe state membre, caracterizată de un aflux important și disproporționat de resortisanți ai țărilor terțe care solicită în număr semnificativ și de urgență centrele de primire și de cazare, precum și sistemele și procedurile de azil și de gestionare a migrației; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Fondul furnizează asistență financiară pentru a răspunde nevoilor urgente și specifice în cazul unei situații de urgență apărute ca urmare a uneia dintre următoarele situații:

Fondul furnizează asistență financiară pentru a răspunde nevoilor urgente și specifice
  , precum și pentru crearea unor infrastructuri,
  în cazul unei situații de urgență apărute ca urmare a uneia dintre următoarele situații:

, precum și pentru crearea unor infrastructuri,

(a)

o puternică presiune exercitată de migrație într-unul sau mai multe state membre, caracterizată de un aflux important și disproporționat de resortisanți ai țărilor terțe care solicită în număr semnificativ și de urgență centrele de primire și de cazare, precum și sistemele și procedurile de azil și de gestionare a migrației;

| (a) | o puternică presiune exercitată de migrație într-unul sau mai multe state membre, caracterizată de un aflux important și disproporționat de resortisanți ai țărilor terțe
  , în special atunci când este vorba de persoane vulnerabile, cum ar fi minorii neînsoțiți,
  care solicită în număr semnificativ și de urgență centrele de primire și de cazare, precum și sistemele și procedurile de azil și de gestionare a migrației; |
| --- | --- |

(a)

o puternică presiune exercitată de migrație într-unul sau mai multe state membre, caracterizată de un aflux important și disproporționat de resortisanți ai țărilor terțe
  , în special atunci când este vorba de persoane vulnerabile, cum ar fi minorii neînsoțiți,
  care solicită în număr semnificativ și de urgență centrele de primire și de cazare, precum și sistemele și procedurile de azil și de gestionare a migrației;

, în special atunci când este vorba de persoane vulnerabile, cum ar fi minorii neînsoțiți,

| (b) | punerea în aplicare a unor mecanisme de protecție temporară, în sensul Directivei 2001/55/CE; |
| --- | --- |

(b)

punerea în aplicare a unor mecanisme de protecție temporară, în sensul Directivei 2001/55/CE;

| (b) | punerea în aplicare a unor mecanisme de protecție temporară, în sensul Directivei 2001/55/CE; |
| --- | --- |

(b)

punerea în aplicare a unor mecanisme de protecție temporară, în sensul Directivei 2001/55/CE;

| (c) | o puternică presiune exercitată de migrație în țările terțe, inclusiv în țările în care persoanele care au nevoie de protecție pot fi blocate din cauza unor evoluții politice sau conflicte, în special atunci când aceasta ar putea avea un impact asupra fluxurilor de migrație către UE. |
| --- | --- |

(c)

o puternică presiune exercitată de migrație în țările terțe, inclusiv în țările în care persoanele care au nevoie de protecție pot fi blocate din cauza unor evoluții politice sau conflicte, în special atunci când aceasta ar putea avea un impact asupra fluxurilor de migrație către UE.

| (c) | o puternică presiune exercitată de migrație în țările terțe, inclusiv în țările în care persoanele care au nevoie de protecție pot fi blocate din cauza unor evoluții politice sau conflicte, în special atunci când aceasta ar putea avea un impact asupra fluxurilor de migrație către UE.
  Măsurile puse în aplicare în țările terțe în conformitate cu prezentul articol trebuie să fie coerente și, după caz, complementare cu politica umanitară a Uniunii și să respecte drepturile fundamentale ale omului și obligațiile juridice internaționale. |
| --- | --- |

(c)

o puternică presiune exercitată de migrație în țările terțe, inclusiv în țările în care persoanele care au nevoie de protecție pot fi blocate din cauza unor evoluții politice sau conflicte, în special atunci când aceasta ar putea avea un impact asupra fluxurilor de migrație către UE.
  Măsurile puse în aplicare în țările terțe în conformitate cu prezentul articol trebuie să fie coerente și, după caz, complementare cu politica umanitară a Uniunii și să respecte drepturile fundamentale ale omului și obligațiile juridice internaționale.

Măsurile puse în aplicare în țările terțe în conformitate cu prezentul articol trebuie să fie coerente și, după caz, complementare cu politica umanitară a Uniunii și să respecte drepturile fundamentale ale omului și obligațiile juridice internaționale.

Expunere de motive

Expunere de motive

Asigurarea coerenței cu alte politici ale UE și respectarea drepturilor fundamentale.

Amendamentul 10

Amendamentul 10

COM(2018) 471 final, articolul 26 alineatul (2)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Asistența de urgență poate fi acordată direct, sub formă de granturi, agențiilor descentralizate. | Asistența de urgență poate fi acordată direct, sub formă de granturi, agențiilor descentralizate
  și autorităților locale și regionale care se confruntă cu o puternică presiune exercitată de migrație, în special celor care au responsabilitatea de a primi și integra minorii migranți neînsoțiți. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Asistența de urgență poate fi acordată direct, sub formă de granturi, agențiilor descentralizate.

Asistența de urgență poate fi acordată direct, sub formă de granturi, agențiilor descentralizate
  și autorităților locale și regionale care se confruntă cu o puternică presiune exercitată de migrație, în special celor care au responsabilitatea de a primi și integra minorii migranți neînsoțiți.

și autorităților locale și regionale care se confruntă cu o puternică presiune exercitată de migrație, în special celor care au responsabilitatea de a primi și integra minorii migranți neînsoțiți.

Expunere de motive

Expunere de motive

Autoritățile locale și regionale sunt, în multe cazuri, responsabile cu primirea și integrarea minorilor migranți neînsoțiți, adesea fără a avea capacitatea de a face acest lucru.

Amendamentul 11

Amendamentul 11

COM(2018) 471 final, anexa I (Criterii de alocare a finanțării pentru programele care fac obiectul gestiunii partajate)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 1. | Resursele disponibile menționate la articolul 11 sunt defalcate între statele membre după cum urmează: |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

1.

Resursele disponibile menționate la articolul 11 sunt defalcate între statele membre după cum urmează:

| 1. | Resursele disponibile menționate la articolul 11 sunt defalcate între statele membre după cum urmează: |
| --- | --- |

1.

Resursele disponibile menționate la articolul 11 sunt defalcate între statele membre după cum urmează:

| (a) | fiecare stat membru primește o sumă fixă de 5 000 000 EUR din fond, numai la începutul perioadei de programare; |
| --- | --- |

(a)

fiecare stat membru primește o sumă fixă de 5 000 000 EUR din fond, numai la începutul perioadei de programare;

| (a) | fiecare stat membru primește o sumă fixă de 5 000 000 EUR din fond, numai la începutul perioadei de programare; |
| --- | --- |

(a)

fiecare stat membru primește o sumă fixă de 5 000 000 EUR din fond, numai la începutul perioadei de programare;

| (b) | resursele rămase menționate la articolul 11 se repartizează pe baza următoarelor criterii:






  — | 30 %
  pentru azil; |
| --- | --- | --- |

(b)

resursele rămase menționate la articolul 11 se repartizează pe baza următoarelor criterii:

—

30 %
  pentru azil;

30 %

| — | 30 %
  pentru migrația legală și integrare; |
| --- | --- |

—

30 %
  pentru migrația legală și integrare;

30 %

| — | 40 %
  pentru combaterea migrației neregulamentare, inclusiv pentru returnări. |
| --- | --- |

—

40 %
  pentru combaterea migrației neregulamentare, inclusiv pentru returnări.

40 %

| (b) | resursele rămase menționate la articolul 11 se repartizează pe baza următoarelor criterii:






  — | 33,3  %
  pentru azil; |
| --- | --- | --- |

(b)

resursele rămase menționate la articolul 11 se repartizează pe baza următoarelor criterii:

—

33,3  %
  pentru azil;

33,3  %

| — | 33,3  %
  pentru migrația legală și integrare; |
| --- | --- |

—

33,3  %
  pentru migrația legală și integrare;

33,3  %

| — | 33,3  %
  pentru combaterea migrației neregulamentare, inclusiv pentru returnări. |
| --- | --- |

—

33,3  %
  pentru combaterea migrației neregulamentare, inclusiv pentru returnări.

33,3  %

Expunere de motive

Expunere de motive

Azilul, migrația legală și integrarea sunt la fel de importante (dacă nu chiar mai importante) pentru gestionarea eficace a fluxurilor de migrație ca și combaterea migrației neregulamentare și returnările.

II.   RECOMANDĂRI POLITICE

RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR

| 1. | este de acord că, în contextul evoluției provocărilor legate de migrație, este esențial să se investească în gestionarea eficientă și coordonată a migrației în UE, acordându-se sprijin statelor membre și autorităților lor locale și regionale pentru a putea realiza obiectivul Uniunii privind instituirea unui spațiu de libertate, securitate și justiție; salută, în acest context, atenția sporită și suplimentarea finanțării pentru migrație în cadrul bugetului UE, dar este preocupat de faptul că mijloacele alocate măsurilor privind protecția frontierelor sunt mult mai mari decât pentru FAM. Prin urmare, propune o suplimentare a FAM echivalentă cu creșterea finanțării pentru gestionarea frontierelor externe, și anume o creștere de 240 %; |
| --- | --- |

1.

este de acord că, în contextul evoluției provocărilor legate de migrație, este esențial să se investească în gestionarea eficientă și coordonată a migrației în UE, acordându-se sprijin statelor membre și autorităților lor locale și regionale pentru a putea realiza obiectivul Uniunii privind instituirea unui spațiu de libertate, securitate și justiție; salută, în acest context, atenția sporită și suplimentarea finanțării pentru migrație în cadrul bugetului UE, dar este preocupat de faptul că mijloacele alocate măsurilor privind protecția frontierelor sunt mult mai mari decât pentru FAM. Prin urmare, propune o suplimentare a FAM echivalentă cu creșterea finanțării pentru gestionarea frontierelor externe, și anume o creștere de 240 %;

| 2. | reiterează necesitatea unei abordări coordonate de către UE și statele membre pentru a institui o politică comună în domeniul azilului și migrației, bazată pe principiul solidarității și al distribuirii echitabile a răspunderii; |
| --- | --- |

2.

reiterează necesitatea unei abordări coordonate de către UE și statele membre pentru a institui o politică comună în domeniul azilului și migrației, bazată pe principiul solidarității și al distribuirii echitabile a răspunderii;

| 3. | salută înființarea FAM și a altor instrumente noi sau revizuite (FGIF, FSE+, FEDER, NDCI, IPA III), care abordează din punct de vedere financiar dimensiunea internă și cea externă a migrației; |
| --- | --- |

3.

salută înființarea FAM și a altor instrumente noi sau revizuite (FGIF, FSE+, FEDER, NDCI, IPA III), care abordează din punct de vedere financiar dimensiunea internă și cea externă a migrației;

| 4. | este de acord cu faptul că este necesară gestionarea eficace a frontierelor externe ale UE, dar consideră că o abordare axată în principal pe controlul frontierelor și mai puțin pe celelalte aspecte fundamentale ale unei politici UE cuprinzătoare în domeniul migrației, inclusiv un sistem reformat al UE în materie de azil, politici coerente și ambițioase de facilitare a migrației legale și de sprijinire a integrării, măsuri decisive de combatere a traficului de ființe umane și acțiuni ferme pentru a aborda cauzele profunde ale migrației, nu ar fi eficientă și nici nu reflectă valorile fundamentale ale UE; |
| --- | --- |

4.

este de acord cu faptul că este necesară gestionarea eficace a frontierelor externe ale UE, dar consideră că o abordare axată în principal pe controlul frontierelor și mai puțin pe celelalte aspecte fundamentale ale unei politici UE cuprinzătoare în domeniul migrației, inclusiv un sistem reformat al UE în materie de azil, politici coerente și ambițioase de facilitare a migrației legale și de sprijinire a integrării, măsuri decisive de combatere a traficului de ființe umane și acțiuni ferme pentru a aborda cauzele profunde ale migrației, nu ar fi eficientă și nici nu reflectă valorile fundamentale ale UE;

| 5. | insistă că este esențial să se ajungă la sinergii, coerență și eficiență între FAM și alte fonduri și politici ale UE, în special cu privire la protecția drepturilor fundamentale, promovarea coeziunii sociale și politicile externe și de dezvoltare; |
| --- | --- |

5.

insistă că este esențial să se ajungă la sinergii, coerență și eficiență între FAM și alte fonduri și politici ale UE, în special cu privire la protecția drepturilor fundamentale, promovarea coeziunii sociale și politicile externe și de dezvoltare;

| 6. | subliniază necesitatea de a reforma sistemul european comun de azil pentru a asigura aplicarea unor proceduri de azil eficiente, care să garanteze drepturile persoanelor care solicită protecție, să prevină deplasările secundare și să asigure condiții de primire și standarde de acordare a protecției internaționale uniforme și adecvate; |
| --- | --- |

6.

subliniază necesitatea de a reforma sistemul european comun de azil pentru a asigura aplicarea unor proceduri de azil eficiente, care să garanteze drepturile persoanelor care solicită protecție, să prevină deplasările secundare și să asigure condiții de primire și standarde de acordare a protecției internaționale uniforme și adecvate;

| 7. | consideră că parteneriatele și cooperarea cu țările terțe reprezintă un element esențial al politicii UE în domeniul migrației și al abordării cauzelor profunde ale acesteia și că acest fond trebuie, prin urmare, să ofere stimulente financiare pentru o astfel de cooperare, printre altele prin punerea în aplicare a cadrului de relocare al UE. Finanțarea dezvoltării externe nu ar trebui, totuși, să fie utilizată exclusiv pentru prevenirea migrației; |
| --- | --- |

7.

consideră că parteneriatele și cooperarea cu țările terțe reprezintă un element esențial al politicii UE în domeniul migrației și al abordării cauzelor profunde ale acesteia și că acest fond trebuie, prin urmare, să ofere stimulente financiare pentru o astfel de cooperare, printre altele prin punerea în aplicare a cadrului de relocare al UE. Finanțarea dezvoltării externe nu ar trebui, totuși, să fie utilizată exclusiv pentru prevenirea migrației;

| 8. | ia act de noua abordare care face diferența între măsurile de integrare pe termen scurt și cele pe termen lung, acestea din urmă fiind finanțate în prezent din FSE+. Subliniază că dispozițiile financiare pentru FSE+ trebuie să reflecte pe deplin această nouă sarcină. Regretă, cu toate acestea, că termenul „integrare” a dispărut din numele FAM, cu atât mai mult cu cât majoritatea măsurilor de integrare pe termen scurt sunt de competența autorităților locale și regionale; |
| --- | --- |

8.

ia act de noua abordare care face diferența între măsurile de integrare pe termen scurt și cele pe termen lung, acestea din urmă fiind finanțate în prezent din FSE+. Subliniază că dispozițiile financiare pentru FSE+ trebuie să reflecte pe deplin această nouă sarcină. Regretă, cu toate acestea, că termenul „integrare” a dispărut din numele FAM, cu atât mai mult cu cât majoritatea măsurilor de integrare pe termen scurt sunt de competența autorităților locale și regionale;

| 9. | salută faptul că noul fond permite o rată de cofinanțare mai ridicată (până la 90 %), care poate ajuta în special autoritățile locale și regionale aflate sub presiune, în special pe cele din regiuni cu frontiere externe, dar regretă faptul că apelurile sale repetate privind implicarea parțială a responsabilității autorităților locale și regionale în gestionarea FAM nu au primit răspuns; |
| --- | --- |

9.

salută faptul că noul fond permite o rată de cofinanțare mai ridicată (până la 90 %), care poate ajuta în special autoritățile locale și regionale aflate sub presiune, în special pe cele din regiuni cu frontiere externe, dar regretă faptul că apelurile sale repetate privind implicarea parțială a responsabilității autorităților locale și regionale în gestionarea FAM nu au primit răspuns;

| 10. | ia act de faptul că FAM va fi reglementat pentru prima dată de Regulamentul privind dispozițiile comune. Această schimbare ar trebui să ducă la o mai mare implicare a autorităților locale și regionale în planificarea și punerea în aplicare a politicilor naționale, însă aceste efecte pozitive necesită aplicarea integrală a principiilor parteneriatului și guvernanței pe mai multe niveluri; |
| --- | --- |

10.

ia act de faptul că FAM va fi reglementat pentru prima dată de Regulamentul privind dispozițiile comune. Această schimbare ar trebui să ducă la o mai mare implicare a autorităților locale și regionale în planificarea și punerea în aplicare a politicilor naționale, însă aceste efecte pozitive necesită aplicarea integrală a principiilor parteneriatului și guvernanței pe mai multe niveluri;

| 11. | subliniază că acest fond ar trebui să sprijine statele membre în elaborarea de strategii coordonate pentru toate aspectele legate de migrație, schimbul de informații și de bune practici, precum și cooperarea între administrații și nivelurile de guvernanță și între statele membre; |
| --- | --- |

11.

subliniază că acest fond ar trebui să sprijine statele membre în elaborarea de strategii coordonate pentru toate aspectele legate de migrație, schimbul de informații și de bune practici, precum și cooperarea între administrații și nivelurile de guvernanță și între statele membre;

| 12. | observă, în acest sens, că, în ceea ce privește alocarea de fonduri către statele membre, propunerea prevede o cheie de distribuție care reflectă nevoile și presiunile la care sunt supuse în trei domenii-cheie: azilul (30 %); migrația legală și integrarea (30 %) și combaterea migrației neregulamentare, inclusiv returnările (40 %); constată, de asemenea, că nu este clar de ce aceste trei elemente sunt ponderate astfel și, prin urmare, propune să li se acorde o pondere egală; |
| --- | --- |

12.

observă, în acest sens, că, în ceea ce privește alocarea de fonduri către statele membre, propunerea prevede o cheie de distribuție care reflectă nevoile și presiunile la care sunt supuse în trei domenii-cheie: azilul (30 %); migrația legală și integrarea (30 %) și combaterea migrației neregulamentare, inclusiv returnările (40 %); constată, de asemenea, că nu este clar de ce aceste trei elemente sunt ponderate astfel și, prin urmare, propune să li se acorde o pondere egală;

| 13. | recunoaște că o politică de returnare eficientă reprezintă un element-cheie al unei abordări globale a migrației și că, prin urmare, fondul ar trebui să sprijine o gestionare coordonată a returnării, inclusiv elaborarea de standarde comune în acest sens, cu respectarea deplină a legislației UE și a legislației internaționale în domeniul drepturilor omului și cu respectarea demnității persoanelor în cauză, inclusiv prin măsuri în țările terțe pentru reintegrarea persoanelor returnate; |
| --- | --- |

13.

recunoaște că o politică de returnare eficientă reprezintă un element-cheie al unei abordări globale a migrației și că, prin urmare, fondul ar trebui să sprijine o gestionare coordonată a returnării, inclusiv elaborarea de standarde comune în acest sens, cu respectarea deplină a legislației UE și a legislației internaționale în domeniul drepturilor omului și cu respectarea demnității persoanelor în cauză, inclusiv prin măsuri în țările terțe pentru reintegrarea persoanelor returnate;

| 14. | în acest context, îndeamnă statele membre să privilegieze returnările voluntare, în interesul atât al persoanelor returnate, cât și al autorităților din țările de origine și țările de destinație; |
| --- | --- |

14.

în acest context, îndeamnă statele membre să privilegieze returnările voluntare, în interesul atât al persoanelor returnate, cât și al autorităților din țările de origine și țările de destinație;

| 15. | este de acord cu faptul că Fondul ar trebui să sprijine statele membre în punerea în aplicare a Directivei 2009/52/CE, care interzice angajarea resortisanților țărilor terțe aflați în situație de ședere ilegală și îi sancționează pe angajatorii care încalcă această interdicție, și a Directivei 2011/36/UE privind asistența, sprijinul și protecția victimelor traficului de persoane; |
| --- | --- |

15.

este de acord cu faptul că Fondul ar trebui să sprijine statele membre în punerea în aplicare a Directivei 2009/52/CE, care interzice angajarea resortisanților țărilor terțe aflați în situație de ședere ilegală și îi sancționează pe angajatorii care încalcă această interdicție, și a Directivei 2011/36/UE privind asistența, sprijinul și protecția victimelor traficului de persoane;

| 16. | regretă faptul că statele membre nu mai sunt obligate să aloce cel puțin 20 % din finanțarea disponibilă pentru acțiunile în materie de azil și 20 % pentru integrare, ceea ce creează riscul de a se acorda prioritate combaterii migrației neregulamentare în raport cu alte acțiuni; prin urmare, solicită reintroducerea acestor cerințe minime în materie de alocare și cheltuieli; |
| --- | --- |

16.

regretă faptul că statele membre nu mai sunt obligate să aloce cel puțin 20 % din finanțarea disponibilă pentru acțiunile în materie de azil și 20 % pentru integrare, ceea ce creează riscul de a se acorda prioritate combaterii migrației neregulamentare în raport cu alte acțiuni; prin urmare, solicită reintroducerea acestor cerințe minime în materie de alocare și cheltuieli;

| 17. | consideră că cooperarea descentralizată poate juca un rol important în consolidarea bunei guvernanțe în țările de origine și de tranzit pentru a se reduce astfel fluxurile de migrație. Acțiuni precum inițiativa de la Nicosia pentru consolidarea capacităților autorităților locale libiene ilustrează în ce măsură cooperarea ALR poate promova stabilitatea și prosperitatea în vecinătatea noastră; |
| --- | --- |

17.

consideră că cooperarea descentralizată poate juca un rol important în consolidarea bunei guvernanțe în țările de origine și de tranzit pentru a se reduce astfel fluxurile de migrație. Acțiuni precum inițiativa de la Nicosia pentru consolidarea capacităților autorităților locale libiene ilustrează în ce măsură cooperarea ALR poate promova stabilitatea și prosperitatea în vecinătatea noastră;

| 18. | își reafirmă propriul rol de facilitator al dialogului și al cooperării cu ALR în țările de origine și de tranzit ale migranților, de exemplu prin intermediul organismelor și platformelor existente (ARLEM, CORLEAP, comitetele consultative mixte și grupurile de lucru), în vederea atingerii obiectivelor FAM; |
| --- | --- |

18.

își reafirmă propriul rol de facilitator al dialogului și al cooperării cu ALR în țările de origine și de tranzit ale migranților, de exemplu prin intermediul organismelor și platformelor existente (ARLEM, CORLEAP, comitetele consultative mixte și grupurile de lucru), în vederea atingerii obiectivelor FAM;

| 19. | își exprimă convingerea că statele membre ar trebui încurajate să utilizeze o parte din alocarea corespunzătoare programelor lor pentru a finanța, în special:






  — | măsurile de integrare puse în aplicare de autoritățile locale și regionale și de societatea civilă; |
| --- | --- | --- |

19.

își exprimă convingerea că statele membre ar trebui încurajate să utilizeze o parte din alocarea corespunzătoare programelor lor pentru a finanța, în special:

—

măsurile de integrare puse în aplicare de autoritățile locale și regionale și de societatea civilă;

| — | conceperea unor soluții eficace care să înlocuiască luarea în custodie publică; |
| --- | --- |

—

conceperea unor soluții eficace care să înlocuiască luarea în custodie publică;

| — | programe de returnare voluntară asistată și de reintegrare, precum și activități legate de acestea; |
| --- | --- |

—

programe de returnare voluntară asistată și de reintegrare, precum și activități legate de acestea;

| — | măsuri destinate persoanelor vulnerabile care solicită protecție internațională și care prezintă nevoi speciale în materie de primire și/sau procedură – în principal copiii și în special cei neînsoțiți; |
| --- | --- |

—

măsuri destinate persoanelor vulnerabile care solicită protecție internațională și care prezintă nevoi speciale în materie de primire și/sau procedură – în principal copiii și în special cei neînsoțiți;

| 20. | salută cadrul propus pentru asistența de urgență, care va permite statelor membre abordarea provocărilor pe care le reprezintă un aflux important sau disproporționat de resortisanți ai unor țări terțe, în special când este vorba despre persoane vulnerabile, cum ar fi minorii neînsoțiți; insistă asupra faptului că ALR aflate în aceste situații necesită în mod special acces la o astfel de asistență; |
| --- | --- |

20.

salută cadrul propus pentru asistența de urgență, care va permite statelor membre abordarea provocărilor pe care le reprezintă un aflux important sau disproporționat de resortisanți ai unor țări terțe, în special când este vorba despre persoane vulnerabile, cum ar fi minorii neînsoțiți; insistă asupra faptului că ALR aflate în aceste situații necesită în mod special acces la o astfel de asistență;

| 21. | consideră că legislația propusă are o valoare adăugată europeană clară și, prin urmare, că propunerea este conformă cu principiile subsidiarității și proporționalității. |
| --- | --- |

21.

consideră că legislația propusă are o valoare adăugată europeană clară și, prin urmare, că propunerea este conformă cu principiile subsidiarității și proporționalității.

Bruxelles, 9 octombrie 2018.

Președintele Comitetului European al Regiunilor

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

| 21.12.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 461/156 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 461/156

---

Avizul Comitetului European al Regiunilor — Propunere de regulament de instituire a unui program pentru mediu și politici climatice (LIFE) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1293/2013

(2018/C 461/14)

| Raportor: | Marco DUS (IT-PSE), membru al Consiliului Local Vittorio Veneto, Treviso |
| --- | --- |
| Document de referință: | Propunere de regulament de instituire a unui program pentru mediu și politici climatice (LIFE) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1293/2013
  COM(2018) 385 final – 2018/0209(COD) |

Raportor:

Marco DUS (IT-PSE), membru al Consiliului Local Vittorio Veneto, Treviso

Document de referință:

Propunere de regulament de instituire a unui program pentru mediu și politici climatice (LIFE) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1293/2013

COM(2018) 385 final – 2018/0209(COD)

I.   RECOMANDĂRI DE AMENDAMENTE

Amendamentul 1

Considerentul 6

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (6) | Pentru îndeplinirea obiectivelor principale, este deosebit de important să se pună în aplicare pachetul de măsuri privind economia circulară (1), cadrul de politici privind clima și energia pentru 2030 (2), (3), (4), legislația Uniunii în materie de natură (5), precum și politicile conexe (6)

  ,

   (7)

  ,

   (8)

  ,

   (9)

  ,

   (10). |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(6)

Pentru îndeplinirea obiectivelor principale, este deosebit de important să se pună în aplicare pachetul de măsuri privind economia circulară (1), cadrul de politici privind clima și energia pentru 2030 (2), (3), (4), legislația Uniunii în materie de natură (5), precum și politicile conexe (6)

  ,

   (7)

  ,

   (8)

  ,

   (9)

  ,

   (10).

| (6) | Pentru îndeplinirea obiectivelor principale, este deosebit de important să se pună în aplicare pachetul de măsuri privind economia circulară (1), cadrul de politici privind clima și energia pentru 2030 (2), (3), (4),
  al șaptelea Program general de acțiune pentru mediu până în 2020 și eventualul său succesor

   (5)

  ,
  legislația Uniunii în materie de natură (6), precum și politicile conexe (7)

  ,

   (8)

  ,

   (9)

  ,

   (10)

  ,

   (11)

  ,

   (12)

  ,

   (13)

  ,

   (14)

  ,

   (15). |
| --- | --- |

(6)

Pentru îndeplinirea obiectivelor principale, este deosebit de important să se pună în aplicare pachetul de măsuri privind economia circulară (1), cadrul de politici privind clima și energia pentru 2030 (2), (3), (4),
  al șaptelea Program general de acțiune pentru mediu până în 2020 și eventualul său succesor

   (5)

  ,
  legislația Uniunii în materie de natură (6), precum și politicile conexe (7)

  ,

   (8)

  ,

   (9)

  ,

   (10)

  ,

   (11)

  ,

   (12)

  ,

   (13)

  ,

   (14)

  ,

   (15).

Expunere de motive

Motivele sunt evidente.

Amendamentul 2

Considerentul 7

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (7) | Respectarea angajamentelor asumate de Uniune în cadrul Acordului de la Paris privind schimbările climatice necesită transformarea Uniunii într-o societate eficientă din punct de vedere energetic, cu emisii scăzute de dioxid de carbon și
  rezistentă
  la schimbările climatice. La rândul său, această transformare necesită acțiuni, axate în special pe sectoarele care contribuie cel mai mult la nivelurile actuale ale emisiilor de CO2 și ale poluării, care să contribuie la punerea în aplicare a cadrului de politici privind clima și energia pentru 2030 și a planurilor energetice și climatice naționale integrate ale statelor membre, precum și la pregătirile pentru strategia climatică și energetică a Uniunii pentru 2050 și pe termen lung. Programul ar trebui să includă, de asemenea, măsuri care să contribuie la punerea în aplicare a politicii Uniunii de adaptare la schimbările climatice pentru a reduce vulnerabilitatea la efectele adverse ale schimbărilor climatice. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(7)

Respectarea angajamentelor asumate de Uniune în cadrul Acordului de la Paris privind schimbările climatice necesită transformarea Uniunii într-o societate eficientă din punct de vedere energetic, cu emisii scăzute de dioxid de carbon și
  rezistentă
  la schimbările climatice. La rândul său, această transformare necesită acțiuni, axate în special pe sectoarele care contribuie cel mai mult la nivelurile actuale ale emisiilor de CO2 și ale poluării, care să contribuie la punerea în aplicare a cadrului de politici privind clima și energia pentru 2030 și a planurilor energetice și climatice naționale integrate ale statelor membre, precum și la pregătirile pentru strategia climatică și energetică a Uniunii pentru 2050 și pe termen lung. Programul ar trebui să includă, de asemenea, măsuri care să contribuie la punerea în aplicare a politicii Uniunii de adaptare la schimbările climatice pentru a reduce vulnerabilitatea la efectele adverse ale schimbărilor climatice.

| (7) | Respectarea angajamentelor asumate de Uniune în cadrul Acordului de la Paris privind schimbările climatice necesită transformarea Uniunii într-o societate eficientă din punct de vedere energetic, cu emisii scăzute de dioxid de carbon și
  rezilientă
  la schimbările climatice. La rândul său, această transformare necesită acțiuni, axate în special pe sectoarele care contribuie cel mai mult la nivelurile actuale ale emisiilor de CO2 și ale poluării, care să contribuie la punerea în aplicare a cadrului de politici privind clima și energia pentru 2030 și a planurilor energetice și climatice naționale integrate ale statelor membre, precum și la pregătirile pentru strategia climatică și energetică a Uniunii pentru 2050 și pe termen lung. Programul ar trebui să includă, de asemenea, măsuri care să contribuie la punerea în aplicare a politicii Uniunii de adaptare la schimbările climatice pentru a reduce vulnerabilitatea la efectele adverse ale schimbărilor climatice. |
| --- | --- |

(7)

Respectarea angajamentelor asumate de Uniune în cadrul Acordului de la Paris privind schimbările climatice necesită transformarea Uniunii într-o societate eficientă din punct de vedere energetic, cu emisii scăzute de dioxid de carbon și
  rezilientă
  la schimbările climatice. La rândul său, această transformare necesită acțiuni, axate în special pe sectoarele care contribuie cel mai mult la nivelurile actuale ale emisiilor de CO2 și ale poluării, care să contribuie la punerea în aplicare a cadrului de politici privind clima și energia pentru 2030 și a planurilor energetice și climatice naționale integrate ale statelor membre, precum și la pregătirile pentru strategia climatică și energetică a Uniunii pentru 2050 și pe termen lung. Programul ar trebui să includă, de asemenea, măsuri care să contribuie la punerea în aplicare a politicii Uniunii de adaptare la schimbările climatice pentru a reduce vulnerabilitatea la efectele adverse ale schimbărilor climatice.

Expunere de motive

Termenul „rezilientă” este considerat mai potrivit în acest context, deoarece este vorba de adaptare.

Amendamentul 3

Considerentul 8

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (8) | Tranziția către energia curată are o contribuție esențială la atenuarea schimbărilor climatice, cu beneficii conexe pentru mediu. Acțiunile de consolidare a capacităților care sprijină tranziția către energia curată, finanțate până în 2020 în cadrul programului Orizont 2020, ar trebui să fie integrate în cadrul programului, deoarece obiectivul lor nu este acela de a finanța excelența și de a genera inovarea, ci de a facilita aplicarea tehnologiilor deja disponibile care vor contribui la atenuarea schimbărilor climatice. Includerea acestor activități de consolidare a capacităților în program creează potențialul de realizare a unor sinergii între subprograme și sporește coerența globală a finanțării oferite de Uniune. Prin urmare, ar trebui colectate și diseminate date privind utilizarea soluțiilor de cercetare și inovare existente rezultate din proiectele LIFE, inclusiv din programul Orizont Europa și din programele predecesoare ale acestuia. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(8)

Tranziția către energia curată are o contribuție esențială la atenuarea schimbărilor climatice, cu beneficii conexe pentru mediu. Acțiunile de consolidare a capacităților care sprijină tranziția către energia curată, finanțate până în 2020 în cadrul programului Orizont 2020, ar trebui să fie integrate în cadrul programului, deoarece obiectivul lor nu este acela de a finanța excelența și de a genera inovarea, ci de a facilita aplicarea tehnologiilor deja disponibile care vor contribui la atenuarea schimbărilor climatice. Includerea acestor activități de consolidare a capacităților în program creează potențialul de realizare a unor sinergii între subprograme și sporește coerența globală a finanțării oferite de Uniune. Prin urmare, ar trebui colectate și diseminate date privind utilizarea soluțiilor de cercetare și inovare existente rezultate din proiectele LIFE, inclusiv din programul Orizont Europa și din programele predecesoare ale acestuia.

| (8) | Tranziția către energia curată are o contribuție esențială la atenuarea schimbărilor climatice, cu beneficii conexe pentru mediu. Acțiunile de consolidare a capacităților care sprijină tranziția către energia curată, finanțate până în 2020 în cadrul programului Orizont 2020, ar trebui să fie integrate în cadrul programului
  , cu menținerea aceluiași coeficient de cofinanțare
  , deoarece obiectivul lor nu este acela de a finanța excelența și de a genera inovarea, ci de a facilita aplicarea tehnologiilor deja disponibile care vor contribui la atenuarea schimbărilor climatice. Includerea acestor activități de consolidare a capacităților în program creează potențialul de realizare a unor sinergii între subprograme și sporește coerența globală a finanțării oferite de Uniune. Prin urmare, ar trebui colectate și diseminate date privind utilizarea soluțiilor de cercetare și inovare existente rezultate din proiectele LIFE, inclusiv din programul Orizont Europa și din programele predecesoare ale acestuia. |
| --- | --- |

(8)

Tranziția către energia curată are o contribuție esențială la atenuarea schimbărilor climatice, cu beneficii conexe pentru mediu. Acțiunile de consolidare a capacităților care sprijină tranziția către energia curată, finanțate până în 2020 în cadrul programului Orizont 2020, ar trebui să fie integrate în cadrul programului
  , cu menținerea aceluiași coeficient de cofinanțare
  , deoarece obiectivul lor nu este acela de a finanța excelența și de a genera inovarea, ci de a facilita aplicarea tehnologiilor deja disponibile care vor contribui la atenuarea schimbărilor climatice. Includerea acestor activități de consolidare a capacităților în program creează potențialul de realizare a unor sinergii între subprograme și sporește coerența globală a finanțării oferite de Uniune. Prin urmare, ar trebui colectate și diseminate date privind utilizarea soluțiilor de cercetare și inovare existente rezultate din proiectele LIFE, inclusiv din programul Orizont Europa și din programele predecesoare ale acestuia.

Expunere de motive

În cadrul programului Orizont 2020, rata de cofinanțare pentru regiuni și orașe este de 100 %.

Amendamentul 4

Considerentul 9

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (9) | Conform evaluărilor impactului legislației privind energia curată, se estimează că realizarea obiectivelor în materie de energie ale Uniunii pentru 2030 va necesita investiții suplimentare în valoare de 177 de miliarde EUR pe an în perioada 2021-2030. Se înregistrează cele mai mari deficite în ceea ce privește investițiile în decarbonizarea clădirilor (eficiența energetică și sursele regenerabile de energie
  la scară mică
  ), pentru care capitalul trebuie direcționat către proiecte cu un caracter foarte descentralizat. Unul dintre obiectivele subprogramului Tranziția către energia curată este de consolida capacitățile pentru dezvoltarea și agregarea proiectelor, contribuind totodată la absorbția fondurilor acordate prin intermediul fondurilor structurale și de investiții europene și la stimularea investițiilor în energia curată, inclusiv prin utilizarea instrumentelor financiare oferite de InvestEU. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(9)

Conform evaluărilor impactului legislației privind energia curată, se estimează că realizarea obiectivelor în materie de energie ale Uniunii pentru 2030 va necesita investiții suplimentare în valoare de 177 de miliarde EUR pe an în perioada 2021-2030. Se înregistrează cele mai mari deficite în ceea ce privește investițiile în decarbonizarea clădirilor (eficiența energetică și sursele regenerabile de energie
  la scară mică
  ), pentru care capitalul trebuie direcționat către proiecte cu un caracter foarte descentralizat. Unul dintre obiectivele subprogramului Tranziția către energia curată este de consolida capacitățile pentru dezvoltarea și agregarea proiectelor, contribuind totodată la absorbția fondurilor acordate prin intermediul fondurilor structurale și de investiții europene și la stimularea investițiilor în energia curată, inclusiv prin utilizarea instrumentelor financiare oferite de InvestEU.

| (9) | Conform evaluărilor impactului legislației privind energia curată, se estimează că realizarea obiectivelor în materie de energie ale Uniunii pentru 2030 va necesita investiții suplimentare în valoare de 177 de miliarde EUR pe an în perioada 2021-2030. Se înregistrează cele mai mari deficite în ceea ce privește investițiile în decarbonizarea clădirilor (eficiența energetică și sursele regenerabile de energie
  descentralizate, pentru orice tip de consum de energie și, în special, cele dedicate consumului pentru încălzire și aer condiționat
  ), pentru care capitalul trebuie direcționat către proiecte cu un caracter foarte descentralizat
  , de exemplu, prin promovarea unor proiecte-pilot bazate pe mici aglomerații urbane și cartiere, precum și locuințe izolate din mediul rural
  . Unul dintre obiectivele subprogramului Tranziția către energia curată este de a consolida capacitățile pentru dezvoltarea și agregarea proiectelor, contribuind totodată la absorbția fondurilor acordate prin intermediul fondurilor structurale și de investiții europene și la stimularea investițiilor în energia curată, inclusiv prin utilizarea instrumentelor financiare oferite de InvestEU. |
| --- | --- |

(9)

Conform evaluărilor impactului legislației privind energia curată, se estimează că realizarea obiectivelor în materie de energie ale Uniunii pentru 2030 va necesita investiții suplimentare în valoare de 177 de miliarde EUR pe an în perioada 2021-2030. Se înregistrează cele mai mari deficite în ceea ce privește investițiile în decarbonizarea clădirilor (eficiența energetică și sursele regenerabile de energie
  descentralizate, pentru orice tip de consum de energie și, în special, cele dedicate consumului pentru încălzire și aer condiționat
  ), pentru care capitalul trebuie direcționat către proiecte cu un caracter foarte descentralizat
  , de exemplu, prin promovarea unor proiecte-pilot bazate pe mici aglomerații urbane și cartiere, precum și locuințe izolate din mediul rural
  . Unul dintre obiectivele subprogramului Tranziția către energia curată este de a consolida capacitățile pentru dezvoltarea și agregarea proiectelor, contribuind totodată la absorbția fondurilor acordate prin intermediul fondurilor structurale și de investiții europene și la stimularea investițiilor în energia curată, inclusiv prin utilizarea instrumentelor financiare oferite de InvestEU.

Expunere de motive

Decarbonizarea sectorului construcțiilor reprezintă un pas esențial către îndeplinirea obiectivelor UE în domeniul climei și al energiei și, astfel, către realizarea cu succes a obiectivelor Acordului de la Paris. Cu toate acestea, este important să se acorde mai multă atenție consumului de energie pentru încălzire și aer condiționat, ce reprezintă o parte importantă a consumului de energie în Europa.

Amendamentul 5

Considerentul 12

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (12) | Cel mai recent pachet de revizuire a punerii în aplicare a legislației Uniunii privind protecția mediului (1) indică necesitatea realizării de progrese semnificative pentru a accelera punerea în aplicare a acquis-ului Uniunii în domeniul mediului și pentru a spori gradul de integrare a obiectivelor privind mediul și clima în cadrul altor politici. Prin urmare, programul ar trebui să acționeze ca un catalizator pentru realizarea progreselor necesare prin dezvoltarea, testarea și reproducerea noilor abordări; prin sprijinirea elaborării, monitorizării și revizuirii politicilor; prin consolidarea implicării părților interesate; prin mobilizarea investițiilor din toate programele de investiții ale Uniunii sau din alte surse financiare și prin sprijinirea acțiunilor care vizează depășirea diferitelor obstacole din calea punerii în aplicare efective a principalelor planuri prevăzute în legislația privind mediul. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(12)

Cel mai recent pachet de revizuire a punerii în aplicare a legislației Uniunii privind protecția mediului (1) indică necesitatea realizării de progrese semnificative pentru a accelera punerea în aplicare a acquis-ului Uniunii în domeniul mediului și pentru a spori gradul de integrare a obiectivelor privind mediul și clima în cadrul altor politici. Prin urmare, programul ar trebui să acționeze ca un catalizator pentru realizarea progreselor necesare prin dezvoltarea, testarea și reproducerea noilor abordări; prin sprijinirea elaborării, monitorizării și revizuirii politicilor; prin consolidarea implicării părților interesate; prin mobilizarea investițiilor din toate programele de investiții ale Uniunii sau din alte surse financiare și prin sprijinirea acțiunilor care vizează depășirea diferitelor obstacole din calea punerii în aplicare efective a principalelor planuri prevăzute în legislația privind mediul.

| (12) | Cel mai recent pachet de revizuire a punerii în aplicare a legislației Uniunii privind protecția mediului (1) indică necesitatea realizării de progrese semnificative pentru a accelera punerea în aplicare a acquis-ului Uniunii în domeniul mediului și pentru a spori gradul de integrare a obiectivelor privind mediul și clima în cadrul altor politici. Prin urmare, programul ar trebui să acționeze ca un catalizator pentru realizarea progreselor necesare prin dezvoltarea, testarea și reproducerea noilor abordări; prin sprijinirea elaborării
  , evaluării
  , monitorizării și revizuirii politicilor;
  prin promovarea unei mai bune conștientizări și comunicări; prin dezvoltarea unei bune guvernanțe;
  prin consolidarea implicării părților interesate
  pentru creșterea rezilienței la schimbările globale
  ; prin mobilizarea investițiilor din toate programele de investiții ale Uniunii sau din alte surse financiare și prin sprijinirea acțiunilor care vizează depășirea diferitelor obstacole din calea punerii în aplicare efective a principalelor planuri prevăzute în legislația privind mediul. |
| --- | --- |

(12)

Cel mai recent pachet de revizuire a punerii în aplicare a legislației Uniunii privind protecția mediului (1) indică necesitatea realizării de progrese semnificative pentru a accelera punerea în aplicare a acquis-ului Uniunii în domeniul mediului și pentru a spori gradul de integrare a obiectivelor privind mediul și clima în cadrul altor politici. Prin urmare, programul ar trebui să acționeze ca un catalizator pentru realizarea progreselor necesare prin dezvoltarea, testarea și reproducerea noilor abordări; prin sprijinirea elaborării
  , evaluării
  , monitorizării și revizuirii politicilor;
  prin promovarea unei mai bune conștientizări și comunicări; prin dezvoltarea unei bune guvernanțe;
  prin consolidarea implicării părților interesate
  pentru creșterea rezilienței la schimbările globale
  ; prin mobilizarea investițiilor din toate programele de investiții ale Uniunii sau din alte surse financiare și prin sprijinirea acțiunilor care vizează depășirea diferitelor obstacole din calea punerii în aplicare efective a principalelor planuri prevăzute în legislația privind mediul.

Expunere de motive

Este esențială o guvernanță îmbunătățită, în special prin acțiuni de sensibilizare și de implicare a părților interesate, pentru îndeplinirea obiectivelor de mediu. Acestea sunt priorități menționate în mod expres în programul LIFE anterior, iar Comitetul Regiunilor consideră că trebuie menținute.

Amendamentul 6

Considerentul 15

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (15) | Sistemul voluntar de servicii în folosul biodiversității și ecosistemului în regiunile ultraperiferice și țările și teritoriile de peste mări ale Uniunii (BEST) promovează conservarea biodiversității, inclusiv a biodiversității marine, și utilizarea durabilă a serviciilor ecosistemice, inclusiv a abordărilor ecosistemice pentru atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea, în regiunile ultraperiferice și țările și teritoriile de peste mări ale Uniunii. BEST a contribuit la sensibilizarea opiniei publice cu privire la importanța ecologică a regiunilor ultraperiferice și a țărilor și teritoriilor de peste mări pentru conservarea biodiversității mondiale. În cadrul declarațiilor ministeriale din 2017 și 2018, țările și teritoriile de peste mări și-au exprimat recunoștința pentru această schemă care acordă mici granturi pentru biodiversitate. Programul ar trebui să poată finanța în continuare micile granturi pentru biodiversitate atât în regiunile ultraperiferice, cât și în țările și teritoriile de peste mări. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(15)

Sistemul voluntar de servicii în folosul biodiversității și ecosistemului în regiunile ultraperiferice și țările și teritoriile de peste mări ale Uniunii (BEST) promovează conservarea biodiversității, inclusiv a biodiversității marine, și utilizarea durabilă a serviciilor ecosistemice, inclusiv a abordărilor ecosistemice pentru atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea, în regiunile ultraperiferice și țările și teritoriile de peste mări ale Uniunii. BEST a contribuit la sensibilizarea opiniei publice cu privire la importanța ecologică a regiunilor ultraperiferice și a țărilor și teritoriilor de peste mări pentru conservarea biodiversității mondiale. În cadrul declarațiilor ministeriale din 2017 și 2018, țările și teritoriile de peste mări și-au exprimat recunoștința pentru această schemă care acordă mici granturi pentru biodiversitate. Programul ar trebui să poată finanța în continuare micile granturi pentru biodiversitate atât în regiunile ultraperiferice, cât și în țările și teritoriile de peste mări.

| (15) | Sistemul voluntar de servicii în folosul biodiversității și ecosistemului în regiunile ultraperiferice și țările și teritoriile de peste mări ale Uniunii (BEST) promovează conservarea biodiversității, inclusiv a biodiversității marine, și utilizarea durabilă a serviciilor ecosistemice, inclusiv a abordărilor ecosistemice pentru atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea, în regiunile ultraperiferice și țările și teritoriile de peste mări ale Uniunii. BEST a contribuit la sensibilizarea opiniei publice cu privire la importanța ecologică a regiunilor ultraperiferice și a țărilor și teritoriilor de peste mări pentru conservarea biodiversității mondiale. În cadrul declarațiilor ministeriale din 2017 și 2018, țările și teritoriile de peste mări și-au exprimat recunoștința pentru această schemă care acordă mici granturi pentru biodiversitate. Programul ar trebui să poată finanța în continuare micile granturi pentru biodiversitate atât în regiunile ultraperiferice, cât și în țările și teritoriile de peste mări
  , în conformitate cu obiectivele și măsurile care fac obiectul unui parteneriat strategic consolidat și reînnoit cu regiunile ultraperiferice ale UE

   (1). |
| --- | --- |

(15)

Sistemul voluntar de servicii în folosul biodiversității și ecosistemului în regiunile ultraperiferice și țările și teritoriile de peste mări ale Uniunii (BEST) promovează conservarea biodiversității, inclusiv a biodiversității marine, și utilizarea durabilă a serviciilor ecosistemice, inclusiv a abordărilor ecosistemice pentru atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea, în regiunile ultraperiferice și țările și teritoriile de peste mări ale Uniunii. BEST a contribuit la sensibilizarea opiniei publice cu privire la importanța ecologică a regiunilor ultraperiferice și a țărilor și teritoriilor de peste mări pentru conservarea biodiversității mondiale. În cadrul declarațiilor ministeriale din 2017 și 2018, țările și teritoriile de peste mări și-au exprimat recunoștința pentru această schemă care acordă mici granturi pentru biodiversitate. Programul ar trebui să poată finanța în continuare micile granturi pentru biodiversitate atât în regiunile ultraperiferice, cât și în țările și teritoriile de peste mări
  , în conformitate cu obiectivele și măsurile care fac obiectul unui parteneriat strategic consolidat și reînnoit cu regiunile ultraperiferice ale UE

   (1).

Expunere de motive

Pentru clarificarea textului.

Amendamentul 7

Considerentul 17

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (17) | Obiectivul pe termen lung al politicii Uniunii privind calitatea aerului este de a se ajunge la niveluri de calitate a aerului care să nu producă efecte negative semnificative asupra sănătății umane sau riscuri pentru sănătatea umană. Opinia publică este foarte conștientă de problema poluării aerului, iar cetățenii se așteaptă ca autoritățile să ia măsuri. Directiva (UE) 2016/2284 a Parlamentului European și a Consiliului subliniază rolul pe care finanțarea din partea Uniunii îl poate avea în realizarea obiectivelor privind calitatea aerului. Prin urmare, programul ar trebui să sprijine proiectele, inclusiv proiectele strategice integrate, care au potențialul de a mobiliza fonduri publice și private, de a fi un exemplu de bune practici și de a avea rolul de catalizatori pentru punerea în aplicare a planurilor și a legislației privind calitatea aerului la nivel local, regional, multiregional, național și transnațional. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(17)

Obiectivul pe termen lung al politicii Uniunii privind calitatea aerului este de a se ajunge la niveluri de calitate a aerului care să nu producă efecte negative semnificative asupra sănătății umane sau riscuri pentru sănătatea umană. Opinia publică este foarte conștientă de problema poluării aerului, iar cetățenii se așteaptă ca autoritățile să ia măsuri. Directiva (UE) 2016/2284 a Parlamentului European și a Consiliului subliniază rolul pe care finanțarea din partea Uniunii îl poate avea în realizarea obiectivelor privind calitatea aerului. Prin urmare, programul ar trebui să sprijine proiectele, inclusiv proiectele strategice integrate, care au potențialul de a mobiliza fonduri publice și private, de a fi un exemplu de bune practici și de a avea rolul de catalizatori pentru punerea în aplicare a planurilor și a legislației privind calitatea aerului la nivel local, regional, multiregional, național și transnațional.

| (17) | Obiectivul pe termen lung al politicii Uniunii privind calitatea aerului este de a se ajunge la niveluri de calitate a aerului care să nu producă efecte negative semnificative asupra sănătății umane sau riscuri pentru sănătatea umană. Opinia publică este foarte conștientă de problema poluării aerului, iar cetățenii se așteaptă ca autoritățile să ia măsuri. Directiva (UE) 2016/2284 a Parlamentului European și a Consiliului subliniază rolul pe care finanțarea din partea Uniunii îl poate avea în realizarea obiectivelor privind calitatea aerului. Prin urmare, programul ar trebui să sprijine proiectele, inclusiv proiectele strategice integrate, care au potențialul de a mobiliza fonduri publice și private, de a fi un exemplu de bune practici și de a avea rolul de catalizatori pentru punerea în aplicare a planurilor și a legislației privind calitatea aerului la nivel local, regional, multiregional, național și transnațional.
  În contextul acestor eforturi de îmbunătățire a calității aerului, ar trebui să se țină seama de cerințele de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră și de necesitatea ca, pe termen lung, să fie realizat obiectivul de decarbonizare a economiei europene în ansamblu, prin înlocuirea treptată a infrastructurii energetice bazate pe surse fosile cu una bazată pe surse regenerabile, acolo unde este posibil din punct de vedere tehnic și financiar. |
| --- | --- |

(17)

Obiectivul pe termen lung al politicii Uniunii privind calitatea aerului este de a se ajunge la niveluri de calitate a aerului care să nu producă efecte negative semnificative asupra sănătății umane sau riscuri pentru sănătatea umană. Opinia publică este foarte conștientă de problema poluării aerului, iar cetățenii se așteaptă ca autoritățile să ia măsuri. Directiva (UE) 2016/2284 a Parlamentului European și a Consiliului subliniază rolul pe care finanțarea din partea Uniunii îl poate avea în realizarea obiectivelor privind calitatea aerului. Prin urmare, programul ar trebui să sprijine proiectele, inclusiv proiectele strategice integrate, care au potențialul de a mobiliza fonduri publice și private, de a fi un exemplu de bune practici și de a avea rolul de catalizatori pentru punerea în aplicare a planurilor și a legislației privind calitatea aerului la nivel local, regional, multiregional, național și transnațional.
  În contextul acestor eforturi de îmbunătățire a calității aerului, ar trebui să se țină seama de cerințele de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră și de necesitatea ca, pe termen lung, să fie realizat obiectivul de decarbonizare a economiei europene în ansamblu, prin înlocuirea treptată a infrastructurii energetice bazate pe surse fosile cu una bazată pe surse regenerabile, acolo unde este posibil din punct de vedere tehnic și financiar.

Expunere de motive

Calitatea aerului este direct legată de arderea combustibililor fosili pentru transport, încălzire și aer condiționat, și, în general, pentru producția de energie electrică. Decarbonizarea acestor sectoare are așadar un impact direct asupra calității aerului și a sănătății cetățenilor. Programul LIFE ar trebui să ia în considerare potențialul de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră al unor astfel de proiecte. Dacă există alternativă, pe baza unei surse de energie regenerabilă, programul LIFE ar trebui mai curând să promoveze această inițiativă decât să finanțeze înlocuirea echipamentelor cu un nivel ridicat al emisiilor de gaze cu efect de seră cu echipamente mai eficiente, dar totuși bazate pe combustibili fosili, în măsura în care investiția respectivă este și rentabilă din punct de vedere economic.

Amendamentul 8

Nou considerent 17a, după considerentul 17

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | (17a) | Promovarea renunțării la sursele de poluare a aerului, în special la echipamentele de încălzire a locuințelor și la centralele electrice care funcționează pe baza celor mai poluanți combustibili fosili, ar trebui să se bucure de o atenție specială. Pentru a aborda problema poluării aerului, eforturile ar trebui să se concentreze pe trecerea la surse de energie regenerabile și la alte surse de energie curată, de preferat pe termen mediu/lung. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(17a)

Promovarea renunțării la sursele de poluare a aerului, în special la echipamentele de încălzire a locuințelor și la centralele electrice care funcționează pe baza celor mai poluanți combustibili fosili, ar trebui să se bucure de o atenție specială. Pentru a aborda problema poluării aerului, eforturile ar trebui să se concentreze pe trecerea la surse de energie regenerabile și la alte surse de energie curată, de preferat pe termen mediu/lung.

Expunere de motive

În UE, sistemele de încălzire a locuințelor bazate pe cărbune reprezintă o sursă importantă de poluare a aerului, cu efecte negative asupra sănătății cetățenilor. Atunci când este posibil din punct de vedere tehnic și financiar, ar trebui să încurajeze trecerea la surse de energie regenerabile și alte surse de energie curată, în conformitate cu obiectivele privind decarbonizarea pentru sectorul construcțiilor, conform prevederilor din Directiva privind performanța energetică a clădirilor.

Amendamentul 9

Considerentul 20

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (20) | Îmbunătățirea guvernanței cu privire la mediu, schimbările climatice și aspectele legate de tranziția către energia curată necesită implicarea societății civile prin sensibilizarea într-o măsură mai mare a opiniei publice, prin implicarea consumatorilor și prin participarea mai multor părți interesate, inclusiv a organizaților neguvernamentale, în procesul de consultare și de punere în aplicare a politicilor relevante. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(20)

Îmbunătățirea guvernanței cu privire la mediu, schimbările climatice și aspectele legate de tranziția către energia curată necesită implicarea societății civile prin sensibilizarea într-o măsură mai mare a opiniei publice, prin implicarea consumatorilor și prin participarea mai multor părți interesate, inclusiv a organizaților neguvernamentale, în procesul de consultare și de punere în aplicare a politicilor relevante.

| (20) | Îmbunătățirea guvernanței cu privire la mediu, schimbările climatice și aspectele legate de tranziția către energia curată necesită implicarea societății civile prin sensibilizarea într-o măsură mai mare a opiniei publice
  , inclusiv printr-o strategie de comunicare care să țină seama de noile mijloace de comunicare și de rețelele sociale,
  prin implicarea consumatorilor
  în mai mare măsură
  și prin participarea mai multor părți interesate, inclusiv a organizaților neguvernamentale, în procesul de consultare și de punere în aplicare a politicilor relevante.
  În plus, implicarea și coresponsabilizarea autorităților locale și regionale – care reprezintă, în conformitate cu rolul atribuit de Conferința Părților de la Paris (Acordul de la Paris) orașelor, regiunilor și administrațiilor locale și respectând principiul subsidiarității, nivelul de guvernanță cel mai apropiat de cetățeni – pot contribui la obținerea unor rezultate semnificative în materie de mediu, energie și climă, după cum a demonstrat succesul tot mai mare al inițiativei „Convenția primarilor” și al altor rețele ale municipalităților, din domeniul climei și mediului. |
| --- | --- |

(20)

Îmbunătățirea guvernanței cu privire la mediu, schimbările climatice și aspectele legate de tranziția către energia curată necesită implicarea societății civile prin sensibilizarea într-o măsură mai mare a opiniei publice
  , inclusiv printr-o strategie de comunicare care să țină seama de noile mijloace de comunicare și de rețelele sociale,
  prin implicarea consumatorilor
  în mai mare măsură
  și prin participarea mai multor părți interesate, inclusiv a organizaților neguvernamentale, în procesul de consultare și de punere în aplicare a politicilor relevante.
  În plus, implicarea și coresponsabilizarea autorităților locale și regionale – care reprezintă, în conformitate cu rolul atribuit de Conferința Părților de la Paris (Acordul de la Paris) orașelor, regiunilor și administrațiilor locale și respectând principiul subsidiarității, nivelul de guvernanță cel mai apropiat de cetățeni – pot contribui la obținerea unor rezultate semnificative în materie de mediu, energie și climă, după cum a demonstrat succesul tot mai mare al inițiativei „Convenția primarilor” și al altor rețele ale municipalităților, din domeniul climei și mediului.

Expunere de motive

Este important să se menționeze explicit nevoia de comunicare modernă și să se facă trimitere la Convenția primarilor, inițiativă de nivel mondial și de mare succes în prezent, în vederea implicării și responsabilizării nivelurilor de guvernare care sunt cele mai apropiate de cetățeni.

Amendamentul 10

Considerentul 22

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (22) | Programul ar trebui să pregătească și să sprijine actorii de piață în vederea trecerii la o economie circulară curată, eficientă din punct de vedere energetic, cu emisii scăzute de dioxid carbon și rezistentă la schimbările climatice prin testarea unor noi oportunități de afaceri, perfecționarea competențelor profesionale, facilitarea accesului consumatorilor la produse și servicii durabile, implicarea și responsabilizarea factorilor de influență și testarea unor noi metode de adaptare a proceselor existente și a mediului de afaceri. Pentru a sprijini pătrunderea pe piață într-o măsură mai mare a soluțiilor durabile, ar trebui să se promoveze acceptarea acestora de către publicul larg și angajamentul consumatorilor. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(22)

Programul ar trebui să pregătească și să sprijine actorii de piață în vederea trecerii la o economie circulară curată, eficientă din punct de vedere energetic, cu emisii scăzute de dioxid carbon și rezistentă la schimbările climatice prin testarea unor noi oportunități de afaceri, perfecționarea competențelor profesionale, facilitarea accesului consumatorilor la produse și servicii durabile, implicarea și responsabilizarea factorilor de influență și testarea unor noi metode de adaptare a proceselor existente și a mediului de afaceri. Pentru a sprijini pătrunderea pe piață într-o măsură mai mare a soluțiilor durabile, ar trebui să se promoveze acceptarea acestora de către publicul larg și angajamentul consumatorilor.

| (22) | Programul ar trebui să pregătească și să sprijine actorii de piață în vederea trecerii la o economie circulară curată, eficientă din punct de vedere energetic, cu emisii scăzute de dioxid carbon și rezistentă la schimbările climatice prin testarea unor noi oportunități de afaceri, perfecționarea competențelor profesionale, facilitarea accesului consumatorilor la produse și servicii durabile, implicarea și responsabilizarea factorilor de influență și testarea unor noi metode de adaptare a proceselor existente și a mediului de afaceri. Pentru a sprijini pătrunderea pe piață într-o măsură mai mare a soluțiilor durabile
  , în special a dezvoltării tehnologiilor inovatoare și durabile din domeniul surselor de energie regenerabile
  , ar trebui să se promoveze
  cunoașterea și difuzarea lor pe scară largă, pentru a înlesni
  acceptarea acestora de către publicul larg și angajamentul consumatorilor. |
| --- | --- |

(22)

Programul ar trebui să pregătească și să sprijine actorii de piață în vederea trecerii la o economie circulară curată, eficientă din punct de vedere energetic, cu emisii scăzute de dioxid carbon și rezistentă la schimbările climatice prin testarea unor noi oportunități de afaceri, perfecționarea competențelor profesionale, facilitarea accesului consumatorilor la produse și servicii durabile, implicarea și responsabilizarea factorilor de influență și testarea unor noi metode de adaptare a proceselor existente și a mediului de afaceri. Pentru a sprijini pătrunderea pe piață într-o măsură mai mare a soluțiilor durabile
  , în special a dezvoltării tehnologiilor inovatoare și durabile din domeniul surselor de energie regenerabile
  , ar trebui să se promoveze
  cunoașterea și difuzarea lor pe scară largă, pentru a înlesni
  acceptarea acestora de către publicul larg și angajamentul consumatorilor.

Expunere de motive

Datorită evoluțiilor tehnologice, ale pieței și (în plus) sprijinului public, în ultimii zece ani au scăzut considerabil costurile de instalare a sistemelor de energie din surse regenerabile. Trebuie să continuăm pe această cale, astfel încât potențialul european în materie de energie să poată fi exploatat pe deplin, prin valorificarea surselor alternative de energie, încă prea puțin folosite în prezent (precum energia marină sau energia geotermală), și prin dezvoltarea independenței energetice a UE față de țările terțe.

Amendamentul 11

Nou considerent 24a, după considerentul 24

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | (24a) | Având în vedere creșterea numărului dezastrelor naturale cauzate de schimbările climatice pe teritoriul Uniunii Europene și insuficiența actualelor instrumente de prevenire, programul va oferi sprijin inițiativelor menite să consolideze strategiile de reziliență la schimbările climatice, pentru a face față catastrofelor naturale asociate acestora. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(24a)

Având în vedere creșterea numărului dezastrelor naturale cauzate de schimbările climatice pe teritoriul Uniunii Europene și insuficiența actualelor instrumente de prevenire, programul va oferi sprijin inițiativelor menite să consolideze strategiile de reziliență la schimbările climatice, pentru a face față catastrofelor naturale asociate acestora.

Expunere de motive

Creșterea numărului dezastrelor naturale și insuficiența instrumentelor de prevenire subliniază caracterul esențial al contribuției programului LIFE la sprijinirea inițiativelor de consolidare a strategiilor de reziliență la schimbările climatice, pentru a face față catastrofelor.

Amendamentul 12

Considerentul 25

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (25) | În punerea în aplicare a programului ar trebui să se acorde atenția cuvenită strategiei Uniunii pentru regiunile ultraperiferice în conformitate cu articolul 349 din TFUE, precum și nevoilor și vulnerabilităților specifice ale acestor regiuni. Pe lângă politicile relevante ale Uniunii din domeniul mediului, climei și tranziției către energia curată, ar trebui să se țină seama și de alte politici ale Uniunii. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(25)

În punerea în aplicare a programului ar trebui să se acorde atenția cuvenită strategiei Uniunii pentru regiunile ultraperiferice în conformitate cu articolul 349 din TFUE, precum și nevoilor și vulnerabilităților specifice ale acestor regiuni. Pe lângă politicile relevante ale Uniunii din domeniul mediului, climei și tranziției către energia curată, ar trebui să se țină seama și de alte politici ale Uniunii.

| (25) | În punerea în aplicare a programului ar trebui să se acorde atenția cuvenită strategiei Uniunii pentru regiunile ultraperiferice în conformitate cu articolul 349 din TFUE, precum și nevoilor și vulnerabilităților specifice ale acestor regiuni. Pe lângă politicile relevante ale Uniunii din domeniile mediului, climei
  , economiei circulare
  și tranziției către energia curată, ar trebui să se țină seama și de alte politici ale Uniunii.


  Finanțarea acestei strategii trebuie integrată în program într-un mod specific și diferențiat. |
| --- | --- |

(25)

În punerea în aplicare a programului ar trebui să se acorde atenția cuvenită strategiei Uniunii pentru regiunile ultraperiferice în conformitate cu articolul 349 din TFUE, precum și nevoilor și vulnerabilităților specifice ale acestor regiuni. Pe lângă politicile relevante ale Uniunii din domeniile mediului, climei
  , economiei circulare
  și tranziției către energia curată, ar trebui să se țină seama și de alte politici ale Uniunii.

Finanțarea acestei strategii trebuie integrată în program într-un mod specific și diferențiat.

Expunere de motive

Se consideră necesară această mențiune specifică, ținând cont de riscurile mai mari la care sunt expuse RUP în confruntarea cu fenomenul schimbărilor globale și climatice, precum și de vulnerabilitatea și de dependența lor de Europa continentală.

Amendamentul 13

Nou considerent 26a, după considerentul 26

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | (26a) | Grupările europene de cooperare teritorială (GECT) sunt eligibile și pot fi un instrument juridic de punere în aplicare a programului LIFE. GECT au într-adevăr o structură similară celei a unui consorțiu și cele mai multe dintre ele operează la nivel transnațional. Datorită acestor caracteristici, pot gestiona în mod centralizat punerea în aplicare a proiectelor, din punct de vedere operațional și financiar. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(26a)

Grupările europene de cooperare teritorială (GECT) sunt eligibile și pot fi un instrument juridic de punere în aplicare a programului LIFE. GECT au într-adevăr o structură similară celei a unui consorțiu și cele mai multe dintre ele operează la nivel transnațional. Datorită acestor caracteristici, pot gestiona în mod centralizat punerea în aplicare a proiectelor, din punct de vedere operațional și financiar.

Expunere de motive

Este necesar să se promoveze utilizarea GECT și să li se asigure eligibilitatea, în calitate de consorții.

Amendamentul 14

Considerentul 31

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (31) | Tipurile de finanțare și metodele de execuție ar trebui să fie alese pe baza capacității lor de a atinge obiectivele specifice ale acțiunilor și de a obține rezultate, ținând seama, în special, de costurile controalelor, de sarcina administrativă și de riscul de neconformare estimat. În ceea ce privește granturile, ar trebui să se țină seama și de posibilitatea de a utiliza sume forfetare, rate forfetare și bareme de costuri unitare. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(31)

Tipurile de finanțare și metodele de execuție ar trebui să fie alese pe baza capacității lor de a atinge obiectivele specifice ale acțiunilor și de a obține rezultate, ținând seama, în special, de costurile controalelor, de sarcina administrativă și de riscul de neconformare estimat. În ceea ce privește granturile, ar trebui să se țină seama și de posibilitatea de a utiliza sume forfetare, rate forfetare și bareme de costuri unitare.

| (31) | Tipurile de finanțare și metodele de execuție ar trebui să fie alese pe baza capacității lor de a atinge obiectivele specifice ale acțiunilor și de a obține rezultate, ținând seama, în special, de costurile controalelor, de sarcina administrativă și de riscul de neconformare estimat. În ceea ce privește granturile, ar trebui să se țină seama și de posibilitatea de a utiliza sume forfetare, rate forfetare și bareme de costuri unitare
  pentru a acoperi, printre altele, costurile de personal, cu scopul de a sprijini simplificarea activităților administrative legate de participarea la proiecte. |
| --- | --- |

(31)

Tipurile de finanțare și metodele de execuție ar trebui să fie alese pe baza capacității lor de a atinge obiectivele specifice ale acțiunilor și de a obține rezultate, ținând seama, în special, de costurile controalelor, de sarcina administrativă și de riscul de neconformare estimat. În ceea ce privește granturile, ar trebui să se țină seama și de posibilitatea de a utiliza sume forfetare, rate forfetare și bareme de costuri unitare
  pentru a acoperi, printre altele, costurile de personal, cu scopul de a sprijini simplificarea activităților administrative legate de participarea la proiecte.

Expunere de motive

Acest amendament subliniază că unul dintre elementele importante ale succesului în materie de participare la proiecte, în special pentru organizațiile mai mici, este capacitatea de a suporta costurile de personal.

Amendamentul 15

Articolul 3 alineatul (1)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (1)   Obiectivul general al programului este de a contribui la tranziția către o economie circulară curată, eficientă din punct de vedere energetic, cu emisii scăzute de dioxid carbon și
  rezistentă
  la schimbările climatice, inclusiv prin tranziția către energia curată, precum și la protejarea și îmbunătățirea calității mediului și la oprirea și inversarea declinului biodiversității, contribuind astfel la dezvoltarea durabilă. | (1)   Obiectivul general al programului este de a contribui la tranziția către o economie circulară curată, eficientă din punct de vedere energetic, cu emisii scăzute de dioxid carbon și
  rezilientă
  la schimbările climatice, inclusiv prin tranziția către energia curată, precum și la protejarea și îmbunătățirea calității mediului și la oprirea și inversarea declinului biodiversității, contribuind astfel la dezvoltarea durabilă. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(1)   Obiectivul general al programului este de a contribui la tranziția către o economie circulară curată, eficientă din punct de vedere energetic, cu emisii scăzute de dioxid carbon și
  rezistentă
  la schimbările climatice, inclusiv prin tranziția către energia curată, precum și la protejarea și îmbunătățirea calității mediului și la oprirea și inversarea declinului biodiversității, contribuind astfel la dezvoltarea durabilă.

(1)   Obiectivul general al programului este de a contribui la tranziția către o economie circulară curată, eficientă din punct de vedere energetic, cu emisii scăzute de dioxid carbon și
  rezilientă
  la schimbările climatice, inclusiv prin tranziția către energia curată, precum și la protejarea și îmbunătățirea calității mediului și la oprirea și inversarea declinului biodiversității, contribuind astfel la dezvoltarea durabilă.

Expunere de motive

Expunere de motive

Termenul „rezilientă” este considerat mai potrivit în acest context, deoarece este vorba de adaptare.

Amendamentul 16

Amendamentul 16

Articolul 3 alineatul (2)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (2)   Programul are următoarele obiective specifice: | (2)   Programul are următoarele obiective specifice: |
| (a) | să dezvolte, să demonstreze și să promoveze tehnici și abordări inovatoare pentru realizarea obiectivelor legislației și ale politicilor Uniunii din domeniul mediului și al climei, inclusiv tranziția către energia curată, și să contribuie la aplicarea celor mai bune practici în ceea ce privește natura și biodiversitatea; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(2)   Programul are următoarele obiective specifice:

(2)   Programul are următoarele obiective specifice:

(a)

să dezvolte, să demonstreze și să promoveze tehnici și abordări inovatoare pentru realizarea obiectivelor legislației și ale politicilor Uniunii din domeniul mediului și al climei, inclusiv tranziția către energia curată, și să contribuie la aplicarea celor mai bune practici în ceea ce privește natura și biodiversitatea;

| (a) | să dezvolte, să demonstreze și să promoveze tehnici și abordări inovatoare pentru realizarea obiectivelor legislației și ale politicilor Uniunii din domeniul mediului și al climei, inclusiv tranziția către energia curată, și să contribuie la aplicarea celor mai bune practici în ceea ce privește natura și biodiversitatea; |
| --- | --- |

(a)

să dezvolte, să demonstreze și să promoveze tehnici și abordări inovatoare pentru realizarea obiectivelor legislației și ale politicilor Uniunii din domeniul mediului și al climei, inclusiv tranziția către energia curată, și să contribuie la aplicarea celor mai bune practici în ceea ce privește natura și biodiversitatea;

| (b) | să sprijine elaborarea, punerea în aplicare, monitorizarea și asigurarea respectării legislației și a politicilor relevante ale Uniunii, inclusiv prin îmbunătățirea guvernanței prin consolidarea capacităților actorilor din sectoarele public și privat și prin implicarea societății civile; |
| --- | --- |

(b)

să sprijine elaborarea, punerea în aplicare, monitorizarea și asigurarea respectării legislației și a politicilor relevante ale Uniunii, inclusiv prin îmbunătățirea guvernanței prin consolidarea capacităților actorilor din sectoarele public și privat și prin implicarea societății civile;

| (b) | să sprijine elaborarea, punerea în aplicare, monitorizarea și asigurarea respectării legislației și a politicilor relevante ale Uniunii, inclusiv prin îmbunătățirea guvernanței prin consolidarea capacităților actorilor din sectoarele public și privat și prin implicarea societății civile; |
| --- | --- |

(b)

să sprijine elaborarea, punerea în aplicare, monitorizarea și asigurarea respectării legislației și a politicilor relevante ale Uniunii, inclusiv prin îmbunătățirea guvernanței prin consolidarea capacităților actorilor din sectoarele public și privat și prin implicarea societății civile;

| (c) | să catalizeze utilizarea pe scară largă a soluțiilor tehnice și de strategie politică eficiente pentru a pune în aplicare legislația și politicile relevante ale Uniunii prin replicarea rezultatelor, integrarea obiectivelor conexe în alte politici și în practicile sectoarelor public și privat, mobilizarea investițiilor și îmbunătățirea accesului la finanțare. |
| --- | --- |

(c)

să catalizeze utilizarea pe scară largă a soluțiilor tehnice și de strategie politică eficiente pentru a pune în aplicare legislația și politicile relevante ale Uniunii prin replicarea rezultatelor, integrarea obiectivelor conexe în alte politici și în practicile sectoarelor public și privat, mobilizarea investițiilor și îmbunătățirea accesului la finanțare.

| (c) | să catalizeze utilizarea pe scară largă a soluțiilor tehnice și de strategie politică eficiente pentru a pune în aplicare legislația și politicile relevante ale Uniunii prin replicarea rezultatelor, integrarea obiectivelor conexe în alte politici și în practicile sectoarelor public și privat, mobilizarea investițiilor și îmbunătățirea accesului la finanțare; |
| --- | --- |

(c)

să catalizeze utilizarea pe scară largă a soluțiilor tehnice și de strategie politică eficiente pentru a pune în aplicare legislația și politicile relevante ale Uniunii prin replicarea rezultatelor, integrarea obiectivelor conexe în alte politici și în practicile sectoarelor public și privat, mobilizarea investițiilor și îmbunătățirea accesului la finanțare;

| (d) | să consolideze sinergiile dintre strategiile de reziliență la schimbările climatice și reducerea riscului de dezastre naturale asociate acestora, prin introducerea unor soluții tehnice, cum ar fi o metodă unică de analiză a riscului de dezastre naturale
  . |
| --- | --- |

(d)

(d)

să consolideze sinergiile dintre strategiile de reziliență la schimbările climatice și reducerea riscului de dezastre naturale asociate acestora, prin introducerea unor soluții tehnice, cum ar fi o metodă unică de analiză a riscului de dezastre naturale
  .

să consolideze sinergiile dintre strategiile de reziliență la schimbările climatice și reducerea riscului de dezastre naturale asociate acestora, prin introducerea unor soluții tehnice, cum ar fi o metodă unică de analiză a riscului de dezastre naturale

Expunere de motive

Expunere de motive

Creșterea numărului dezastrelor naturale și insuficiența instrumentelor de prevenire subliniază caracterul esențial al contribuției programului LIFE la sprijinirea inițiativelor de consolidare a strategiilor de reziliență la schimbările climatice, pentru a face față catastrofelor.

Amendamentul 17

Amendamentul 17

Articolul 5

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (1)   Pachetul financiar pentru punerea în aplicare a programului în perioada 2021-2027 se ridică la
  5 450 000 000
  EUR în prețuri curente. | (1)   Pachetul financiar pentru punerea în aplicare a programului în perioada 2021-2027 se ridică la
  6 780 000 000
  EUR în prețuri curente. |
| (2)   Repartizarea orientativă a sumei menționate la alineatul (1) este următoarea: | (2)   Repartizarea orientativă a sumei menționate la alineatul (1) este următoarea: |
| | 3 500 000 000
  EUR pentru domeniul Mediu, din care |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(1)   Pachetul financiar pentru punerea în aplicare a programului în perioada 2021-2027 se ridică la
  5 450 000 000
  EUR în prețuri curente.

(1)   Pachetul financiar pentru punerea în aplicare a programului în perioada 2021-2027 se ridică la
  6 780 000 000
  EUR în prețuri curente.

(2)   Repartizarea orientativă a sumei menționate la alineatul (1) este următoarea:

(2)   Repartizarea orientativă a sumei menționate la alineatul (1) este următoarea:

3 500 000 000
  EUR pentru domeniul Mediu, din care

3 500 000 000

| (a) | 4 165 000 000
  EUR pentru domeniul Mediu, din care |
| --- | --- |

(a)

(a)

4 165 000 000
  EUR pentru domeniul Mediu, din care

4 165 000 000

| | 2 150 000 000 EUR pentru subprogramul Natură și biodiversitate și |
| --- | --- |

2 150 000 000 EUR pentru subprogramul Natură și biodiversitate și

| | 1. | 2 315 000 000 EUR pentru subprogramul Natură și biodiversitate și |
| --- | --- | --- |

1.

1.

2 315 000 000 EUR pentru subprogramul Natură și biodiversitate și

| | 1 350 000 000 EUR pentru subprogramul Economia circulară și calitatea vieții; |
| --- | --- |

1 350 000 000 EUR pentru subprogramul Economia circulară și calitatea vieții;

| | 2. | 1 850 000 000 EUR pentru subprogramul Economia circulară și calitatea vieții; |
| --- | --- | --- |

2.

2.

1 850 000 000 EUR pentru subprogramul Economia circulară și calitatea vieții;

| | 1 950 000 000
  EUR pentru domeniul Politici climatice, din care |
| --- | --- |

1 950 000 000
  EUR pentru domeniul Politici climatice, din care

1 950 000 000

| (b) | 2 615 000 000
  EUR pentru domeniul Politici climatice, din care |
| --- | --- |

(b)

(b)

2 615 000 000
  EUR pentru domeniul Politici climatice, din care

2 615 000 000

| | 950 000 000
  EUR pentru subprogramul Atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea și |
| --- | --- |

950 000 000
  EUR pentru subprogramul Atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea și

950 000 000

| | 1. | 1 450 000 000
  EUR pentru subprogramul Atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea și |
| --- | --- | --- |

1.

1.

1 450 000 000
  EUR pentru subprogramul Atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea și

1 450 000 000

| | 1 000 000 000 EUR pentru subprogramul Tranziția către energia curată. |
| --- | --- |

1 000 000 000 EUR pentru subprogramul Tranziția către energia curată.

| | 2. | 1 165 000 000 EUR pentru subprogramul Tranziția către energia curată. |
| --- | --- | --- |

2.

2.

1 165 000 000 EUR pentru subprogramul Tranziția către energia curată.

(3)   Sumele menționate la alineatele (1) și (2) nu aduc atingere aplicării dispozițiilor privind flexibilitatea prevăzute în Regulamentul (UE) .../... al Parlamentului European.

(3)   Sumele menționate la alineatele (1) și (2) nu aduc atingere aplicării dispozițiilor privind flexibilitatea prevăzute în Regulamentul (UE) .../... al Parlamentului European.

Expunere de motive

Expunere de motive

Noua sumă totală pentru programul LIFE se bazează pe o creștere de 1,7 ori, astfel cum a anunțat Comisia Europeană, dar fără transferul măsurii finanțate anterior prin programul „Orizont 2020” pentru tranziția energetică, cu accent special pe subprogramul „Atenuarea schimbărilor climatice și economia circulară”.

Amendamentul 18

Amendamentul 18

Articolul 5 alineatul (3)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (3)   Sumele menționate la alineatele (1) și (2) nu aduc atingere aplicării dispozițiilor privind flexibilitatea prevăzute în Regulamentul (UE) .../... al Parlamentului European și al Consiliului [noul regulament privind cadrul financiar multianual] și în Regulamentul financiar. | (3)   Sumele menționate la alineatele (1) și (2) nu aduc atingere aplicării dispozițiilor privind flexibilitatea prevăzute în Regulamentul (UE) .../... al Parlamentului European și al Consiliului [noul regulament privind cadrul financiar multianual] și în Regulamentul financiar. |
| | (3a)
     
  Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 21, în ceea ce privește majorarea cu maximum 10 % a procentajul prevăzut la alineatele (1) și 2 din prezentul articol, cu condiția ca fondurile totale solicitate în cursul a doi ani consecutivi prin propuneri care intră sub incidența domeniului prioritar „Natură și biodiversitate” și care întrunesc cerințele minime de calitate să depășească cu mai mult de 20 % suma corespunzătoare, calculată pentru cei doi ani care precedă perioada respectivă. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(3)   Sumele menționate la alineatele (1) și (2) nu aduc atingere aplicării dispozițiilor privind flexibilitatea prevăzute în Regulamentul (UE) .../... al Parlamentului European și al Consiliului [noul regulament privind cadrul financiar multianual] și în Regulamentul financiar.

(3)   Sumele menționate la alineatele (1) și (2) nu aduc atingere aplicării dispozițiilor privind flexibilitatea prevăzute în Regulamentul (UE) .../... al Parlamentului European și al Consiliului [noul regulament privind cadrul financiar multianual] și în Regulamentul financiar.

(3a)
     
  Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 21, în ceea ce privește majorarea cu maximum 10 % a procentajul prevăzut la alineatele (1) și 2 din prezentul articol, cu condiția ca fondurile totale solicitate în cursul a doi ani consecutivi prin propuneri care intră sub incidența domeniului prioritar „Natură și biodiversitate” și care întrunesc cerințele minime de calitate să depășească cu mai mult de 20 % suma corespunzătoare, calculată pentru cei doi ani care precedă perioada respectivă.

Expunere de motive

Expunere de motive

Motivele sunt evidente. Reia clauza de flexibilitate pentru subprogramul „Natură și biodiversitate”, astfel cum este prevăzută în prezent în programul LIFE 2014-2020.

Amendamentul 19

Amendamentul 19

Articolul 5 alineatul (5)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (5)   Programul poate finanța activitățile puse în aplicare de Comisie pentru a sprijini pregătirea, punerea în aplicare și integrarea legislației și a politicilor relevante ale Uniunii din domeniul mediului, climei și energiei curate în scopul realizării obiectivelor generale stabilite la articolul 3. Astfel de activități pot include: | (5)   Programul poate finanța activitățile puse în aplicare de Comisie pentru a sprijini pregătirea, punerea în aplicare și integrarea legislației și a politicilor relevante ale Uniunii din domeniul mediului, climei și energiei curate în scopul realizării obiectivelor generale stabilite la articolul 3. Astfel de activități pot include: |
| (a) | informare și comunicare, inclusiv campanii de sensibilizare. Resursele financiare alocate activităților de comunicare în temeiul prezentului regulament acoperă și comunicarea instituțională a priorităților politice ale Uniunii, precum și informarea cu privire la stadiul de punere în aplicare și de transpunere a legislației relevante a Uniunii din domeniul mediului, climei și energiei curate; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(5)   Programul poate finanța activitățile puse în aplicare de Comisie pentru a sprijini pregătirea, punerea în aplicare și integrarea legislației și a politicilor relevante ale Uniunii din domeniul mediului, climei și energiei curate în scopul realizării obiectivelor generale stabilite la articolul 3. Astfel de activități pot include:

(5)   Programul poate finanța activitățile puse în aplicare de Comisie pentru a sprijini pregătirea, punerea în aplicare și integrarea legislației și a politicilor relevante ale Uniunii din domeniul mediului, climei și energiei curate în scopul realizării obiectivelor generale stabilite la articolul 3. Astfel de activități pot include:

(a)

informare și comunicare, inclusiv campanii de sensibilizare. Resursele financiare alocate activităților de comunicare în temeiul prezentului regulament acoperă și comunicarea instituțională a priorităților politice ale Uniunii, precum și informarea cu privire la stadiul de punere în aplicare și de transpunere a legislației relevante a Uniunii din domeniul mediului, climei și energiei curate;

| (a) | informare și comunicare, inclusiv campanii de sensibilizare. Resursele financiare alocate activităților de comunicare în temeiul prezentului regulament acoperă și comunicarea instituțională a priorităților politice ale Uniunii, precum și informarea cu privire la stadiul de punere în aplicare și de transpunere a legislației relevante a Uniunii din domeniul mediului, climei și energiei curate; |
| --- | --- |

(a)

informare și comunicare, inclusiv campanii de sensibilizare. Resursele financiare alocate activităților de comunicare în temeiul prezentului regulament acoperă și comunicarea instituțională a priorităților politice ale Uniunii, precum și informarea cu privire la stadiul de punere în aplicare și de transpunere a legislației relevante a Uniunii din domeniul mediului, climei și energiei curate;

| (b) | studii, anchete, modelizare și elaborare de scenarii; |
| --- | --- |

(b)

studii, anchete, modelizare și elaborare de scenarii;

| (b) | studii, anchete, modelizare și elaborare de scenarii; |
| --- | --- |

(b)

studii, anchete, modelizare și elaborare de scenarii;

| (c) | pregătirea, punerea în aplicare, monitorizarea, verificarea și evaluarea proiectelor nefinanțate în cadrul programului, precum și a politicilor, programelor și legislației; |
| --- | --- |

(c)

pregătirea, punerea în aplicare, monitorizarea, verificarea și evaluarea proiectelor nefinanțate în cadrul programului, precum și a politicilor, programelor și legislației;

| (c) | pregătirea, punerea în aplicare, monitorizarea, verificarea și evaluarea proiectelor nefinanțate în cadrul programului,
  a acțiunilor de punere în aplicare și îmbunătățire a guvernanței,
  precum și a politicilor, programelor și legislației; |
| --- | --- |

(c)

pregătirea, punerea în aplicare, monitorizarea, verificarea și evaluarea proiectelor nefinanțate în cadrul programului,
  a acțiunilor de punere în aplicare și îmbunătățire a guvernanței,
  precum și a politicilor, programelor și legislației;

a acțiunilor de punere în aplicare și îmbunătățire a guvernanței,

| (d) | ateliere, conferințe și reuniuni; |
| --- | --- |

(d)

ateliere, conferințe și reuniuni;

| (d) | ateliere, conferințe și reuniuni; |
| --- | --- |

(d)

ateliere, conferințe și reuniuni;

| (e) | colaborare în rețea și platforme destinate schimbului de bune practici; |
| --- | --- |

(e)

colaborare în rețea și platforme destinate schimbului de bune practici;

| (e) | colaborare în rețea și platforme destinate schimbului de bune practici; |
| --- | --- |

(e)

colaborare în rețea și platforme destinate schimbului de bune practici;

| (f) | alte activități. |
| --- | --- |

(f)

alte activități.

| (f) | alte activități. |
| --- | --- |

(f)

alte activități.

Expunere de motive

Expunere de motive

Motivele sunt evidente.

Amendamentul 20

Amendamentul 20

Articolul 11 alineatul (5)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (5)   Entitățile juridice care participă la consorții de cel puțin trei entități independente, stabilite în diferite state membre sau țări sau teritorii de peste mări legate de aceste state sau țări terțe asociate programului sau alte țări terțe sunt eligibile. | (5)   Entitățile juridice care participă la consorții de cel puțin trei entități independente, stabilite în diferite state membre sau țări sau teritorii de peste mări legate de aceste state sau țări terțe asociate programului sau alte țări terțe sunt eligibile. |
| | (5a)
     
  Grupările europene de cooperare teritorială (GECT) sunt asimilate consorțiilor, stabilite în diferite state membre sau țări și teritorii de peste mări legate de acestea. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(5)   Entitățile juridice care participă la consorții de cel puțin trei entități independente, stabilite în diferite state membre sau țări sau teritorii de peste mări legate de aceste state sau țări terțe asociate programului sau alte țări terțe sunt eligibile.

(5)   Entitățile juridice care participă la consorții de cel puțin trei entități independente, stabilite în diferite state membre sau țări sau teritorii de peste mări legate de aceste state sau țări terțe asociate programului sau alte țări terțe sunt eligibile.

(5a)
     
  Grupările europene de cooperare teritorială (GECT) sunt asimilate consorțiilor, stabilite în diferite state membre sau țări și teritorii de peste mări legate de acestea.

Expunere de motive

Expunere de motive

Este necesar să se promoveze utilizarea GECT și să li se asigure eligibilitatea, în calitate de consorții.

Amendamentul 21

Amendamentul 21

Articolul 13 litera (a)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (a) | proiectele finanțate în cadrul programului
  nu subminează
  obiectivele
  relevante ale
  programului în domeniul mediului, al climei sau al energiei
  curate
  și, pe cât posibil, promovează utilizarea achizițiilor publice verzi; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(a)

proiectele finanțate în cadrul programului
  nu subminează
  obiectivele
  relevante ale
  programului în domeniul mediului, al climei sau al energiei
  curate
  și, pe cât posibil, promovează utilizarea achizițiilor publice verzi;

nu subminează

relevante ale

curate

| (a) | proiectele finanțate în cadrul programului
  contribuie la îndeplinirea a cel puțin unul dintre
  obiectivele programului în domeniul mediului, al climei
  , al tranziției către un model economic circular
  sau al energiei
  durabile, fără a aduce atingere celorlalte obiective,
  și, pe cât posibil, promovează utilizarea achizițiilor publice verzi; |
| --- | --- |

(a)

proiectele finanțate în cadrul programului
  contribuie la îndeplinirea a cel puțin unul dintre
  obiectivele programului în domeniul mediului, al climei
  , al tranziției către un model economic circular
  sau al energiei
  durabile, fără a aduce atingere celorlalte obiective,
  și, pe cât posibil, promovează utilizarea achizițiilor publice verzi;

contribuie la îndeplinirea a cel puțin unul dintre

, al tranziției către un model economic circular

durabile, fără a aduce atingere celorlalte obiective,

Expunere de motive

Expunere de motive

Programul LIFE ar trebui nu doar să „nu submineze” obiectivele UE din domeniul mediului, climei și energiei, ci să și contribuie activ la realizarea lor. În plus, formularea cu privire la proiectele „relevante” în materie de „energie curată” pare a fi prea vagă.

Amendamentul 22

Amendamentul 22

Articolul 13 litera (f)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (f) | dacă este cazul, se acordă o atenție specială proiectelor din zone geografice cu nevoi sau vulnerabilități specifice, cum ar fi zonele cu probleme de mediu sau constrângeri naturale specifice, zonele transfrontaliere sau regiunile ultraperiferice. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(f)

dacă este cazul, se acordă o atenție specială proiectelor din zone geografice cu nevoi sau vulnerabilități specifice, cum ar fi zonele cu probleme de mediu sau constrângeri naturale specifice, zonele transfrontaliere sau regiunile ultraperiferice.

| (f) | dacă este cazul, se acordă o atenție specială proiectelor din zone geografice cu nevoi sau vulnerabilități specifice, cum ar fi zonele cu probleme de mediu
  (de exemplu, teritorii care se caracterizează prin probleme recunoscute de calitate a aerului sau generate de schimbările climatice)
  sau constrângeri naturale specifice, zonele transfrontaliere
  (proiecte în care este esențială cooperarea transfrontalieră, pentru garantarea protecției mediului și pentru realizarea obiectivelor în domeniul climei)
  sau
  regiunile cu un grad ridicat de risc din cauza consecințelor schimbărilor globale și climatice, cum ar fi
  regiunile ultraperiferice. |
| --- | --- |

(f)

dacă este cazul, se acordă o atenție specială proiectelor din zone geografice cu nevoi sau vulnerabilități specifice, cum ar fi zonele cu probleme de mediu
  (de exemplu, teritorii care se caracterizează prin probleme recunoscute de calitate a aerului sau generate de schimbările climatice)
  sau constrângeri naturale specifice, zonele transfrontaliere
  (proiecte în care este esențială cooperarea transfrontalieră, pentru garantarea protecției mediului și pentru realizarea obiectivelor în domeniul climei)
  sau
  regiunile cu un grad ridicat de risc din cauza consecințelor schimbărilor globale și climatice, cum ar fi
  regiunile ultraperiferice.

(de exemplu, teritorii care se caracterizează prin probleme recunoscute de calitate a aerului sau generate de schimbările climatice)

(proiecte în care este esențială cooperarea transfrontalieră, pentru garantarea protecției mediului și pentru realizarea obiectivelor în domeniul climei)

regiunile cu un grad ridicat de risc din cauza consecințelor schimbărilor globale și climatice, cum ar fi

Expunere de motive

Expunere de motive

Este util să se insiste mai mult pe cooperarea transnațională, pe problema calității aerului, pe riscurile legate de fenomenul schimbărilor globale și climatice și pe vulnerabilitatea deosebită a RUP. Problemele generate de schimbările climatice afectează adesea zone geografice cu nevoi și vulnerabilități specifice, cum ar fi insulele, orașele de coastă și zonele de munte.

Amendamentul 23

Amendamentul 23

Nou articol, după articolul 13

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | Eligibilitatea costurilor proiectelor legate de TVA și de personal





  (1)
     
  Condițiile de eligibilitate a costurilor sunt stabilite la articolul 126 din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 966/2012. Aceste costuri includ TVA și costurile de personal.




  Comisia furnizează, în cadrul evaluării la jumătatea perioadei și al evaluării ex post a programului LIFE, un rezumat pentru fiecare stat membru al rambursărilor de TVA pe care le-au solicitat beneficiarii proiectelor din cadrul programului LIFE, în etapa plății finale.






  (2)
     
  TVA-ul recuperabil nu este eligibil, fie că solicitantul optează să îl recupereze, fie că nu. TVA nu reprezintă o cheltuială eligibilă, cu excepția cazului în care este suportat într-adevăr și în mod definitiv de beneficiarul final. TVA-ul recuperabil prin orice mijloace nu poate fi considerat cost eligibil, chiar dacă nu este recuperat, de fapt, de beneficiarul final sau individual. Statutul public sau privat al beneficiarului final sau individual nu este luat în considerare la determinarea TVA-ului ca fiind cost eligibil în aplicarea dispozițiilor prezentului articol.






  (3)
     
  TVA-ul care nu poate fi recuperat poate fi declarat cost eligibil, cu condiția ca declarația să fie sprijinită cu dovezi corespunzătoare din partea unor societăți de auditori sau de experți contabili. TVA-ul care nu poate fi recuperat de beneficiarul final sau individual în temeiul aplicării unor norme naționale specifice reprezintă un cost eligibil numai în cazul în care astfel de norme sunt în deplină conformitate cu Directiva 2006/112/CE privind TVA. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Eligibilitatea costurilor proiectelor legate de TVA și de personal

(1)
     
  Condițiile de eligibilitate a costurilor sunt stabilite la articolul 126 din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 966/2012. Aceste costuri includ TVA și costurile de personal.

Comisia furnizează, în cadrul evaluării la jumătatea perioadei și al evaluării ex post a programului LIFE, un rezumat pentru fiecare stat membru al rambursărilor de TVA pe care le-au solicitat beneficiarii proiectelor din cadrul programului LIFE, în etapa plății finale.

(2)
     
  TVA-ul recuperabil nu este eligibil, fie că solicitantul optează să îl recupereze, fie că nu. TVA nu reprezintă o cheltuială eligibilă, cu excepția cazului în care este suportat într-adevăr și în mod definitiv de beneficiarul final. TVA-ul recuperabil prin orice mijloace nu poate fi considerat cost eligibil, chiar dacă nu este recuperat, de fapt, de beneficiarul final sau individual. Statutul public sau privat al beneficiarului final sau individual nu este luat în considerare la determinarea TVA-ului ca fiind cost eligibil în aplicarea dispozițiilor prezentului articol.

(3)
     
  TVA-ul care nu poate fi recuperat poate fi declarat cost eligibil, cu condiția ca declarația să fie sprijinită cu dovezi corespunzătoare din partea unor societăți de auditori sau de experți contabili. TVA-ul care nu poate fi recuperat de beneficiarul final sau individual în temeiul aplicării unor norme naționale specifice reprezintă un cost eligibil numai în cazul în care astfel de norme sunt în deplină conformitate cu Directiva 2006/112/CE privind TVA.

Expunere de motive

Expunere de motive

Acest amendament reia conținutul unui aviz anterior al CoR (Twitchen, ENVE V-018). TVA-ul a fost considerat un impediment în calea participării la edițiile precedente ale programului LIFE.

Amendamentul 24

Amendamentul 24

Articolul 21 alineatul (4)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (4)   Înainte de adoptarea unui act delegat, Comisia consultă experții desemnați de fiecare stat membru în conformitate cu principiile prevăzute în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare. | (4)   Înainte de adoptarea unui act delegat, Comisia consultă experții desemnați de fiecare stat membru în conformitate cu principiile prevăzute în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare
  și, dacă este cazul, Comisia consultă direct autoritățile locale și regionale și lansează consultări publice
  . |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(4)   Înainte de adoptarea unui act delegat, Comisia consultă experții desemnați de fiecare stat membru în conformitate cu principiile prevăzute în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare.

(4)   Înainte de adoptarea unui act delegat, Comisia consultă experții desemnați de fiecare stat membru în conformitate cu principiile prevăzute în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare
  și, dacă este cazul, Comisia consultă direct autoritățile locale și regionale și lansează consultări publice
  .

Expunere de motive

Expunere de motive

Este util să se menționeze explicit autoritățile locale și regionale.

Amendamentul 25

Amendamentul 25

Nou articol 21a, după articolul 21

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | Procedura comitetului





  (1)
     
  Comisia este asistată de Comitetul pentru programul LIFE pentru mediu și politici climatice. Respectivul comitet este un comitet în înțelesul Regulamentului (UE) nr. 182/2011.






  (2)
     
  În cazul în care se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.




  În cazul în care comitetul nu emite un aviz, Comisia nu adoptă proiectul de act de punere în aplicare și se aplică articolul 5 alineatul (4) al treilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 182/2011. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Procedura comitetului

(1)
     
  Comisia este asistată de Comitetul pentru programul LIFE pentru mediu și politici climatice. Respectivul comitet este un comitet în înțelesul Regulamentului (UE) nr. 182/2011.

(2)
     
  În cazul în care se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.

În cazul în care comitetul nu emite un aviz, Comisia nu adoptă proiectul de act de punere în aplicare și se aplică articolul 5 alineatul (4) al treilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.

Expunere de motive

Expunere de motive

Acest amendament reproduce articolul 30 din actualul regulament privind programul LIFE [(UE) nr. 1293/2013)], pentru garantarea unei mai mari participări la punerea în aplicare a acestui program și a unui control mai strict al acesteia.

II.   RECOMANDĂRI POLITICE

RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR

Observații generale

Observații generale

| 1. | întâmpină cu satisfacție propunerea Comisiei Europene, care, reconfirmând fără rezerve programul LIFE pentru următorul CFM, recunoaște explicit succesul și valoarea sa adăugată europeană de până în prezent; |
| --- | --- |

1.

întâmpină cu satisfacție propunerea Comisiei Europene, care, reconfirmând fără rezerve programul LIFE pentru următorul CFM, recunoaște explicit succesul și valoarea sa adăugată europeană de până în prezent;

| 2. | salută faptul că propunerea de regulament trimite în mod expres la obiectivele de dezvoltare durabilă ale Organizației Națiunilor Unite și contribuie la absorbția a 25 % din bugetul CFM, în vederea îndeplinirii obiectivelor în materie de schimbări climatice. Comitetul Regiunilor încurajează recunoașterea și susținerea în mod explicit, în bugetul Uniunii, a obiectivelor de dezvoltare durabilă ale Națiunilor Unite; |
| --- | --- |

2.

salută faptul că propunerea de regulament trimite în mod expres la obiectivele de dezvoltare durabilă ale Organizației Națiunilor Unite și contribuie la absorbția a 25 % din bugetul CFM, în vederea îndeplinirii obiectivelor în materie de schimbări climatice. Comitetul Regiunilor încurajează recunoașterea și susținerea în mod explicit, în bugetul Uniunii, a obiectivelor de dezvoltare durabilă ale Națiunilor Unite;

| 3. | subliniază impactul direct considerabil pe care – dovedit lucru – îl are programul LIFE asupra autorităților locale și regionale, prin conservarea biodiversității, îmbunătățirea calității mediului și, astfel, prin contribuția la reducerea și atenuarea efectelor dramatice cauzate de schimbările climatice, împotriva cărora luptă în linia întâi autoritățile locale și regionale; |
| --- | --- |

3.

subliniază impactul direct considerabil pe care – dovedit lucru – îl are programul LIFE asupra autorităților locale și regionale, prin conservarea biodiversității, îmbunătățirea calității mediului și, astfel, prin contribuția la reducerea și atenuarea efectelor dramatice cauzate de schimbările climatice, împotriva cărora luptă în linia întâi autoritățile locale și regionale;

| 4. | aprobă propunerea de majorare cu 60 % a bugetului prevăzut în CFM pentru programul LIFE. Cu toate acestea, subliniază că această majorare de buget corespunde și unei extinderi a temelor care urmează să fie finanțate din viitorul program LIFE (precum noul subprogram „Tranziția către energia curată”, prin care vor fi finanțate proiecte ce intră sub incidența programului Orizont 2020, în cadrul actualului CFM); prin urmare, Comitetul se vede obligat să sublinieze că, în realitate, creșterea bugetului propusă de Comisia Europeană este departe de procentul de 60 % anunțat de Comisie și speră că ar putea fi luată în considerare o nouă creștere, care să fie compatibilă cu propunerea generală privind CFM; |
| --- | --- |

4.

aprobă propunerea de majorare cu 60 % a bugetului prevăzut în CFM pentru programul LIFE. Cu toate acestea, subliniază că această majorare de buget corespunde și unei extinderi a temelor care urmează să fie finanțate din viitorul program LIFE (precum noul subprogram „Tranziția către energia curată”, prin care vor fi finanțate proiecte ce intră sub incidența programului Orizont 2020, în cadrul actualului CFM); prin urmare, Comitetul se vede obligat să sublinieze că, în realitate, creșterea bugetului propusă de Comisia Europeană este departe de procentul de 60 % anunțat de Comisie și speră că ar putea fi luată în considerare o nouă creștere, care să fie compatibilă cu propunerea generală privind CFM;

| 5. | își exprimă îngrijorarea că fondurile puse la dispoziția autorităților locale și regionale pentru proiecte legate de politica privind schimbările climatice și de tranziția energetică ar putea fi reduse, în ansamblu, în următorul CFM 2021-2027, în contextul propunerilor de reducere a bugetelor FEDR și FEADR; |
| --- | --- |

5.

își exprimă îngrijorarea că fondurile puse la dispoziția autorităților locale și regionale pentru proiecte legate de politica privind schimbările climatice și de tranziția energetică ar putea fi reduse, în ansamblu, în următorul CFM 2021-2027, în contextul propunerilor de reducere a bugetelor FEDR și FEADR;

| 6. | își exprimă dezacordul cu privire la absența oricărei referiri la Comitetul LIFE, care nu a fost menționat în propunerea Comisiei Europene. Consideră, de fapt, că acest comitet nu ar trebui desființat, ci dimpotrivă, ar trebui să promoveze o participare mai eficace a autorităților locale și regionale la programul LIFE; |
| --- | --- |

6.

își exprimă dezacordul cu privire la absența oricărei referiri la Comitetul LIFE, care nu a fost menționat în propunerea Comisiei Europene. Consideră, de fapt, că acest comitet nu ar trebui desființat, ci dimpotrivă, ar trebui să promoveze o participare mai eficace a autorităților locale și regionale la programul LIFE;

| 7. | salută decizia de a insista asupra calității proiectelor, evitând pre-alocările obligatorii pe criterii geografice (promovând, în același timp, o repartizare echitabilă și echilibrată a proiectelor) și întâmpină cu satisfacție tentativa de simplificare a regulamentului programului. Cu toate acestea, Comitetul avertizează cu privire la riscul ca prea multe aspecte să fie lăsate în seama actelor delegate de nivelul al doilea și, în acest sens, solicită ca nivelurile de cofinanțare a autorităților locale și regionale să nu fie diminuate în viitoarele cereri de propuneri; |
| --- | --- |

7.

salută decizia de a insista asupra calității proiectelor, evitând pre-alocările obligatorii pe criterii geografice (promovând, în același timp, o repartizare echitabilă și echilibrată a proiectelor) și întâmpină cu satisfacție tentativa de simplificare a regulamentului programului. Cu toate acestea, Comitetul avertizează cu privire la riscul ca prea multe aspecte să fie lăsate în seama actelor delegate de nivelul al doilea și, în acest sens, solicită ca nivelurile de cofinanțare a autorităților locale și regionale să nu fie diminuate în viitoarele cereri de propuneri;

| 8. | consideră că este esențial să se valorifice programul LIFE prin favorizarea reeditării proiectelor de succes și, de asemenea, să fie utilizat drept catalizator pentru atragerea de fonduri suplimentare (private și publice, din Fondul European de Dezvoltare Regională). Invită Comisia să pună în aplicare mijloace corespunzătoare de informare, diseminare și asistență tehnică, pentru a încuraja și sprijini autoritățile locale și regionale să participe la program. În acest sens, Comitetul recomandă, de asemenea, promovarea unor proiecte de comunicare în rețea între punctele de contact naționale, pentru a înlesni schimbul de bune practici și cooperarea transnațională; |
| --- | --- |

8.

consideră că este esențial să se valorifice programul LIFE prin favorizarea reeditării proiectelor de succes și, de asemenea, să fie utilizat drept catalizator pentru atragerea de fonduri suplimentare (private și publice, din Fondul European de Dezvoltare Regională). Invită Comisia să pună în aplicare mijloace corespunzătoare de informare, diseminare și asistență tehnică, pentru a încuraja și sprijini autoritățile locale și regionale să participe la program. În acest sens, Comitetul recomandă, de asemenea, promovarea unor proiecte de comunicare în rețea între punctele de contact naționale, pentru a înlesni schimbul de bune practici și cooperarea transnațională;

| 9. | subliniază atenția și importanța rețelei Natura 2000 pentru programul LIFE și consideră că sprijinul acordat acestei rețele trebuie să rămână un obiectiv esențial al subprogramului „Natură și biodiversitate”; |
| --- | --- |

9.

subliniază atenția și importanța rețelei Natura 2000 pentru programul LIFE și consideră că sprijinul acordat acestei rețele trebuie să rămână un obiectiv esențial al subprogramului „Natură și biodiversitate”;

| 10. | înțelege și acceptă necesitatea încercării de a promova mobilizarea capitalului privat, inclusiv pentru investițiile de mediu, însă invită Comisia să ofere mai multe clarificări cu privire la „operațiunile de finanțare mixtă” și la rezultatele obținute prin proiectele-pilot finanțate cu ajutorul instrumentelor financiare, în cadrul programului LIFE pentru perioada 2014-2020. |
| --- | --- |

10.

înțelege și acceptă necesitatea încercării de a promova mobilizarea capitalului privat, inclusiv pentru investițiile de mediu, însă invită Comisia să ofere mai multe clarificări cu privire la „operațiunile de finanțare mixtă” și la rezultatele obținute prin proiectele-pilot finanțate cu ajutorul instrumentelor financiare, în cadrul programului LIFE pentru perioada 2014-2020.

Bruxelles, 9 octombrie 2018.

Președintele Comitetului European al Regiunilor

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  COM(2015) 614 final, 2.12.2015.

1

(2)  Cadrul de politici privind clima și energia pentru 2030, COM(2014) 15, 22.1.2014.

2

(3)  Strategia UE privind adaptarea la schimbările climatice, COM(2013) 216 final, 16.4.2013.

3

(4)  Pachetul „Energie curată pentru toți europenii”, COM(2016) 860, 30.11.2016.

4

(5)  Planul de acțiune pentru natură, cetățeni și economie, COM(2017) 198, 27.4.2017.

5

(6)  Programul „Aer curat pentru Europa”, COM(2013) 918.

6

(7)  Directiva 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2000 de stabilire a unui cadru de politică comunitară în domeniul apei (JO L 327, 22.12.2000, p. 1).

7

(8)  Strategia tematică pentru protecția solului, COM(2006) 231.

8

(9)  Strategia pentru o mobilitate cu emisii scăzute de dioxid de carbon, COM(2016) 501 final.

9

(10)  Planul de acțiune privind infrastructura pentru combustibili alternativi, în temeiul articolului 10 alineatul (6) din Directiva 2014/94/UE, 8.11.2017.

10

(1)  COM(2015) 614 final, 2.12.2015.

1

(2)  Cadrul de politici privind clima și energia pentru 2030, COM(2014) 15, 22.1.2014.

2

(3)  Strategia UE privind adaptarea la schimbările climatice, COM(2013) 216 final, 16.4.2013.

3

(4)  Pachetul „Energie curată pentru toți europenii”, COM(2016) 860, 30.11.2016.

4

(5)  
  Decizia nr. 1386/2013/UE

5

Decizia nr. 1386/2013/UE

(6)  Planul de acțiune pentru natură, cetățeni și economie, COM(2017) 198, 27.4.2017.

6

(7)  Programul „Aer curat pentru Europa”, COM(2013) 918.

7

(8)  Directiva 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2000 de stabilire a unui cadru de politică comunitară în domeniul apei (JO L 327, 22.12.2000, p. 1).

8

(9)  Strategia tematică pentru protecția solului, COM(2006) 231.

9

(10)  Strategia pentru o mobilitate cu emisii scăzute de dioxid de carbon, COM(2016) 501 final.

10

(11)  Planul de acțiune privind infrastructura pentru combustibili alternativi, în temeiul articolului 10 alineatul (6) din Directiva 2014/94/UE, 8.11.2017.

11

(12)  
  Directiva 2002/49/CE privind evaluarea și gestiunea zgomotului ambiental.

12

Directiva 2002/49/CE privind evaluarea și gestiunea zgomotului ambiental.

(13)  
  O strategie europeană pentru materialele plastice într-o economie circulară, COM(2018) 28 final.

13

O strategie europeană pentru materialele plastice într-o economie circulară, COM(2018) 28 final.

(14)  
  Directiva 2007/60/CE privind evaluarea și gestionarea riscurilor de inundații.

14

Directiva 2007/60/CE privind evaluarea și gestionarea riscurilor de inundații.

(15)  
  Infrastructurile ecologice – Valorificarea capitalului natural al Europei, COM(2013) 249 final.

15

Infrastructurile ecologice – Valorificarea capitalului natural al Europei, COM(2013) 249 final.

(1)  Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Evaluarea punerii în aplicare a politicilor de mediu ale UE: provocări comune și modalități de unire a eforturilor pentru obținerea de rezultate mai bune [COM/2017/063 final].

1

(1)  Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Evaluarea punerii în aplicare a politicilor de mediu ale UE: provocări comune și modalități de unire a eforturilor pentru obținerea de rezultate mai bune [COM(2017) 63 final].

1

(1)  
  După cum se prevede în COM(2017) 623 final, „Un parteneriat strategic consolidat și reînnoit cu regiunile ultraperiferice ale UE”.

1

După cum se prevede în COM(2017) 623 final, „Un parteneriat strategic consolidat și reînnoit cu regiunile ultraperiferice ale UE”.

---

| 21.12.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 461/173 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 461/173

---

Avizul Comitetului European al Regiunilor — Mecanismul pentru interconectarea Europei

(2018/C 461/15)

| Raportor general: | Isabelle BOUDINEAU (FR-PSE), vicepreședintă a Consiliului Regional Nouvelle-Aquitaine |
| --- | --- |
| Document de referință: | Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Mecanismului pentru Interconectarea Europei și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1316/2013 și a Regulamentului (UE) nr. 283/2014
  COM(2018) 438 final
  Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1316/2013 în ceea ce privește retragerea Regatului Unit din Uniune
  COM(2018) 568 final |

Raportor general:

Isabelle BOUDINEAU (FR-PSE), vicepreședintă a Consiliului Regional Nouvelle-Aquitaine

Document de referință:

Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Mecanismului pentru Interconectarea Europei și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1316/2013 și a Regulamentului (UE) nr. 283/2014

COM(2018) 438 final

Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1316/2013 în ceea ce privește retragerea Regatului Unit din Uniune

COM(2018) 568 final

I.   RECOMANDĂRI DEAMENDAMENTE

Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Mecanismului pentru Interconectarea Europei și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1316/2013 și a Regulamentului (UE) nr. 283/2014

COM(2018) 438 final – partea 1

Amendamentul 1

Considerentul 15

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| În comunicarea sa intitulată „Un parteneriat strategic reînnoit și consolidat cu regiunile ultraperiferice ale Uniunii Europene” (1), Comisia a subliniat necesitățile specifice ale regiunilor ultraperiferice în materie de transporturi
  și nevoia de a asigura
  o finanțare din partea Uniunii menită să corespundă acestor necesități, inclusiv prin intermediul programului. | În comunicarea sa intitulată „Un parteneriat strategic reînnoit și consolidat cu regiunile ultraperiferice ale Uniunii Europene” (1), Comisia a subliniat necesitățile specifice ale regiunilor ultraperiferice în materie de transporturi
  , energie, precum și pe plan digital
  .
  Subliniază faptul că, în ceea ce privește transporturile, acestea trebuie să beneficieze de
  o finanțare din partea Uniunii menită să corespundă acestor necesități, inclusiv prin intermediul programului. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

În comunicarea sa intitulată „Un parteneriat strategic reînnoit și consolidat cu regiunile ultraperiferice ale Uniunii Europene” (1), Comisia a subliniat necesitățile specifice ale regiunilor ultraperiferice în materie de transporturi
  și nevoia de a asigura
  o finanțare din partea Uniunii menită să corespundă acestor necesități, inclusiv prin intermediul programului.

În comunicarea sa intitulată „Un parteneriat strategic reînnoit și consolidat cu regiunile ultraperiferice ale Uniunii Europene” (1), Comisia a subliniat necesitățile specifice ale regiunilor ultraperiferice în materie de transporturi
  , energie, precum și pe plan digital
  .
  Subliniază faptul că, în ceea ce privește transporturile, acestea trebuie să beneficieze de
  o finanțare din partea Uniunii menită să corespundă acestor necesități, inclusiv prin intermediul programului.

Expunere de motive

În comunicarea sa privind regiunile ultraperiferice (RUP), Comisia recunoaște că aceste regiuni au potențial și în ceea ce privește energia, și pe plan digital, însă ele se confruntă cu o serie de constrângeri și au nevoie de sprijin pentru a le depăși.

Amendamentul 2

Considerentul 22

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Comunicarea intitulată „Conectivitate pentru o piață unică digitală competitivă – către o societate europeană a gigabiților” (1) (Societatea Gigabit) stabilește obiective strategice pentru 2025, în vederea optimizării investițiilor în infrastructura de conectivitate digitală. Directiva (UE) 2018/XXX (Codul european al comunicațiilor electronice) vizează, printre altele, crearea unui cadru de reglementare care să stimuleze investițiile private în rețelele de conectivitate digitală. Totuși, este clar că implementările rețelei vor rămâne neviabile din punct de vedere comercial în multe domenii pe întreg teritoriul Uniunii Europene, din cauza unei serii de factori precum izolarea și particularitățile geografice/teritoriale, densitatea scăzută a populației, diverși factori socio-economici. Prin urmare, programul ar trebui să fie ajustat pentru a contribui la îndeplinirea acestor obiective strategice stabilite în Strategia societății gigabiților, care vine în completarea sprijinului acordat pentru implementarea rețelelor de foarte mare capacitate de către alte programe, în special Fondul european de dezvoltare regională (FEDER) și Fondul de coeziune și fondul InvestEU. | Comunicarea intitulată „Conectivitate pentru o piață unică digitală competitivă – către o societate europeană a gigabiților” (1) (Societatea Gigabit) stabilește obiective strategice pentru 2025, în vederea optimizării investițiilor în infrastructura de conectivitate digitală. Directiva (UE) 2018/XXX (Codul european al comunicațiilor electronice) vizează, printre altele, crearea unui cadru de reglementare care să stimuleze investițiile private în rețelele de conectivitate digitală. Totuși, este clar că implementările rețelei vor rămâne neviabile din punct de vedere comercial în multe domenii pe întreg teritoriul Uniunii Europene, din cauza unei serii de factori precum izolarea și particularitățile geografice/teritoriale,
  așa cum se întâmplă în cazul regiunilor ultraperiferice,
  densitatea scăzută a populației, diverși factori socio-economici. Prin urmare, programul ar trebui să fie ajustat pentru a contribui la îndeplinirea acestor obiective strategice stabilite în Strategia societății gigabiților, care vine în completarea sprijinului acordat pentru implementarea rețelelor de foarte mare capacitate de către alte programe, în special Fondul european de dezvoltare regională (FEDER) și Fondul de coeziune și fondul InvestEU. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Comunicarea intitulată „Conectivitate pentru o piață unică digitală competitivă – către o societate europeană a gigabiților” (1) (Societatea Gigabit) stabilește obiective strategice pentru 2025, în vederea optimizării investițiilor în infrastructura de conectivitate digitală. Directiva (UE) 2018/XXX (Codul european al comunicațiilor electronice) vizează, printre altele, crearea unui cadru de reglementare care să stimuleze investițiile private în rețelele de conectivitate digitală. Totuși, este clar că implementările rețelei vor rămâne neviabile din punct de vedere comercial în multe domenii pe întreg teritoriul Uniunii Europene, din cauza unei serii de factori precum izolarea și particularitățile geografice/teritoriale, densitatea scăzută a populației, diverși factori socio-economici. Prin urmare, programul ar trebui să fie ajustat pentru a contribui la îndeplinirea acestor obiective strategice stabilite în Strategia societății gigabiților, care vine în completarea sprijinului acordat pentru implementarea rețelelor de foarte mare capacitate de către alte programe, în special Fondul european de dezvoltare regională (FEDER) și Fondul de coeziune și fondul InvestEU.

Comunicarea intitulată „Conectivitate pentru o piață unică digitală competitivă – către o societate europeană a gigabiților” (1) (Societatea Gigabit) stabilește obiective strategice pentru 2025, în vederea optimizării investițiilor în infrastructura de conectivitate digitală. Directiva (UE) 2018/XXX (Codul european al comunicațiilor electronice) vizează, printre altele, crearea unui cadru de reglementare care să stimuleze investițiile private în rețelele de conectivitate digitală. Totuși, este clar că implementările rețelei vor rămâne neviabile din punct de vedere comercial în multe domenii pe întreg teritoriul Uniunii Europene, din cauza unei serii de factori precum izolarea și particularitățile geografice/teritoriale,
  așa cum se întâmplă în cazul regiunilor ultraperiferice,
  densitatea scăzută a populației, diverși factori socio-economici. Prin urmare, programul ar trebui să fie ajustat pentru a contribui la îndeplinirea acestor obiective strategice stabilite în Strategia societății gigabiților, care vine în completarea sprijinului acordat pentru implementarea rețelelor de foarte mare capacitate de către alte programe, în special Fondul european de dezvoltare regională (FEDER) și Fondul de coeziune și fondul InvestEU.

Expunere de motive

Regiunile ultraperiferice (RUP) reprezintă un caz emblematic al acestei situații, așa cum se recunoaște în articolul 349 din TFUE. Ele se confruntă cu o serie de constrângeri (depărtarea, insularitatea, dimensiunile mici, relieful și clima), care, având în vedere caracterul lor permanent și cumulativ, le îngreunează dezvoltarea.

Amendamentul 3

Considerentul (28)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Instalarea rețelelor de comunicații electronice de bază, inclusiv cu cabluri submarine care conectează teritoriile europene cu țări terțe de pe alte continente sau care conectează insulele europene sau
  teritoriile de peste mări
  cu continentul, este necesară în vederea asigurării redundanței necesare pentru astfel de infrastructuri vitale, precum și pentru a spori capacitatea de rezistență a UE și a rețelelor digitale. Cu toate acestea, astfel de proiecte sunt adesea neviabile din punct de vedere comercial fără sprijin public. | Instalarea rețelelor de comunicații electronice de bază, inclusiv cu cabluri submarine care conectează teritoriile europene cu țări terțe de pe alte continente sau care conectează insulele europene sau
  regiunile ultraperiferice
  cu continentul, este necesară în vederea asigurării redundanței necesare pentru astfel de infrastructuri vitale, precum și pentru a spori capacitatea de rezistență a UE și a rețelelor digitale. Cu toate acestea, astfel de proiecte sunt adesea neviabile din punct de vedere comercial fără sprijin public. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Instalarea rețelelor de comunicații electronice de bază, inclusiv cu cabluri submarine care conectează teritoriile europene cu țări terțe de pe alte continente sau care conectează insulele europene sau
  teritoriile de peste mări
  cu continentul, este necesară în vederea asigurării redundanței necesare pentru astfel de infrastructuri vitale, precum și pentru a spori capacitatea de rezistență a UE și a rețelelor digitale. Cu toate acestea, astfel de proiecte sunt adesea neviabile din punct de vedere comercial fără sprijin public.

Instalarea rețelelor de comunicații electronice de bază, inclusiv cu cabluri submarine care conectează teritoriile europene cu țări terțe de pe alte continente sau care conectează insulele europene sau
  regiunile ultraperiferice
  cu continentul, este necesară în vederea asigurării redundanței necesare pentru astfel de infrastructuri vitale, precum și pentru a spori capacitatea de rezistență a UE și a rețelelor digitale. Cu toate acestea, astfel de proiecte sunt adesea neviabile din punct de vedere comercial fără sprijin public.

Expunere de motive

Contextul specific al regiunilor ultraperiferice (RUP), izolate de continentul european, dar apropiate de alte continente, face ca această problemă să fie și mai importantă.

Amendamentul 4

Articolul 2 litera (h)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (h) | „proiect transfrontalier în domeniul energiei din surse regenerabile” înseamnă un proiect selectat sau eligibil pentru a fi selectat în cadrul unui acord de cooperare sau al oricărui alt tip de aranjamente între statele membre sau între statele membre și țările terțe, astfel cum sunt definite în articolele 6, 7, 9 sau 11 din Directiva 2009/82 în planificarea sau introducerea energiei din surse regenerabile, în conformitate cu criteriile stabilite în partea IV din anexa la prezentul regulament; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(h)

„proiect transfrontalier în domeniul energiei din surse regenerabile” înseamnă un proiect selectat sau eligibil pentru a fi selectat în cadrul unui acord de cooperare sau al oricărui alt tip de aranjamente între statele membre sau între statele membre și țările terțe, astfel cum sunt definite în articolele 6, 7, 9 sau 11 din Directiva 2009/82 în planificarea sau introducerea energiei din surse regenerabile, în conformitate cu criteriile stabilite în partea IV din anexa la prezentul regulament;

| (h) | „proiect transfrontalier în domeniul energiei din surse regenerabile” înseamnă un proiect selectat sau eligibil pentru a fi selectat în cadrul
  unei GECT, al
  unui acord de cooperare sau al oricărui alt tip de aranjamente între statele membre
  , între autoritățile locale sau regionale
  sau între statele membre și țările terțe, astfel cum sunt definite în articolele 6, 7, 9 sau 11 din Directiva 2009/82 în planificarea sau introducerea energiei din surse regenerabile, în conformitate cu criteriile stabilite în partea IV din anexa la prezentul regulament; |
| --- | --- |

(h)

„proiect transfrontalier în domeniul energiei din surse regenerabile” înseamnă un proiect selectat sau eligibil pentru a fi selectat în cadrul
  unei GECT, al
  unui acord de cooperare sau al oricărui alt tip de aranjamente între statele membre
  , între autoritățile locale sau regionale
  sau între statele membre și țările terțe, astfel cum sunt definite în articolele 6, 7, 9 sau 11 din Directiva 2009/82 în planificarea sau introducerea energiei din surse regenerabile, în conformitate cu criteriile stabilite în partea IV din anexa la prezentul regulament;

Expunere de motive

Trebuie încurajată recurgerea la GECT pentru dezvoltarea proiectelor transfrontaliere. În plus, anumite proiecte nu primesc decât finanțare din partea autorităților locale și regionale, care trebuie, ca atare, să gestioneze și accesul la cererile de finanțare europeană.

Amendamentul 5

Articolul 3 alineatul (2) litera (a) punctul (i)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (i) | să contribuie la dezvoltarea proiectelor de interes comun referitoare la rețele și infrastructuri eficiente și interconectate pentru o mobilitate inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, în condiții sigure și securizate; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(i)

să contribuie la dezvoltarea proiectelor de interes comun referitoare la rețele și infrastructuri eficiente și interconectate pentru o mobilitate inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, în condiții sigure și securizate;

| (i) | să contribuie la dezvoltarea proiectelor
  strategice
  de interes comun referitoare la rețele și infrastructuri eficiente și interconectate pentru o mobilitate inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, în condiții sigure și securizate
  și cu consolidarea coeziunii economice, sociale și teritoriale a Uniunii, acordând prioritate în special executării și finalizării proiectelor și lucrărilor la principalele coridoare și la axele principale incluse în anexa la regulament
  ; |
| --- | --- |

(i)

să contribuie la dezvoltarea proiectelor
  strategice
  de interes comun referitoare la rețele și infrastructuri eficiente și interconectate pentru o mobilitate inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, în condiții sigure și securizate
  și cu consolidarea coeziunii economice, sociale și teritoriale a Uniunii, acordând prioritate în special executării și finalizării proiectelor și lucrărilor la principalele coridoare și la axele principale incluse în anexa la regulament
  ;

Amendamentul 6

Articolul 3 alineatul (2) literele (a), (b) și (c)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Programul are următoarele obiective specifice: | Programul are următoarele obiective specifice: |
| (a) | În sectorul transporturilor: |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Programul are următoarele obiective specifice:

Programul are următoarele obiective specifice:

(a)

În sectorul transporturilor:

| (a) | În sectorul transporturilor: |
| --- | --- |

(a)

În sectorul transporturilor:

| | (i) | să contribuie la dezvoltarea proiectelor de interes comun referitoare la rețele și infrastructuri eficiente și interconectate pentru o mobilitate inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, în condiții sigure și securizate; |
| --- | --- | --- |

(i)

să contribuie la dezvoltarea proiectelor de interes comun referitoare la rețele și infrastructuri eficiente și interconectate pentru o mobilitate inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, în condiții sigure și securizate;

| | (i) | să contribuie la dezvoltarea proiectelor de interes comun referitoare la rețele și infrastructuri eficiente și interconectate pentru o mobilitate inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, în condiții sigure și securizate; |
| --- | --- | --- |

(i)

să contribuie la dezvoltarea proiectelor de interes comun referitoare la rețele și infrastructuri eficiente și interconectate pentru o mobilitate inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, în condiții sigure și securizate;

| | (ii) | să adapteze rețelele TEN-T la nevoile în materie de mobilitate militară; |
| --- | --- | --- |

(ii)

să adapteze rețelele TEN-T la nevoile în materie de mobilitate militară;

| | (ii) | să adapteze rețelele TEN-T la nevoile în materie de mobilitate militară
  , pentru a asigura o utilizare dublă (civilă și militară) a anumitor infrastructuri strategice de transport, prin efectuarea și finalizarea îmbunătățirii conexiunilor interoperabile la frontieră, cu soluții care să faciliteze și să permită transferul modal de mărfuri și călători pentru a spori interoperabilitatea rețelelor și a coridoarelor
  ; |
| --- | --- | --- |

(ii)

să adapteze rețelele TEN-T la nevoile în materie de mobilitate militară
  , pentru a asigura o utilizare dublă (civilă și militară) a anumitor infrastructuri strategice de transport, prin efectuarea și finalizarea îmbunătățirii conexiunilor interoperabile la frontieră, cu soluții care să faciliteze și să permită transferul modal de mărfuri și călători pentru a spori interoperabilitatea rețelelor și a coridoarelor
  ;

| | (iii) | să asigure îmbunătățirea accesibilității regiunilor ultraperiferice, a mobilității populației acestora și a transportului de mărfuri; |
| --- | --- | --- |

(iii)

să asigure îmbunătățirea accesibilității regiunilor ultraperiferice, a mobilității populației acestora și a transportului de mărfuri;

| (b) | în sectorul energetic, să contribuie la dezvoltarea de proiecte de interes comun referitoare la o mai bună integrare a pieței interne a energiei, la interoperabilitatea rețelelor transfrontaliere și transsectoriale, la facilitarea decarbonizării și securitatea aprovizionării, precum și la facilitarea cooperării transfrontaliere în domeniul energiei din surse regenerabile; |
| --- | --- |

(b)

în sectorul energetic, să contribuie la dezvoltarea de proiecte de interes comun referitoare la o mai bună integrare a pieței interne a energiei, la interoperabilitatea rețelelor transfrontaliere și transsectoriale, la facilitarea decarbonizării și securitatea aprovizionării, precum și la facilitarea cooperării transfrontaliere în domeniul energiei din surse regenerabile;

| (b) | în sectorul energetic, să contribuie la dezvoltarea de proiecte de interes comun referitoare la o mai bună integrare a pieței interne a energiei, la interoperabilitatea rețelelor transfrontaliere și transsectoriale, la facilitarea decarbonizării și securitatea aprovizionării, precum și la facilitarea cooperării transfrontaliere
  și interregionale, în special între regiunile ultraperiferice,
  în domeniul energiei din surse regenerabile; |
| --- | --- |

(b)

în sectorul energetic, să contribuie la dezvoltarea de proiecte de interes comun referitoare la o mai bună integrare a pieței interne a energiei, la interoperabilitatea rețelelor transfrontaliere și transsectoriale, la facilitarea decarbonizării și securitatea aprovizionării, precum și la facilitarea cooperării transfrontaliere
  și interregionale, în special între regiunile ultraperiferice,
  în domeniul energiei din surse regenerabile;

| (c) | în sectorul digital, să contribuie la instalarea unor rețele digitale de foarte mare capacitate și a sistemelor 5G, la sporirea rezilienței și a
  capacității
  rețelelor digitale centrale pe teritoriul UE, corelându-le cu teritoriile învecinate, precum și la digitalizarea rețelelor de transport și de energie. |
| --- | --- |

(c)

în sectorul digital, să contribuie la instalarea unor rețele digitale de foarte mare capacitate și a sistemelor 5G, la sporirea rezilienței și a
  capacității
  rețelelor digitale centrale pe teritoriul UE, corelându-le cu teritoriile învecinate, precum și la digitalizarea rețelelor de transport și de energie.

| (c) | în sectorul digital, să contribuie la instalarea unor rețele digitale de foarte mare capacitate și a sistemelor 5G, la sporirea rezilienței și a
  capacităților
  rețelelor digitale centrale pe teritoriul UE, corelându-le cu teritoriile învecinate
  și cu regiunile ultraperiferice
  , precum și la
  sistemele de conectivitate în bandă largă de mare viteză din regiunile ultraperiferice și la
  digitalizarea rețelelor de transport și de energie. |
| --- | --- |

(c)

în sectorul digital, să contribuie la instalarea unor rețele digitale de foarte mare capacitate și a sistemelor 5G, la sporirea rezilienței și a
  capacităților
  rețelelor digitale centrale pe teritoriul UE, corelându-le cu teritoriile învecinate
  și cu regiunile ultraperiferice
  , precum și la
  sistemele de conectivitate în bandă largă de mare viteză din regiunile ultraperiferice și la
  digitalizarea rețelelor de transport și de energie.

Expunere de motive

Articolul 3 alineatul (2) trebuie să includă o referire la situația specifică a regiunilor ultraperiferice (RUP), în mod similar dispozițiilor de la articolul 10 („Priorități generale”) al actualului Regulament (UE) nr. 1315/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind orientările Uniunii pentru dezvoltarea rețelei transeuropene de transport.

Amendamentul 7

Articolul 4 alineatul (8)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 8.   În ceea ce privește sumele transferate din Fondul de coeziune,
  30 % din aceste sume trebuie să fie puse de îndată la dispoziția tuturor statelor membre eligibile pentru finanțare din Fondul de coeziune, în vederea finanțării proiectelor de infrastructură în domeniul transporturilor în conformitate cu prezentul regulament, acordând prioritate legăturilor transfrontaliere și legăturilor lipsă. Până
  la 31 decembrie 2023, selecția proiectelor eligibile pentru finanțare trebuie să respecte alocațiile naționale din cadrul Fondului de coeziune
  în ceea ce privește 70 % din resursele transferate
  . Începând cu 1 ianuarie 2024, resursele transferate programului care nu au fost angajate pentru un proiect de infrastructură în domeniul transporturilor sunt puse la dispoziția tuturor statelor membre eligibile pentru finanțare din Fondul de coeziune, în vederea finanțării proiectelor de infrastructură în domeniul transporturilor în conformitate cu prezentul regulament. | 8.   În ceea ce privește sumele transferate din Fondul de coeziune,
  până
  la 31 decembrie 2023, selecția proiectelor eligibile pentru finanțare trebuie să respecte alocațiile naționale din cadrul Fondului de coeziune. Începând cu 1 ianuarie 2024, resursele transferate programului care nu au fost angajate pentru un proiect de infrastructură în domeniul transporturilor sunt puse la dispoziția tuturor statelor membre eligibile pentru finanțare din Fondul de coeziune, în vederea finanțării proiectelor de infrastructură în domeniul transporturilor în conformitate cu prezentul regulament
  , acordându-se prioritate legăturilor transfrontaliere, legăturilor care lipsesc și proiectelor din regiunile ultraperiferice
  .


  În cazul fondurilor transferate din Fondul de coeziune, utilizarea de către statele membre se face în funcție de cotele naționale. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

8.   În ceea ce privește sumele transferate din Fondul de coeziune,
  30 % din aceste sume trebuie să fie puse de îndată la dispoziția tuturor statelor membre eligibile pentru finanțare din Fondul de coeziune, în vederea finanțării proiectelor de infrastructură în domeniul transporturilor în conformitate cu prezentul regulament, acordând prioritate legăturilor transfrontaliere și legăturilor lipsă. Până
  la 31 decembrie 2023, selecția proiectelor eligibile pentru finanțare trebuie să respecte alocațiile naționale din cadrul Fondului de coeziune
  în ceea ce privește 70 % din resursele transferate
  . Începând cu 1 ianuarie 2024, resursele transferate programului care nu au fost angajate pentru un proiect de infrastructură în domeniul transporturilor sunt puse la dispoziția tuturor statelor membre eligibile pentru finanțare din Fondul de coeziune, în vederea finanțării proiectelor de infrastructură în domeniul transporturilor în conformitate cu prezentul regulament.

8.   În ceea ce privește sumele transferate din Fondul de coeziune,
  până
  la 31 decembrie 2023, selecția proiectelor eligibile pentru finanțare trebuie să respecte alocațiile naționale din cadrul Fondului de coeziune. Începând cu 1 ianuarie 2024, resursele transferate programului care nu au fost angajate pentru un proiect de infrastructură în domeniul transporturilor sunt puse la dispoziția tuturor statelor membre eligibile pentru finanțare din Fondul de coeziune, în vederea finanțării proiectelor de infrastructură în domeniul transporturilor în conformitate cu prezentul regulament
  , acordându-se prioritate legăturilor transfrontaliere, legăturilor care lipsesc și proiectelor din regiunile ultraperiferice
  .

În cazul fondurilor transferate din Fondul de coeziune, utilizarea de către statele membre se face în funcție de cotele naționale.

Expunere de motive

Expunere de motive

Resursele transferate din Fondul de coeziune sunt un aspect esențial al MIE. Cu toate acestea, ținând cont de reducerea importantă a creditelor generale ale Fondului de coeziune, orașele și regiunile statelor membre beneficiare nu ar putea accepta riscul unei pierderi bugetare suplimentare. Este, totuși, necesar ca întreaga sumă să fie cheltuită la sfârșitul perioadei de programare.

Amendamentul 8

Amendamentul 8

Articolul 4 alineatul (9)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Resursele alocate statelor membre în cadrul gestiunii partajate pot fi
  , la cererea acestora,
  transferate către program. Comisia implementează aceste resurse direct în conformitate cu [articolul 62 alineatul (1) litera (a)] din Regulamentul financiar sau indirect în conformitate cu același articol litera (c).
  Dacă este posibil, resursele respective

  sunt utilizate în beneficiul

  statului membru în cauză
  . | Resursele
  care au fost
  alocate statelor membre în cadrul gestiunii partajate
  și pot fi transferate în conformitate cu articolul 21 din Regulamentul (UE) XX (Regulamentul comun)
  pot fi transferate către program
  la cererea autorității de management respective și după consultarea autorităților regionale/locale
  . Comisia implementează aceste resurse direct în conformitate cu articolul 62 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul financiar sau indirect în conformitate cu același articol
  alineatul (1)
  litera (c).
  Aceste resurse
  sunt utilizate în beneficiul
  zonei geografice care corespunde autorității de management vizate
  . |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Resursele alocate statelor membre în cadrul gestiunii partajate pot fi
  , la cererea acestora,
  transferate către program. Comisia implementează aceste resurse direct în conformitate cu [articolul 62 alineatul (1) litera (a)] din Regulamentul financiar sau indirect în conformitate cu același articol litera (c).
  Dacă este posibil, resursele respective

  sunt utilizate în beneficiul

  statului membru în cauză
  .

, la cererea acestora,

Dacă este posibil, resursele respective

sunt utilizate în beneficiul

statului membru în cauză

Resursele
  care au fost
  alocate statelor membre în cadrul gestiunii partajate
  și pot fi transferate în conformitate cu articolul 21 din Regulamentul (UE) XX (Regulamentul comun)
  pot fi transferate către program
  la cererea autorității de management respective și după consultarea autorităților regionale/locale
  . Comisia implementează aceste resurse direct în conformitate cu articolul 62 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul financiar sau indirect în conformitate cu același articol
  alineatul (1)
  litera (c).
  Aceste resurse
  sunt utilizate în beneficiul
  zonei geografice care corespunde autorității de management vizate
  .

care au fost

și pot fi transferate în conformitate cu articolul 21 din Regulamentul (UE) XX (Regulamentul comun)

la cererea autorității de management respective și după consultarea autorităților regionale/locale

alineatul (1)

Aceste resurse

zonei geografice care corespunde autorității de management vizate

Expunere de motive

Expunere de motive

Resursele transferate către program ar trebui să poată fi folosite de autoritatea de management care a decis să le transfere. Prin această abordare se poate păstra alocarea pentru fiecare zonă geografică și resursele pot fi utilizate mai eficient, în conformitate cu necesitățile actuale ale regiunilor și statelor membre.

Amendamentul 9

Amendamentul 9

Articol nou după articolul 5

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | Adaptarea rețelelor TEN-T la mobilitatea militară





  1.
     
  Mecanismul pentru interconectarea Europei trebuie să contribuie la dezvoltarea unei rețele prioritare de infrastructuri de transport adaptate pentru o dublă utilizare, civilă și militară.






  2.
     
  Proiectele sprijinite în temeiul acestui obiectiv se află în toată rețeaua TEN-T.






  3.
     
  Infrastructurile pentru uz atât civil, cât și militar trebuie să respecte specificațiile tehnice ale TEN-T și pe cele militare și să răspundă unei nevoi reale, existentă sau potențială.






  4.
     
  Infrastructurile care au beneficiat de finanțare în temeiul acestui obiectiv nu vor putea fi utilizate doar în scop militar decât în împrejurări excepționale și pentru o durată limitată și asigurând în permanență securitatea persoanelor, a serviciilor, a mărfurilor și a infrastructurilor în sine.






  5.
     
  Acțiunile legate de adaptarea infrastructurii la dubla utilizare (civilă și militară) nu vor fi sprijinite decât în temeiul acestui obiectiv.






  6.
     
  Până la 31 decembrie 2019, Comisia adoptă acte delegate cu detalierea specificațiilor tehnice definite de Consiliu și necesare dublei utilizări (civilă și militară), o listă de proiecte prioritare eligibile pentru finanțări în temeiul acestui obiectiv și normele de eligibilitate și de selecție. Comisia asigură o repartizare geografică coerentă și echilibrată a acestei infrastructuri. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Adaptarea rețelelor TEN-T la mobilitatea militară

Adaptarea rețelelor TEN-T la mobilitatea militară

1.
     
  Mecanismul pentru interconectarea Europei trebuie să contribuie la dezvoltarea unei rețele prioritare de infrastructuri de transport adaptate pentru o dublă utilizare, civilă și militară.

2.
     
  Proiectele sprijinite în temeiul acestui obiectiv se află în toată rețeaua TEN-T.

3.
     
  Infrastructurile pentru uz atât civil, cât și militar trebuie să respecte specificațiile tehnice ale TEN-T și pe cele militare și să răspundă unei nevoi reale, existentă sau potențială.

4.
     
  Infrastructurile care au beneficiat de finanțare în temeiul acestui obiectiv nu vor putea fi utilizate doar în scop militar decât în împrejurări excepționale și pentru o durată limitată și asigurând în permanență securitatea persoanelor, a serviciilor, a mărfurilor și a infrastructurilor în sine.

5.
     
  Acțiunile legate de adaptarea infrastructurii la dubla utilizare (civilă și militară) nu vor fi sprijinite decât în temeiul acestui obiectiv.

6.
     
  Până la 31 decembrie 2019, Comisia adoptă acte delegate cu detalierea specificațiilor tehnice definite de Consiliu și necesare dublei utilizări (civilă și militară), o listă de proiecte prioritare eligibile pentru finanțări în temeiul acestui obiectiv și normele de eligibilitate și de selecție. Comisia asigură o repartizare geografică coerentă și echilibrată a acestei infrastructuri.

Expunere de motive

Expunere de motive

Având în vedere bugetul rezervat în acest scop, regulamentul trebuie să detalieze regulile care îi sunt aplicabile.

Amendamentul 10

Amendamentul 10

Articolul 7 alineatul (1)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Proiectele transfrontaliere în domeniul energiei din surse regenerabile trebuie să implice cel puțin două state membre și să fie incluse într-un acord de cooperare sau orice alt tip de acord între statele membre și/sau între statele membre și țări terțe, astfel cum se menționează la articolele 6, 7, 9 sau 11 din Directiva 2009/28/CE. Aceste proiecte sunt identificate în conformitate cu criteriile și procedura stabilite în partea IV din anexa la prezentul regulament. | Proiectele transfrontaliere în domeniul energiei din surse regenerabile trebuie să implice cel puțin două state membre
  sau o GECT și două regiuni ultraperiferice
  și să fie incluse într-un acord de cooperare sau orice alt tip de acord între statele membre
  , autoritățile locale sau regionale și regiuni ultraperiferice
  și/sau între statele membre și țări terțe, astfel cum se menționează la articolele 6, 7, 9 sau 11 din Directiva 2009/28/CE. Aceste proiecte sunt identificate în conformitate cu criteriile și procedura stabilite în partea IV din anexa la prezentul regulament. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Proiectele transfrontaliere în domeniul energiei din surse regenerabile trebuie să implice cel puțin două state membre și să fie incluse într-un acord de cooperare sau orice alt tip de acord între statele membre și/sau între statele membre și țări terțe, astfel cum se menționează la articolele 6, 7, 9 sau 11 din Directiva 2009/28/CE. Aceste proiecte sunt identificate în conformitate cu criteriile și procedura stabilite în partea IV din anexa la prezentul regulament.

Proiectele transfrontaliere în domeniul energiei din surse regenerabile trebuie să implice cel puțin două state membre
  sau o GECT și două regiuni ultraperiferice
  și să fie incluse într-un acord de cooperare sau orice alt tip de acord între statele membre
  , autoritățile locale sau regionale și regiuni ultraperiferice
  și/sau între statele membre și țări terțe, astfel cum se menționează la articolele 6, 7, 9 sau 11 din Directiva 2009/28/CE. Aceste proiecte sunt identificate în conformitate cu criteriile și procedura stabilite în partea IV din anexa la prezentul regulament.

sau o GECT și două regiuni ultraperiferice

, autoritățile locale sau regionale și regiuni ultraperiferice

Amendamentul 11

Amendamentul 11

Articolul 8 alineatul (3) litera (d)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (3)   Fără a aduce atingere criteriilor de atribuire prevăzute în articolul 13, prioritatea la finanțare se stabilește ținând seama de următoarele criterii: | (3)   Fără a aduce atingere criteriilor de atribuire prevăzute în articolul 13, prioritatea la finanțare se stabilește ținând seama de următoarele criterii: |
| [...] | [...] |
| (d) | proiectele care vizează dezvoltarea rețelelor transfrontaliere centrale care leagă UE de țări terțe și consolidarea legăturilor în interiorul teritoriului UE, inclusiv cu cabluri submarine, trebuie ierarhizate în funcție de măsura în care contribuie în mod semnificativ la creșterea rezistenței și a capacității rețelelor de comunicații electronice în teritoriile UE; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(3)   Fără a aduce atingere criteriilor de atribuire prevăzute în articolul 13, prioritatea la finanțare se stabilește ținând seama de următoarele criterii:

(3)   Fără a aduce atingere criteriilor de atribuire prevăzute în articolul 13, prioritatea la finanțare se stabilește ținând seama de următoarele criterii:

[...]

[...]

(d)

proiectele care vizează dezvoltarea rețelelor transfrontaliere centrale care leagă UE de țări terțe și consolidarea legăturilor în interiorul teritoriului UE, inclusiv cu cabluri submarine, trebuie ierarhizate în funcție de măsura în care contribuie în mod semnificativ la creșterea rezistenței și a capacității rețelelor de comunicații electronice în teritoriile UE;

| (d) | proiectele care vizează dezvoltarea rețelelor transfrontaliere centrale care leagă UE de țări terțe și consolidarea legăturilor în interiorul teritoriului UE,
  în special dintre teritoriul continental european și regiunile ultraperiferice,
  inclusiv cu cabluri submarine, trebuie ierarhizate în funcție de măsura în care contribuie în mod semnificativ la creșterea rezistenței și a capacității rețelelor de comunicații electronice în teritoriile UE; |
| --- | --- |

(d)

proiectele care vizează dezvoltarea rețelelor transfrontaliere centrale care leagă UE de țări terțe și consolidarea legăturilor în interiorul teritoriului UE,
  în special dintre teritoriul continental european și regiunile ultraperiferice,
  inclusiv cu cabluri submarine, trebuie ierarhizate în funcție de măsura în care contribuie în mod semnificativ la creșterea rezistenței și a capacității rețelelor de comunicații electronice în teritoriile UE;

în special dintre teritoriul continental european și regiunile ultraperiferice,

[...]

[...]

Expunere de motive

Expunere de motive

Distanța mare dintre regiunile ultraperiferice și continentul european și proximitatea lor de țările terțe învecinate face să fie indispensabilă stabilirea de rețele, în special prin cabluri submarine, pentru a atenua izolarea acestor regiuni.

Amendamentul 12

Amendamentul 12

Articolul 9 alineatul (2) litera (a) punctul (i)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (i) | acțiuni de implementare a rețelei centrale în conformitate cu capitolul III din Regulamentul (UE) nr. 1315/2013, inclusiv acțiunile legate de nodurile urbane, porturile maritime, porturile interioare și terminalele feroviar-rutiere din cadrul rețelei centrale, astfel cum sunt definite la anexa II din Regulamentul (UE) nr. 1315/2013. Acțiuni de implementare a rețelei centrale pot include elemente conexe situate pe rețeaua globală atunci când este necesar să se optimizeze investițiile și conform modalităților prevăzute în programul de lucru menționat la articolul 19 din prezentul regulament; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(i)

acțiuni de implementare a rețelei centrale în conformitate cu capitolul III din Regulamentul (UE) nr. 1315/2013, inclusiv acțiunile legate de nodurile urbane, porturile maritime, porturile interioare și terminalele feroviar-rutiere din cadrul rețelei centrale, astfel cum sunt definite la anexa II din Regulamentul (UE) nr. 1315/2013. Acțiuni de implementare a rețelei centrale pot include elemente conexe situate pe rețeaua globală atunci când este necesar să se optimizeze investițiile și conform modalităților prevăzute în programul de lucru menționat la articolul 19 din prezentul regulament;

| (i) | acțiuni de implementare
  și de completare
  a rețelei centrale în conformitate cu capitolul III din Regulamentul (UE) nr. 1315/2013, inclusiv acțiunile legate de nodurile urbane, porturile maritime, porturile interioare
  , aeroporturile
  și terminalele
  intermodale
  feroviar-rutiere din cadrul rețelei centrale, astfel cum sunt definite la anexa II din Regulamentul (UE) nr. 1315/2013
  și care ar soluționa blocajele și ar adăuga legăturile lipsă
  . Acțiuni de implementare a rețelei centrale pot include elemente conexe situate pe rețeaua globală atunci când este necesar să se optimizeze investițiile și conform modalităților prevăzute în programul de lucru menționat la articolul 19 din prezentul regulament
  , favorizând intermodalitatea
  ; |
| --- | --- |

(i)

acțiuni de implementare
  și de completare
  a rețelei centrale în conformitate cu capitolul III din Regulamentul (UE) nr. 1315/2013, inclusiv acțiunile legate de nodurile urbane, porturile maritime, porturile interioare
  , aeroporturile
  și terminalele
  intermodale
  feroviar-rutiere din cadrul rețelei centrale, astfel cum sunt definite la anexa II din Regulamentul (UE) nr. 1315/2013
  și care ar soluționa blocajele și ar adăuga legăturile lipsă
  . Acțiuni de implementare a rețelei centrale pot include elemente conexe situate pe rețeaua globală atunci când este necesar să se optimizeze investițiile și conform modalităților prevăzute în programul de lucru menționat la articolul 19 din prezentul regulament
  , favorizând intermodalitatea
  ;

și de completare

, aeroporturile

intermodale

și care ar soluționa blocajele și ar adăuga legăturile lipsă

, favorizând intermodalitatea

Amendamentul 13

Amendamentul 13

Articolul 9 alineatul (2) litera (a) punctul (ii)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (ii) | acțiuni de
  punere în aplicare
  a legăturilor transfrontaliere a rețelei globale în conformitate cu capitolul II din Regulamentul (UE) nr. 1315/2013, în special secțiunile enumerate în partea III din anexa la prezentul regulament; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(ii)

acțiuni de
  punere în aplicare
  a legăturilor transfrontaliere a rețelei globale în conformitate cu capitolul II din Regulamentul (UE) nr. 1315/2013, în special secțiunile enumerate în partea III din anexa la prezentul regulament;

punere în aplicare

| (ii) | acțiuni de
  dezvoltare și îmbunătățire
  a legăturilor transfrontaliere a rețelei globale în conformitate cu capitolul II din Regulamentul (UE) nr. 1315/2013, în special secțiunile enumerate în partea III din anexa la prezentul regulament; |
| --- | --- |

(ii)

acțiuni de
  dezvoltare și îmbunătățire
  a legăturilor transfrontaliere a rețelei globale în conformitate cu capitolul II din Regulamentul (UE) nr. 1315/2013, în special secțiunile enumerate în partea III din anexa la prezentul regulament;

dezvoltare și îmbunătățire

Amendamentul 14

Amendamentul 14

Articolul 9 alineatul (2) litera (a) punctul (iii)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (iii) | acțiuni de implementare a unor secțiuni ale rețelei globale situate în regiunile
  ultraperiferice
  în conformitate cu capitolul II din Regulamentul (UE) nr. 1315/2013, inclusiv acțiunile legate de nodurile urbane, porturile maritime, porturile interioare și terminalele feroviar-rutiere din cadrul rețelei centrale, astfel cum sunt definite la anexa II din Regulamentul (UE) nr. 1315/2013; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(iii)

acțiuni de implementare a unor secțiuni ale rețelei globale situate în regiunile
  ultraperiferice
  în conformitate cu capitolul II din Regulamentul (UE) nr. 1315/2013, inclusiv acțiunile legate de nodurile urbane, porturile maritime, porturile interioare și terminalele feroviar-rutiere din cadrul rețelei centrale, astfel cum sunt definite la anexa II din Regulamentul (UE) nr. 1315/2013;

ultraperiferice

| (iii) | acțiuni de implementare a unor secțiuni ale rețelei globale situate în regiunile
  îndepărtate
  în conformitate cu capitolul II din Regulamentul (UE) nr. 1315/2013, inclusiv acțiunile legate de nodurile urbane, porturile maritime, porturile interioare
  , aeroporturile
  și terminalele feroviar-rutiere din cadrul rețelei centrale, astfel cum sunt definite la anexa II din Regulamentul (UE) nr. 1315/2013; |
| --- | --- |

(iii)

acțiuni de implementare a unor secțiuni ale rețelei globale situate în regiunile
  îndepărtate
  în conformitate cu capitolul II din Regulamentul (UE) nr. 1315/2013, inclusiv acțiunile legate de nodurile urbane, porturile maritime, porturile interioare
  , aeroporturile
  și terminalele feroviar-rutiere din cadrul rețelei centrale, astfel cum sunt definite la anexa II din Regulamentul (UE) nr. 1315/2013;

îndepărtate

, aeroporturile

Expunere de motive

Expunere de motive

Considerăm că problemele pe care le generează teritoriile insulare necesită un tratament diferențiat din partea instituțiilor UE, echivalent cu cel pentru regiunile ultraperiferice, deoarece problema principală este legată nu atât de distanță, cât de discontinuitatea teritorială.

Aeroporturile sunt un instrument esențial de dezvoltare a regiunilor ultraperiferice și, uneori, cea mai eficientă modalitate de integrare a acestor regiuni în rețelele de transport ale Uniunii.

Amendamentul 15

Amendamentul 15

Articolul 9 alineatele (2) și (4)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (2)   În sectorul transporturilor, numai următoarele acțiuni sunt eligibile pentru primirea de ajutor financiar din partea Uniunii în temeiul prezentului regulament: | (2)   În sectorul transporturilor, numai următoarele acțiuni sunt eligibile pentru primirea de ajutor financiar din partea Uniunii în temeiul prezentului regulament: |
| (a) | acțiuni referitoare la rețelele eficiente și interconectate: |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(2)   În sectorul transporturilor, numai următoarele acțiuni sunt eligibile pentru primirea de ajutor financiar din partea Uniunii în temeiul prezentului regulament:

(2)   În sectorul transporturilor, numai următoarele acțiuni sunt eligibile pentru primirea de ajutor financiar din partea Uniunii în temeiul prezentului regulament:

(a)

acțiuni referitoare la rețelele eficiente și interconectate:

| (a) | acțiuni referitoare la rețelele eficiente și interconectate: |
| --- | --- |

(a)

acțiuni referitoare la rețelele eficiente și interconectate:

[...]

[...]

| | (iii) | acțiuni de implementare a unor secțiuni ale rețelei globale situate în regiunile ultraperiferice în conformitate cu capitolul II din Regulamentul (UE) nr. 1315/2013, inclusiv acțiunile legate de nodurile urbane, porturile maritime, porturile interioare și terminalele
  feroviar-rutiere
  din cadrul rețelei centrale, astfel cum sunt definite la anexa II din Regulamentul (UE) nr. 1315/2013; |
| --- | --- | --- |

(iii)

acțiuni de implementare a unor secțiuni ale rețelei globale situate în regiunile ultraperiferice în conformitate cu capitolul II din Regulamentul (UE) nr. 1315/2013, inclusiv acțiunile legate de nodurile urbane, porturile maritime, porturile interioare și terminalele
  feroviar-rutiere
  din cadrul rețelei centrale, astfel cum sunt definite la anexa II din Regulamentul (UE) nr. 1315/2013;

feroviar-rutiere

| | (iii) | acțiuni de implementare a unor secțiuni ale rețelei globale situate în regiunile ultraperiferice în conformitate cu capitolul II din Regulamentul (UE) nr. 1315/2013, inclusiv acțiunile legate de nodurile urbane,
  aeroporturile,
  porturile maritime, porturile interioare și terminalele
  feroviare
  din cadrul rețelei centrale, astfel cum sunt definite la anexa II din Regulamentul (UE) nr. 1315/2013
  , și acțiunile din interiorul unei regiuni ultraperiferice
  ; |
| --- | --- | --- |

(iii)

acțiuni de implementare a unor secțiuni ale rețelei globale situate în regiunile ultraperiferice în conformitate cu capitolul II din Regulamentul (UE) nr. 1315/2013, inclusiv acțiunile legate de nodurile urbane,
  aeroporturile,
  porturile maritime, porturile interioare și terminalele
  feroviare
  din cadrul rețelei centrale, astfel cum sunt definite la anexa II din Regulamentul (UE) nr. 1315/2013
  , și acțiunile din interiorul unei regiuni ultraperiferice
  ;

aeroporturile,

feroviare

, și acțiunile din interiorul unei regiuni ultraperiferice

[...]

[...]

| (b) | acțiuni referitoare la o mobilitate inteligentă, durabilă, favorabilă incluziunii, în condiții sigure și securizate: |
| --- | --- |

(b)

acțiuni referitoare la o mobilitate inteligentă, durabilă, favorabilă incluziunii, în condiții sigure și securizate:

| (b) | acțiuni referitoare la o mobilitate inteligentă, durabilă, favorabilă incluziunii, în condiții sigure și securizate: |
| --- | --- |

(b)

acțiuni referitoare la o mobilitate inteligentă, durabilă, favorabilă incluziunii, în condiții sigure și securizate:

[...]

[...]

| | (ix) | acțiuni menite să îmbunătățească accesibilitatea infrastructurii de transport și disponibilitatea în scopuri de securitate și protecție civilă. |
| --- | --- | --- |

(ix)

acțiuni menite să îmbunătățească accesibilitatea infrastructurii de transport și disponibilitatea în scopuri de securitate și protecție civilă.

| | (ix) | acțiuni menite să îmbunătățească accesibilitatea infrastructurii de transport și disponibilitatea în scopuri de securitate și protecție civilă; |
| --- | --- | --- |

(ix)

acțiuni menite să îmbunătățească accesibilitatea infrastructurii de transport și disponibilitatea în scopuri de securitate și protecție civilă;

| | (x) | acțiuni de îmbunătățire a accesibilității regiunilor ultraperiferice, a mobilității populației acestora și a transportului de mărfuri
  . |
| --- | --- | --- |

(x)

(x)

acțiuni de îmbunătățire a accesibilității regiunilor ultraperiferice, a mobilității populației acestora și a transportului de mărfuri
  .

acțiuni de îmbunătățire a accesibilității regiunilor ultraperiferice, a mobilității populației acestora și a transportului de mărfuri

[...]

[...]

(4)   În sectorul digital, următoarele acțiuni sunt eligibile pentru primirea de ajutor financiar din partea Uniunii în temeiul prezentului regulament:

(4)   În sectorul digital, următoarele acțiuni sunt eligibile pentru primirea de ajutor financiar din partea Uniunii în temeiul prezentului regulament:

[...]

[...]

| (d) | acțiuni de sprijinire a implementării rețelelor de bază, inclusiv cu cabluri submarine, între statele membre și între Uniune și țările terțe; |
| --- | --- |

(d)

acțiuni de sprijinire a implementării rețelelor de bază, inclusiv cu cabluri submarine, între statele membre și între Uniune și țările terțe;

| (d) | acțiuni de sprijinire a implementării rețelelor de bază, inclusiv cu cabluri submarine
  între statele membre
  , între statele membre
  și regiunile ultraperiferice
  și între Uniune și țările terțe; |
| --- | --- |

(d)

acțiuni de sprijinire a implementării rețelelor de bază, inclusiv cu cabluri submarine
  între statele membre
  , între statele membre
  și regiunile ultraperiferice
  și între Uniune și țările terțe;

între statele membre

și regiunile ultraperiferice

[...]

[...]

Amendamentul 16

Amendamentul 16

Articolul 9 alineatul (4) litera (b)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (4)   În sectorul digital, următoarele acțiuni sunt eligibile pentru primirea de ajutor financiar din partea Uniunii în temeiul prezentului regulament: | (4)   În sectorul digital, următoarele acțiuni sunt eligibile pentru primirea de ajutor financiar din partea Uniunii în temeiul prezentului regulament: |
| (a) | acțiuni de sprijinire a conectivității în gigabit pentru toți factorii socio-economici; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(4)   În sectorul digital, următoarele acțiuni sunt eligibile pentru primirea de ajutor financiar din partea Uniunii în temeiul prezentului regulament:

(4)   În sectorul digital, următoarele acțiuni sunt eligibile pentru primirea de ajutor financiar din partea Uniunii în temeiul prezentului regulament:

(a)

acțiuni de sprijinire a conectivității în gigabit pentru toți factorii socio-economici;

| (a) | acțiuni de sprijinire a conectivității în gigabit pentru toți factorii socio-economici; |
| --- | --- |

(a)

acțiuni de sprijinire a conectivității în gigabit pentru toți factorii socio-economici;

| (b) | acțiuni de sprijin pentru furnizarea de conectivitate fără fir locală de înaltă calitate pentru comunitățile locale, care să fie gratuită și în condiții nediscriminatorii; |
| --- | --- |

(b)

acțiuni de sprijin pentru furnizarea de conectivitate fără fir locală de înaltă calitate pentru comunitățile locale, care să fie gratuită și în condiții nediscriminatorii;

| (b) | acțiuni de sprijin pentru furnizarea de conectivitate fără fir locală de înaltă calitate pentru comunitățile locale, care să fie gratuită și în condiții nediscriminatorii
  , în special în zonele rurale (conceptul de „sate inteligente”)
  ; |
| --- | --- |

(b)

acțiuni de sprijin pentru furnizarea de conectivitate fără fir locală de înaltă calitate pentru comunitățile locale, care să fie gratuită și în condiții nediscriminatorii
  , în special în zonele rurale (conceptul de „sate inteligente”)
  ;

, în special în zonele rurale (conceptul de „sate inteligente”)

| (c) | acțiuni de punere în aplicare a acoperirii neîntrerupte cu sisteme 5G a tuturor căilor de transport terestre principale, inclusiv a rețelelor transeuropene de transport; |
| --- | --- |

(c)

acțiuni de punere în aplicare a acoperirii neîntrerupte cu sisteme 5G a tuturor căilor de transport terestre principale, inclusiv a rețelelor transeuropene de transport;

| (c) | acțiuni de punere în aplicare a acoperirii neîntrerupte cu sisteme 5G a tuturor căilor de transport terestre principale, inclusiv a rețelelor transeuropene de transport; |
| --- | --- |

(c)

acțiuni de punere în aplicare a acoperirii neîntrerupte cu sisteme 5G a tuturor căilor de transport terestre principale, inclusiv a rețelelor transeuropene de transport;

| (d) | acțiuni de sprijinire a implementării rețelelor de bază, inclusiv cu cabluri submarine, între statele membre și între Uniune și țările terțe; |
| --- | --- |

(d)

acțiuni de sprijinire a implementării rețelelor de bază, inclusiv cu cabluri submarine, între statele membre și între Uniune și țările terțe;

| (d) | acțiuni de sprijinire a implementării rețelelor de bază, inclusiv cu cabluri submarine, între statele membre și între Uniune și țările terțe; |
| --- | --- |

(d)

acțiuni de sprijinire a implementării rețelelor de bază, inclusiv cu cabluri submarine, între statele membre și între Uniune și țările terțe;

| (e) | acțiuni de sprijinire a accesului gospodăriilor europene la rețelele de foarte mare capacitate; |
| --- | --- |

(e)

acțiuni de sprijinire a accesului gospodăriilor europene la rețelele de foarte mare capacitate;

| (e) | acțiuni de sprijinire a accesului gospodăriilor europene la rețelele de foarte mare capacitate; |
| --- | --- |

(e)

acțiuni de sprijinire a accesului gospodăriilor europene la rețelele de foarte mare capacitate;

| (f) | acțiuni de implementare a cerințelor privind infrastructura de conectivitate digitală referitoare la proiectele transfrontaliere în domeniul energiei sau transporturilor și/sau de sprijinire a platformelor digitale operaționale asociate direct cu infrastructurile de transport sau energetice. |
| --- | --- |

(f)

acțiuni de implementare a cerințelor privind infrastructura de conectivitate digitală referitoare la proiectele transfrontaliere în domeniul energiei sau transporturilor și/sau de sprijinire a platformelor digitale operaționale asociate direct cu infrastructurile de transport sau energetice.

| (f) | acțiuni de implementare a cerințelor privind infrastructura de conectivitate digitală referitoare la proiectele transfrontaliere în domeniul energiei sau transporturilor și/sau de sprijinire a platformelor digitale operaționale asociate direct cu infrastructurile de transport sau energetice. |
| --- | --- |

(f)

acțiuni de implementare a cerințelor privind infrastructura de conectivitate digitală referitoare la proiectele transfrontaliere în domeniul energiei sau transporturilor și/sau de sprijinire a platformelor digitale operaționale asociate direct cu infrastructurile de transport sau energetice.

O listă orientativă a proiectelor eligibile din sectorul digital este inclusă în partea V din anexă.

O listă orientativă a proiectelor eligibile din sectorul digital este inclusă în partea V din anexă.

Amendamentul 17

Amendamentul 17

Articolul 10 alineatul (2)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| În cadrul fiecăruia dintre sectoarele transporturilor, energetic sau digital, acțiunile eligibile în conformitate cu articolul 9 din prezentul regulament pot include elemente auxiliare care pot să
  nu
  se refere la acțiuni eligibile în conformitate cu articolul 9 alineatul (2), (3) sau (4), cu condiția să respecte toate cerințele următoare: | În cadrul fiecăruia dintre sectoarele transporturilor, energetic sau digital, acțiunile eligibile în conformitate cu articolul 9 din prezentul regulament pot include elemente auxiliare care pot
  sau nu
  să se refere la acțiuni eligibile în conformitate cu articolul 9 alineatul (2), (3) sau (4), cu condiția să respecte toate cerințele următoare: |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

În cadrul fiecăruia dintre sectoarele transporturilor, energetic sau digital, acțiunile eligibile în conformitate cu articolul 9 din prezentul regulament pot include elemente auxiliare care pot să
  nu
  se refere la acțiuni eligibile în conformitate cu articolul 9 alineatul (2), (3) sau (4), cu condiția să respecte toate cerințele următoare:

nu

În cadrul fiecăruia dintre sectoarele transporturilor, energetic sau digital, acțiunile eligibile în conformitate cu articolul 9 din prezentul regulament pot include elemente auxiliare care pot
  sau nu
  să se refere la acțiuni eligibile în conformitate cu articolul 9 alineatul (2), (3) sau (4), cu condiția să respecte toate cerințele următoare:

sau nu

Expunere de motive

Expunere de motive

Sinergiile se cuvin a fi facilitate. De asemenea, mecanismul propus la alineatul (2) trebuie să cuprindă acțiuni eligibile în temeiul unui alt sector al MIE, în cadrul unei cereri de propuneri dintr-un sector specific. Cererile de propuneri specifice proiectelor mixte vor sprijini proiectele caracterizate printr-un mix sectorial mai mare decât raportul 20 %-80 %.

Amendamentul 18

Amendamentul 18

Articolul 11 alineatul (2) litera (b)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (b) | entitățile juridice stabilite într-o țară terță asociată la program; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(b)

entitățile juridice stabilite într-o țară terță asociată la program;

| (b) | entitățile juridice stabilite într-o țară terță asociată la program
  pentru acțiunile legate de un proiect referitor la această țară terță
  ; |
| --- | --- |

(b)

entitățile juridice stabilite într-o țară terță asociată la program
  pentru acțiunile legate de un proiect referitor la această țară terță
  ;

pentru acțiunile legate de un proiect referitor la această țară terță

Expunere de motive

Expunere de motive

Întreprinderile din afara Europei nu ar trebui să beneficieze de MIE pentru activități pe teritoriul Uniunii.

Amendamentul 19

Amendamentul 19

Articolul 11 alineatul (5)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 5.
     
  Programele de lucru menționate la articolul 19 pot prevedea că sunt eligibile numai propunerile depuse de unul sau mai multe state membre sau, cu acordul statelor membre în cauză, de către organizații internaționale, întreprinderi comune sau întreprinderi sau organisme publice sau private. | |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

5.
     
  Programele de lucru menționate la articolul 19 pot prevedea că sunt eligibile numai propunerile depuse de unul sau mai multe state membre sau, cu acordul statelor membre în cauză, de către organizații internaționale, întreprinderi comune sau întreprinderi sau organisme publice sau private.

Expunere de motive

Expunere de motive

Păstrarea procesului de aprobare de către statele membre nu ar conduce la simplificarea administrativă susținută de Comitetul European al Regiunilor.

Amendamentul 20

Amendamentul 20

Articolul 12

Articolul 12

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Granturile din cadrul programului sunt atribuite și gestionate în conformitate cu titlul [VIII] din Regulamentul financiar. | Granturile din cadrul programului sunt atribuite și gestionate în conformitate cu titlul [VIII] din Regulamentul financiar. |
| | 1.
     
  Procesul de selecție a proiectelor cuprinde două etape:










  (a) | evaluarea eligibilității proiectului, pe baza unui dosar simplificat; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Granturile din cadrul programului sunt atribuite și gestionate în conformitate cu titlul [VIII] din Regulamentul financiar.

Granturile din cadrul programului sunt atribuite și gestionate în conformitate cu titlul [VIII] din Regulamentul financiar.

1.
     
  Procesul de selecție a proiectelor cuprinde două etape:

(a)

evaluarea eligibilității proiectului, pe baza unui dosar simplificat;

| (b) | depunerea, evaluarea și selecția proiectului. |
| --- | --- |

(b)

depunerea, evaluarea și selecția proiectului.

2.
     
  Comisia publică cererile de propuneri cu cel puțin o lună înainte de deschiderea lor. Responsabilii de proiecte au la dispoziție cel puțin o lună pentru a depune primul dosar. Comisia Europeană evaluează eligibilitatea cererilor în termen de o lună. Responsabilii de proiecte au apoi la dispoziție cel puțin trei luni pentru a depune un dosar complet.

Expunere de motive

Expunere de motive

Trebuie simplificată punerea în aplicare a MIE, astfel încât responsabilii de proiecte să nu depună dosare complete lungi și costisitoare care să nu fie alese în cadrul cererii de propuneri. În plus, responsabilii de proiecte trebuie să aibă timp să își însușească o cerere de propuneri și să întocmească un dosar complet.

Amendamentul 21

Amendamentul 21

Articolul 13 alineatul (1)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Criteriile de atribuire trebuie să fie definite în programele Granturile din cadrul programului sunt atribuite și gestionate în conformitate cu titlul [VIII] din Regulamentul financiar.
  de lucru menționate la articolul 19 și în cererile de propuneri, luând în considerare, în măsura posibilului, următoarele elemente: | Criteriile de atribuire trebuie să fie definite în programele de lucru menționate la articolul 19 și în cererile de propuneri, luând în considerare, în măsura posibilului, următoarele elemente: |
| (a) | impactul economic, social și de mediu (beneficii și costuri); |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Criteriile de atribuire trebuie să fie definite în programele Granturile din cadrul programului sunt atribuite și gestionate în conformitate cu titlul [VIII] din Regulamentul financiar.

de lucru menționate la articolul 19 și în cererile de propuneri, luând în considerare, în măsura posibilului, următoarele elemente:

Criteriile de atribuire trebuie să fie definite în programele de lucru menționate la articolul 19 și în cererile de propuneri, luând în considerare, în măsura posibilului, următoarele elemente:

(a)

impactul economic, social și de mediu (beneficii și costuri);

| (a) | impactul economic, social și de mediu (beneficii și costuri); |
| --- | --- |

(a)

impactul economic, social și de mediu (beneficii și costuri);

| (b) | inovarea, siguranța, interoperabilitatea și aspectele legate de accesibilitate; |
| --- | --- |

(b)

inovarea, siguranța, interoperabilitatea și aspectele legate de accesibilitate;

| (b) | inovarea, siguranța, interoperabilitatea
  , multimodalitatea
  și aspectele legate de accesibilitate; |
| --- | --- |

(b)

inovarea, siguranța, interoperabilitatea
  , multimodalitatea
  și aspectele legate de accesibilitate;

, multimodalitatea

| (c) | dimensiunea transfrontalieră; |
| --- | --- |

(c)

dimensiunea transfrontalieră;

| (c) | dimensiunea transfrontalieră
  sau îmbunătățirea accesibilității regiunilor insulare și ultraperiferice
  ; |
| --- | --- |

(c)

dimensiunea transfrontalieră
  sau îmbunătățirea accesibilității regiunilor insulare și ultraperiferice
  ;

sau îmbunătățirea accesibilității regiunilor insulare și ultraperiferice

| (d) | sinergiile între sectoarele transporturilor, energetic și digital; |
| --- | --- |

(d)

sinergiile între sectoarele transporturilor, energetic și digital;

| (d) | valoarea adăugată europeană; |
| --- | --- |

(d)

(d)

valoarea adăugată europeană;

valoarea adăugată europeană;

| (e) | gradul de avansare a acțiunii în elaborarea proiectului; |
| --- | --- |

(e)

gradul de avansare a acțiunii în elaborarea proiectului;

| (e) | contribuția la soluționarea blocajelor și completarea tronsoanelor lipsă; |
| --- | --- |

(e)

(e)

contribuția la soluționarea blocajelor și completarea tronsoanelor lipsă;

contribuția la soluționarea blocajelor și completarea tronsoanelor lipsă;

| (f) | soliditatea modului de execuție propus; |
| --- | --- |

(f)

soliditatea modului de execuție propus;

| (
  f
  ) | sinergiile între sectoarele transporturilor, energetic și digital; |
| --- | --- |

(
  f
  )

f

sinergiile între sectoarele transporturilor, energetic și digital;

| (g) | efectul catalizator al asistenței financiare din partea Uniunii privind investițiile; |
| --- | --- |

(g)

efectul catalizator al asistenței financiare din partea Uniunii privind investițiile;

| (
  g
  ) | gradul de avansare a acțiunii în elaborarea proiectului
  și nivelul de angajament pentru a-l finaliza
  ; |
| --- | --- |

(
  g
  )

g

gradul de avansare a acțiunii în elaborarea proiectului
  și nivelul de angajament pentru a-l finaliza
  ;

și nivelul de angajament pentru a-l finaliza

| (h) | nevoia de a depăși obstacole financiare precum viabilitate comercială insuficientă sau absența finanțării pe piață; |
| --- | --- |

(h)

nevoia de a depăși obstacole financiare precum viabilitate comercială insuficientă sau absența finanțării pe piață;

| (h) | impactul social; |
| --- | --- |

(h)

(h)

impactul social;

impactul social;

| (i) | coerența cu legislația Uniunii și cu planurile energetice și climatice naționale. |
| --- | --- |

(i)

coerența cu legislația Uniunii și cu planurile energetice și climatice naționale.

| (ii) | (
  i
  ) soliditatea modului de execuție propus; |
| --- | --- |

(ii)

(
  i
  ) soliditatea modului de execuție propus;

i

| (j) | efectul catalizator al asistenței financiare din partea Uniunii privind investițiile; |
| --- | --- |

(j)

efectul catalizator al asistenței financiare din partea Uniunii privind investițiile;

| (k) | nevoia de a depăși obstacole financiare precum viabilitate comercială insuficientă sau absența finanțării pe piață; |
| --- | --- |

(k)

nevoia de a depăși obstacole financiare precum viabilitate comercială insuficientă sau absența finanțării pe piață;

| (
  l
  ) | coerența cu legislația Uniunii și cu planurile energetice și climatice naționale. |
| --- | --- |

(
  l
  )

l

coerența cu legislația Uniunii și cu planurile energetice și climatice naționale.

Amendamentul 22

Amendamentul 22

Articolul 14 alineatul (2) litera (a)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| pentru lucrări referitoare la obiectivele specifice menționate la articolul 3 alineatul (2) litera (a), cuantumul asistenței financiare din partea Uniunii nu trebuie să depășească 30 % din costul eligibil total. Ratele de cofinanțare pot fi majorate până la maximum 50 % pentru acțiunile referitoare la legăturile transfrontaliere în condițiile specificate la litera (c) de la prezentul alineat, pentru acțiuni de sprijinire a sistemelor de aplicații telematice, pentru acțiuni de sprijinire a noilor tehnologii și a inovării, pentru acțiuni care sprijină îmbunătățirea siguranței infrastructurii în conformitate cu legislația relevantă a Uniunii și pentru acțiunile situate în regiunile ultraperiferice; | pentru lucrări referitoare la obiectivele specifice menționate la articolul 3 alineatul (2) litera (a), cuantumul asistenței financiare din partea Uniunii nu trebuie să depășească 30 % din costul eligibil total. Ratele de cofinanțare pot fi majorate până la maximum 50 % pentru acțiunile referitoare la legăturile transfrontaliere în condițiile specificate la litera (c) de la prezentul alineat,
  pentru acțiuni legate de blocaje și de legăturile lipsă din rețeaua centrală, pentru acțiuni de sprijinire a autostrăzilor maritime, de sprijinire a conexiunilor maritime și fluviale ale rețelei centrale și globale, inclusiv acțiuni în porturi și în cadrul conexiunilor cu hinterlandul, în cazul nodurilor de transport urbane, platformelor, conexiunilor multimodale și „ultimului kilometru”,
  pentru acțiuni de sprijinire a sistemelor de aplicații telematice, pentru acțiuni de sprijinire a noilor tehnologii și a inovării, pentru acțiuni care sprijină îmbunătățirea siguranței infrastructurii în conformitate cu legislația relevantă a Uniunii și pentru acțiunile situate în regiunile
  insulare și
  ultraperiferice; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

pentru lucrări referitoare la obiectivele specifice menționate la articolul 3 alineatul (2) litera (a), cuantumul asistenței financiare din partea Uniunii nu trebuie să depășească 30 % din costul eligibil total. Ratele de cofinanțare pot fi majorate până la maximum 50 % pentru acțiunile referitoare la legăturile transfrontaliere în condițiile specificate la litera (c) de la prezentul alineat, pentru acțiuni de sprijinire a sistemelor de aplicații telematice, pentru acțiuni de sprijinire a noilor tehnologii și a inovării, pentru acțiuni care sprijină îmbunătățirea siguranței infrastructurii în conformitate cu legislația relevantă a Uniunii și pentru acțiunile situate în regiunile ultraperiferice;

pentru lucrări referitoare la obiectivele specifice menționate la articolul 3 alineatul (2) litera (a), cuantumul asistenței financiare din partea Uniunii nu trebuie să depășească 30 % din costul eligibil total. Ratele de cofinanțare pot fi majorate până la maximum 50 % pentru acțiunile referitoare la legăturile transfrontaliere în condițiile specificate la litera (c) de la prezentul alineat,
  pentru acțiuni legate de blocaje și de legăturile lipsă din rețeaua centrală, pentru acțiuni de sprijinire a autostrăzilor maritime, de sprijinire a conexiunilor maritime și fluviale ale rețelei centrale și globale, inclusiv acțiuni în porturi și în cadrul conexiunilor cu hinterlandul, în cazul nodurilor de transport urbane, platformelor, conexiunilor multimodale și „ultimului kilometru”,
  pentru acțiuni de sprijinire a sistemelor de aplicații telematice, pentru acțiuni de sprijinire a noilor tehnologii și a inovării, pentru acțiuni care sprijină îmbunătățirea siguranței infrastructurii în conformitate cu legislația relevantă a Uniunii și pentru acțiunile situate în regiunile
  insulare și
  ultraperiferice;

pentru acțiuni legate de blocaje și de legăturile lipsă din rețeaua centrală, pentru acțiuni de sprijinire a autostrăzilor maritime, de sprijinire a conexiunilor maritime și fluviale ale rețelei centrale și globale, inclusiv acțiuni în porturi și în cadrul conexiunilor cu hinterlandul, în cazul nodurilor de transport urbane, platformelor, conexiunilor multimodale și „ultimului kilometru”,

insulare și

Expunere de motive

Expunere de motive

Acest amendament este conform cu propunerea Comisiei, prin adăugarea unor legături maritime în coridoarele rețelei centrale. În plus, pentru atingerea obiectivelor de mediu și climatice ale Uniunii, transportul maritim trebuie susținut în mod substanțial.

Amendamentul 23

Amendamentul 23

Articolul 14 alineatul (5)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Rata maximă de cofinanțare aplicabilă acțiunilor selectate în cadrul programelor de lucru transsectoriale menționate la articolul 10 trebuie să fie cele mai ridicate rate maxime de cofinanțare aplicabile sectoarelor în cauză. | Rata maximă de cofinanțare aplicabilă acțiunilor selectate în cadrul programelor de lucru transsectoriale menționate la articolul 10 trebuie să fie cea mai ridicată rată maximă de cofinanțare aplicabilă sectoarelor în cauză
  , mărită cu 10 %
  .
  Acțiunile sprijinite în cadrul mecanismului descris la articolul 10 alineatul (2) beneficiază de o rată de cofinanțare care corespunde sectorului principal, inclusiv costurile auxiliare. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Rata maximă de cofinanțare aplicabilă acțiunilor selectate în cadrul programelor de lucru transsectoriale menționate la articolul 10 trebuie să fie cele mai ridicate rate maxime de cofinanțare aplicabile sectoarelor în cauză.

Rata maximă de cofinanțare aplicabilă acțiunilor selectate în cadrul programelor de lucru transsectoriale menționate la articolul 10 trebuie să fie cea mai ridicată rată maximă de cofinanțare aplicabilă sectoarelor în cauză
  , mărită cu 10 %
  .
  Acțiunile sprijinite în cadrul mecanismului descris la articolul 10 alineatul (2) beneficiază de o rată de cofinanțare care corespunde sectorului principal, inclusiv costurile auxiliare.

, mărită cu 10 %

Acțiunile sprijinite în cadrul mecanismului descris la articolul 10 alineatul (2) beneficiază de o rată de cofinanțare care corespunde sectorului principal, inclusiv costurile auxiliare.

Expunere de motive

Expunere de motive

Sinergiile trebuie încurajate, inclusiv din punct de vedere financiar. Din motive de simplificare, mecanismul descris la articolul 10 alineatul (2) trebuie să beneficieze de o rată de finanțare unică.

Amendamentul 24

Amendamentul 24

Articolul 15 litera (a)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Se aplică următoarele criterii de eligibilitate a costurilor, pe lângă criteriile stabilite la articolul [186] din Regulamentul financiar: | Se aplică următoarele criterii de eligibilitate a costurilor, pe lângă criteriile stabilite la articolul [186] din Regulamentul financiar: |
| (a) | numai cheltuielile contractate într-un stat membru pot fi eligibile, cu excepția cazurilor în care un proiect de interes comun sau un proiect transfrontalier în domeniul energiei din surse regenerabile implică teritoriul uneia sau mai multor țări terțe, astfel cum se menționează la articolul 5 sau articolul 11 alineatul (4) din prezentul regulament sau apele internaționale și a cazurilor în care acțiunea este indispensabilă pentru îndeplinirea obiectivelor proiectului în cauză; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Se aplică următoarele criterii de eligibilitate a costurilor, pe lângă criteriile stabilite la articolul [186] din Regulamentul financiar:

Se aplică următoarele criterii de eligibilitate a costurilor, pe lângă criteriile stabilite la articolul [186] din Regulamentul financiar:

(a)

numai cheltuielile contractate într-un stat membru pot fi eligibile, cu excepția cazurilor în care un proiect de interes comun sau un proiect transfrontalier în domeniul energiei din surse regenerabile implică teritoriul uneia sau mai multor țări terțe, astfel cum se menționează la articolul 5 sau articolul 11 alineatul (4) din prezentul regulament sau apele internaționale și a cazurilor în care acțiunea este indispensabilă pentru îndeplinirea obiectivelor proiectului în cauză;

| (a) | numai cheltuielile contractate într-un stat membru pot fi eligibile, cu excepția cazurilor în care un proiect de interes comun sau un proiect transfrontalier în domeniul energiei din surse regenerabile implică teritoriul uneia sau mai multor țări terțe, astfel cum se menționează la articolul 5 sau articolul 11 alineatul (4) din prezentul regulament
  , una sau mai multe regiuni ultraperiferice
  sau apele internaționale și a cazurilor în care acțiunea este indispensabilă pentru îndeplinirea obiectivelor proiectului în cauză; |
| --- | --- |

(a)

numai cheltuielile contractate într-un stat membru pot fi eligibile, cu excepția cazurilor în care un proiect de interes comun sau un proiect transfrontalier în domeniul energiei din surse regenerabile implică teritoriul uneia sau mai multor țări terțe, astfel cum se menționează la articolul 5 sau articolul 11 alineatul (4) din prezentul regulament
  , una sau mai multe regiuni ultraperiferice
  sau apele internaționale și a cazurilor în care acțiunea este indispensabilă pentru îndeplinirea obiectivelor proiectului în cauză;

, una sau mai multe regiuni ultraperiferice

Expunere de motive

Expunere de motive

Se propune ca la articolul 15 litera (a) să se includă o referire la situația specifică a regiunilor ultraperiferice.

Amendamentul 25

Amendamentul 25

Articolul 16 alineatul (2)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (2)   Utilizarea granturilor menționate la alineatul (1)
  poate fi
  pusă în aplicare prin cereri de propuneri specifice. | (2)   Utilizarea granturilor menționate la alineatul (1)
  este
  pusă în aplicare
  în cadrul ansamblului de cereri de propuneri și
  prin cereri de propuneri specifice
  și este limitată la 10 % din bugetul general al MIE
  . |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(2)   Utilizarea granturilor menționate la alineatul (1)
  poate fi
  pusă în aplicare prin cereri de propuneri specifice.

(2)   Utilizarea granturilor menționate la alineatul (1)
  este
  pusă în aplicare
  în cadrul ansamblului de cereri de propuneri și
  prin cereri de propuneri specifice
  și este limitată la 10 % din bugetul general al MIE
  .

Expunere de motive

Expunere de motive

Operațiunile mixte de finanțare ar trebui promovate și ar trebui să fie posibile în cazul în care un responsabil de proiect solicită acest lucru. Cu toate acestea, grantul trebuie să rămână prima soluție de finanțare a MIE.

Amendamentul 26

Amendamentul 26

Articolul 17 alineatul (2), un nou alineat (3)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | (3)
     
  Fondurile recuperate în temeiul prezentului articol sunt reutilizate în cadrul altor programe de lucru ale MIE; aceste fonduri vor fi repartizate ținând seama de pachetul financiar național convenit. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(3)
     
  Fondurile recuperate în temeiul prezentului articol sunt reutilizate în cadrul altor programe de lucru ale MIE; aceste fonduri vor fi repartizate ținând seama de pachetul financiar național convenit.

Expunere de motive

Expunere de motive

Fondurile alocate MIE prin CFM trebuie să fie menținute în cadrul MIE. O repartizare a acestor fonduri ținând seama de pachetul financiar național convenit este menită să încurajeze statele membre și contractanții principali ai fiecărui proiect să nu împiedice în mod inutil decizia privind viitorul proiectului de teama de a nu pierde sprijinul financiar. În plus, măsura permite o repartizare geografică mai echilibrată a fondurilor între statele membre ale UE.

Amendamentul 27

Amendamentul 27

Articolul 19

Articolul 19

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 1.   Programul va fi pus în aplicare prin programele de lucru menționate la articolul 110 din Regulamentul financiar. Programele de lucru stabilesc, unde este cazul, suma totală rezervată operațiunilor de finanțare mixtă. | 1.   Programul va fi pus în aplicare prin programele de lucru menționate la articolul 110 din Regulamentul financiar. Programele de lucru stabilesc, unde este cazul, suma totală rezervată operațiunilor de finanțare mixtă. |
| 2.   Programul de lucru este adoptat de Comisie prin intermediul unui act de punere în aplicare. Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 22 din prezentul regulament. | 2.   
  Comisia Europeană prezintă un calendar orientativ al programelor de lucru în care sunt specificate sumele alocate și prioritățile acestor programe pentru întreaga perioadă de programare. |
| | 3.
     Programul de lucru este adoptat de Comisie prin intermediul unui act de punere în aplicare. Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 22 din prezentul regulament. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

1.   Programul va fi pus în aplicare prin programele de lucru menționate la articolul 110 din Regulamentul financiar. Programele de lucru stabilesc, unde este cazul, suma totală rezervată operațiunilor de finanțare mixtă.

1.   Programul va fi pus în aplicare prin programele de lucru menționate la articolul 110 din Regulamentul financiar. Programele de lucru stabilesc, unde este cazul, suma totală rezervată operațiunilor de finanțare mixtă.

2.   Programul de lucru este adoptat de Comisie prin intermediul unui act de punere în aplicare. Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 22 din prezentul regulament.

2.   
  Comisia Europeană prezintă un calendar orientativ al programelor de lucru în care sunt specificate sumele alocate și prioritățile acestor programe pentru întreaga perioadă de programare.

3.
     Programul de lucru este adoptat de Comisie prin intermediul unui act de punere în aplicare. Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 22 din prezentul regulament.

Expunere de motive

Expunere de motive

Fondurile alocate MIE prin CFM trebuie să fie menținute în cadrul MIE.

Amendamentul 28

Amendamentul 28

Articolul 23

Articolul 23

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Comisia dispune de competența de a adopta acte delegate în conformitate cu articolul 24 din prezentul regulament pentru: | Comisia dispune de competența de a adopta acte delegate în conformitate cu articolul 24 din prezentul regulament pentru: |
| (a) | a modifica partea I a anexei privind indicatorii și a stabili un cadru de monitorizare și de evaluare; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Comisia dispune de competența de a adopta acte delegate în conformitate cu articolul 24 din prezentul regulament pentru:

Comisia dispune de competența de a adopta acte delegate în conformitate cu articolul 24 din prezentul regulament pentru:

(a)

a modifica partea I a anexei privind indicatorii și a stabili un cadru de monitorizare și de evaluare;

| (a) | a modifica partea I a anexei privind indicatorii și a stabili un cadru de monitorizare și de evaluare; |
| --- | --- |

(a)

a modifica partea I a anexei privind indicatorii și a stabili un cadru de monitorizare și de evaluare;

| (b) | a modifica partea II din anexă în ceea ce privește procentele orientative a resurselor bugetare alocate pentru obiectivul specific prevăzut la articolul 3 litera (a) punctul (i); |
| --- | --- |

(b)

a modifica partea II din anexă în ceea ce privește procentele orientative a resurselor bugetare alocate pentru obiectivul specific prevăzut la articolul 3 litera (a) punctul (i);

| (b) | a modifica partea II din anexă în ceea ce privește procentele orientative a resurselor bugetare alocate pentru obiectivul specific prevăzut la articolul 3 litera (a) punctul (i); |
| --- | --- |

(b)

a modifica partea II din anexă în ceea ce privește procentele orientative a resurselor bugetare alocate pentru obiectivul specific prevăzut la articolul 3 litera (a) punctul (i);

| (c) | a modifica partea III din anexă în ceea ce privește definirea coridoarelor rețelei centrale de transport și a tronsoanelor identificate și a tronsoanelor identificate în prealabil din rețeaua globală; |
| --- | --- |

(c)

a modifica partea III din anexă în ceea ce privește definirea coridoarelor rețelei centrale de transport și a tronsoanelor identificate și a tronsoanelor identificate în prealabil din rețeaua globală;

| (c) | a modifica partea III din anexă în ceea ce privește definirea coridoarelor rețelei centrale de transport și a tronsoanelor identificate și a tronsoanelor identificate în prealabil din rețeaua globală; |
| --- | --- |

(c)

a modifica partea III din anexă în ceea ce privește definirea coridoarelor rețelei centrale de transport și a tronsoanelor identificate și a tronsoanelor identificate în prealabil din rețeaua globală;

| (d) | a modifica partea IV din anexă cu privire la identificarea proiectelor transfrontaliere în domeniul energiei din surse regenerabile; |
| --- | --- |

(d)

a modifica partea IV din anexă cu privire la identificarea proiectelor transfrontaliere în domeniul energiei din surse regenerabile;

| (d) | a modifica partea IV din anexă cu privire la identificarea proiectelor transfrontaliere în domeniul energiei din surse regenerabile; |
| --- | --- |

(d)

a modifica partea IV din anexă cu privire la identificarea proiectelor transfrontaliere în domeniul energiei din surse regenerabile;

| (e) | a modifica partea V din anexă în ceea ce privește identificarea proiectelor de interes comun privind conectivitatea digitală. |
| --- | --- |

(e)

a modifica partea V din anexă în ceea ce privește identificarea proiectelor de interes comun privind conectivitatea digitală.

| (e) | a defini sau modifica specificațiile tehnice privind infrastructurile cu dublă utilizare (civilă și militară) stabilite de Consiliu și a defini sau modifica lista proiectelor prioritare de adaptare la dubla utilizare, civilă și militară; |
| --- | --- |

(e)

a defini sau modifica specificațiile tehnice privind infrastructurile cu dublă utilizare (civilă și militară) stabilite de Consiliu și a defini sau modifica lista proiectelor prioritare de adaptare la dubla utilizare, civilă și militară;

a defini sau modifica specificațiile tehnice privind infrastructurile cu dublă utilizare (civilă și militară) stabilite de Consiliu și a defini sau modifica lista proiectelor prioritare de adaptare la dubla utilizare, civilă și militară;

| (f) | a modifica partea V din anexă în ceea ce privește identificarea proiectelor de interes comun privind conectivitatea digitală. |
| --- | --- |

(f)

(f)

a modifica partea V din anexă în ceea ce privește identificarea proiectelor de interes comun privind conectivitatea digitală.

Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Mecanismului pentru Interconectarea Europei și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1316/2013 și a Regulamentului (UE) nr. 283/2014

COM(2018) 438 final – partea a 2-a

Amendamentul 29

Amendamentul 29

Anexă, partea a III-a, tabelul 1

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Coridorul rețelei centrale „Atlantic”
  Aliniere | Coridorul rețelei centrale „Atlantic”
  Aliniere |
| Gijón – León – Valladolid | Gijón – León –
  Palencia
   – Valladolid |
| A Coruña – Vigo – Orense – León – | A Coruña – Vigo – Orense –
  Ponferrada – Astorga –
  León
  – Palencia-Venta de Baños |
| Zaragoza – Pamplona/Logroño – Bilbao | Zaragoza – Pamplona/Logroño – Bilbao
  (Y vasca) |
| | Bordeaux – Dax – Vitoria/Gasteiz




  Bordeaux
   –
  Toulouse |
| Tenerife/Gran Canaria – Huelva/Sanlúcar de Barrameda – Sevilla – Córdoba | Tenerife/Gran Canaria – Huelva/Sanlúcar de Barrameda – Sevilla – Córdoba |
| Algeciras – Bobadilla – Madrid | Algeciras – Bobadilla – Madrid |
| Sines/Lisboa – Madrid – Valladolid | Sines/Lisboa – Madrid – Valladolid |
| Lisboa – Aveiro – Leixões/Porto – râul Douro | Lisboa – Aveiro – Leixões/Porto – râul Douro |
| Aveiro – Valladolid – Vitoria-Gasteiz – Bergara – Bilbao/Bordeaux – Tours – Paris – Le Havre/Metz – Mannheim/Strasbourg | Aveiro – Valladolid – Vitoria-Gasteiz – Bergara – Bilbao/Bordeaux – Tours – Paris – Le Havre/Metz – Mannheim/Strasbourg |
| | Shannon Foynes
   –
  Dublin
   –
  Cork
   –
  Le Havre
   –
  Rouen – Paris |
| Saint Nazaire – Nantes – Tours | Dublin – Cork –
  Saint Nazaire – Nantes – Tours |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Coridorul rețelei centrale „Atlantic”

Aliniere

Coridorul rețelei centrale „Atlantic”

Aliniere

Gijón – León – Valladolid

Gijón – León –
  Palencia
   – Valladolid

Palencia

A Coruña – Vigo – Orense – León –

A Coruña – Vigo – Orense –
  Ponferrada – Astorga –
  León
  – Palencia-Venta de Baños

Ponferrada

Astorga –

– Palencia-Venta de Baños

Zaragoza – Pamplona/Logroño – Bilbao

Zaragoza – Pamplona/Logroño – Bilbao
  (Y vasca)

(Y vasca)

Bordeaux – Dax – Vitoria/Gasteiz

Bordeaux – Dax – Vitoria/Gasteiz

Bordeaux
   –
  Toulouse

Bordeaux

Toulouse

Tenerife/Gran Canaria – Huelva/Sanlúcar de Barrameda – Sevilla – Córdoba

Tenerife/Gran Canaria – Huelva/Sanlúcar de Barrameda – Sevilla – Córdoba

Algeciras – Bobadilla – Madrid

Algeciras – Bobadilla – Madrid

Sines/Lisboa – Madrid – Valladolid

Sines/Lisboa – Madrid – Valladolid

Lisboa – Aveiro – Leixões/Porto – râul Douro

Lisboa – Aveiro – Leixões/Porto – râul Douro

Aveiro – Valladolid – Vitoria-Gasteiz – Bergara – Bilbao/Bordeaux – Tours – Paris – Le Havre/Metz – Mannheim/Strasbourg

Aveiro – Valladolid – Vitoria-Gasteiz – Bergara – Bilbao/Bordeaux – Tours – Paris – Le Havre/Metz – Mannheim/Strasbourg

Shannon Foynes
   –
  Dublin
   –
  Cork
   –
  Le Havre
   –
  Rouen – Paris

Shannon Foynes

Dublin

Cork

Le Havre

Rouen – Paris

Saint Nazaire – Nantes – Tours

Dublin – Cork –
  Saint Nazaire – Nantes – Tours

Dublin – Cork –

Expunere de motive

Expunere de motive

Retragerea Regatului Unit din Uniunea Europeană va avea foarte multe consecințe, printre care și un impact semnificativ asupra integrării Irlandei în rețeaua de coridoare ale rețelei centrale TEN-T, deoarece această țară este dependentă de conexiuni doar prin intermediul Regatului Unit. De asemenea, în harta coridoarelor trebuie incluse legături maritime către porturile rețelei centrale ale Coridorului Atlantic și anumite porturi ale rețelei globale. Integrarea în cadrul coridoarelor prioritare ale rețelei centrale a unei legături între Coridorul Mediteraneean și Coridorul Atlantic poate îmbunătăți performanțele socioeconomice ale acestor două coridoare, permițând dezvoltarea infrastructurilor și utilizarea lor. De asemenea, acest lucru ar oferi ocazia unei legături între porturile de la Marea Mediterană și cele de la Oceanul Atlantic pe axa Bordeaux-Toulouse-Narbonne. În plus, această propunere se înscrie în Marele Proiect Sud-Vest de dezvoltare a două linii de mare viteză care folosesc în comun un tronson între Bordeaux și Toulouse și între Bordeaux și Spania.

Este rațional să fie promovatăs linia Zaragoza–Pamplona–Y vasca, care ar urma să unească Coridorul Atlantic și Coridorul Mediteraneean, oferind acces la portul Bilbao. Franța trebuie să reactiveze conexiunea Bordeaux–Dax–Vitoria, atât pentru călători, cât și pentru a elimina blocajele de mărfuri (Irun-Hendaia, variantă pe axa Bordeaux).

În fine, este necesar să se includă posibilele enclave și platforme logistice de interes strategic ridicat sau cu potențial în viitor, situate în regiuni periferice care au în continuare numeroase necesități privind infrastructurile de bază, în vederea îmbunătățirii accesibilității și conectivității acestora, în special cu porturile.

Amendamentul 30

Amendamentul 30

Anexă, partea a III-a, tabelul 3

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Coridorul rețelei centrale „Mediteranean”
  Aliniere | Coridorul rețelei centrale „Mediteranean”
  Aliniere |
| Algeciras – Bobadilla –Madrid – Zaragoza – Tarragona | Algeciras – Bobadilla – Madrid – Zaragoza –
  Sagunto
  /Tarragona |
| | Madrid – Albacete – Valencia |
| Sevilla – Bobadilla – Murcia | Sevilla – Bobadilla –
  Almería
   – Murcia |
| Cartagena – Murcia – Valencia – Tarragona/Palma de Mallorca – Barcelona | Cartagena – Murcia – Valencia – Tarragona/Palma de Mallorca – Barcelona |
| Tarragona – Barcelona – Perpignan – Marseille – Genova/Lyon – Torino – Novara – Milano – Bologna/Verona – Padova – Venezia – Ravenna/Trieste/Koper – Ljubljana – Budapest | Tarragona
  /Palma de Mallorca
   – Barcelona – Perpignan – Marsilia – Genova/Lyon – Torino – Novara – Milano – Bologna/Verona – Padova – Veneția – Ravenna/Trieste/Koper – Ljubljana – Budapesta |
| | Alcúdia – Ciudadela – Tolon – Ajaccio – Bastia – Porto Torres – Cagliari – Palermo




  Toulouse
   –
  Narbonne |
| Ljubljana/Rijeka – Zagreb – Budapest – Frontiera UA | Ljubljana/Rijeka – Zagreb – Budapest – Frontiera UA |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Coridorul rețelei centrale „Mediteranean”

Aliniere

Coridorul rețelei centrale „Mediteranean”

Aliniere

Algeciras – Bobadilla –Madrid – Zaragoza – Tarragona

Algeciras – Bobadilla – Madrid – Zaragoza –
  Sagunto
  /Tarragona

Sagunto

Madrid – Albacete – Valencia

Madrid – Albacete – Valencia

Sevilla – Bobadilla – Murcia

Sevilla – Bobadilla –
  Almería
   – Murcia

Almería

Cartagena – Murcia – Valencia – Tarragona/Palma de Mallorca – Barcelona

Cartagena – Murcia – Valencia – Tarragona/Palma de Mallorca – Barcelona

Tarragona – Barcelona – Perpignan – Marseille – Genova/Lyon – Torino – Novara – Milano – Bologna/Verona – Padova – Venezia – Ravenna/Trieste/Koper – Ljubljana – Budapest

Tarragona
  /Palma de Mallorca
   – Barcelona – Perpignan – Marsilia – Genova/Lyon – Torino – Novara – Milano – Bologna/Verona – Padova – Veneția – Ravenna/Trieste/Koper – Ljubljana – Budapesta

/Palma de Mallorca

Alcúdia – Ciudadela – Tolon – Ajaccio – Bastia – Porto Torres – Cagliari – Palermo

Alcúdia – Ciudadela – Tolon – Ajaccio – Bastia – Porto Torres – Cagliari – Palermo

Toulouse
   –
  Narbonne

Toulouse

Narbonne

Ljubljana/Rijeka – Zagreb – Budapest – Frontiera UA

Ljubljana/Rijeka – Zagreb – Budapest – Frontiera UA

Expunere de motive

Expunere de motive

Integrarea în cadrul coridoarelor prioritare ale rețelei centrale a unei legături între Coridorul Mediteraneean și Coridorul Atlantic poate îmbunătăți performanțele socioeconomice ale acestor două coridoare, permițând dezvoltarea infrastructurilor și utilizarea lor. De asemenea, acest lucru ar oferi ocazia unei legături între porturile de la Marea Mediterană și cele de la Oceanul Atlantic pe axa Bordeaux-Toulouse-Narbonne.

Amendamentul 31

Amendamentul 31

Anexă, partea a III-a, tabelul 4

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Coridorul rețelei centrale „Marea Nordului – Mediterana” | Coridorul rețelei centrale „Marea Nordului – Mediterana” |
| Aliniere | Aliniere |
| Belfast – Dublin – Shannon Foynes/Cork | Belfast – Dublin – Shannon Foynes/Cork |
| | Dublin – Cork – Calais – Zeebruge – Antwerpen – Rotterdam




  Shannon Foynes – Dublin – Rosselare – Waterford – Cork – Brest – Roscoff – Cherbourg – Caen – Le Havre – Rouen – Paris |
| Glasgow/Edinburgh – Liverpool/Manchester – Birmingham | Glasgow/Edinburgh – Liverpool/Manchester – Birmingham |
| Birmingham – Felixstowe/London/Southampton | Birmingham – Felixstowe/London/Southampton |
| London – Lille – Brussel/Bruxelles | London – Lille – Brussel/Bruxelles |
| Amsterdam – Rotterdam – Anvers –Bruxelles – Luxemburg | Amsterdam – Rotterdam – Anvers –Bruxelles – Luxemburg |
| Luxemburg – Metz – Dijon – Macon – Lyon – Marseille | Luxemburg – Metz – Dijon – Macon – Lyon – Marseille |
| Luxemburg – Metz – Strasbourg – Basel | Luxemburg – Metz – Strasbourg – Basel |
| Antwerpen/Zeebrugge – Gent – Dunkerque/Lille – Paris | Antwerpen/Zeebrugge – Gent – Dunkerque/Lille – Paris |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Coridorul rețelei centrale „Marea Nordului – Mediterana”

Coridorul rețelei centrale „Marea Nordului – Mediterana”

Aliniere

Aliniere

Belfast – Dublin – Shannon Foynes/Cork

Belfast – Dublin – Shannon Foynes/Cork

Dublin – Cork – Calais – Zeebruge – Antwerpen – Rotterdam

Dublin – Cork – Calais – Zeebruge – Antwerpen – Rotterdam

Shannon Foynes – Dublin – Rosselare – Waterford – Cork – Brest – Roscoff – Cherbourg – Caen – Le Havre – Rouen – Paris

Shannon Foynes – Dublin – Rosselare – Waterford – Cork – Brest – Roscoff – Cherbourg – Caen – Le Havre – Rouen – Paris

Glasgow/Edinburgh – Liverpool/Manchester – Birmingham

Glasgow/Edinburgh – Liverpool/Manchester – Birmingham

Birmingham – Felixstowe/London/Southampton

Birmingham – Felixstowe/London/Southampton

London – Lille – Brussel/Bruxelles

London – Lille – Brussel/Bruxelles

Amsterdam – Rotterdam – Anvers –Bruxelles – Luxemburg

Amsterdam – Rotterdam – Anvers –Bruxelles – Luxemburg

Luxemburg – Metz – Dijon – Macon – Lyon – Marseille

Luxemburg – Metz – Dijon – Macon – Lyon – Marseille

Luxemburg – Metz – Strasbourg – Basel

Luxemburg – Metz – Strasbourg – Basel

Antwerpen/Zeebrugge – Gent – Dunkerque/Lille – Paris

Antwerpen/Zeebrugge – Gent – Dunkerque/Lille – Paris

Expunere de motive

Expunere de motive

Acest amendament preia propunerea Comisiei Europene de modificare a Regulamentului MIE în cazul în care retragerea Regatului Unit ar avea loc în lipsa unui acord și include porturile din rețeaua globală și din rețeaua centrală.

Amendamentul 32

Amendamentul 32

Anexă, partea a III-a, tabelul 9

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Coridorul rețelei centrale „Scandinav – Mediterana” | Coridorul rețelei centrale „Scandinav – Mediterana” |
| Aliniere | Aliniere |
| Frontiera RU – Hamina/Kotka – Helsinki – Turku/Naantali – Stockholm – Örebro –Malmö | Frontiera RU – Hamina/Kotka – Helsinki – Turku/Naantali – Stockholm – Örebro –Malmö |
| Narvik/Oulu – Luleå – Umeå – Stockholm | Narvik/Oulu – Luleå – Umeå
  – Gävle –
  Stockholm – Örebro |
| | Stockholm – Örebro – Oslo |
| Oslo – Goteburg – Malmö – Trelleborg | Oslo – Goteburg – Malmö – Trelleborg |
| Malmö – København – Fredericia – Aarhus – Aalborg – Hirtshals/Frederikshavn | Malmö – København – Fredericia – Aarhus – Aalborg – Hirtshals/Frederikshavn |
| København – Kolding/Lübeck – Hamburg – Hannover | København – Kolding/Lübeck – Hamburg – Hannover |
| Bremerhaven – Bremen – Hannover – Nürnberg | Bremerhaven – Bremen – Hannover – Nürnberg |
| Rostock – Berlin – Leipzig – München | Rostock – Berlin – Leipzig – München |
| Nürnberg – München – Innsbruck – Verona – Bologna – Ancona/Firenze | Nürnberg – München – Innsbruck – Verona – Bologna – Ancona/Firenze |
| Livorno/La Spezia – Firenze – Roma – Napoli – Bari – Taranto – Valletta | Livorno/La Spezia – Firenze – Roma – Napoli – Bari – Taranto – Valletta |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Coridorul rețelei centrale „Scandinav – Mediterana”

Coridorul rețelei centrale „Scandinav – Mediterana”

Aliniere

Aliniere

Frontiera RU – Hamina/Kotka – Helsinki – Turku/Naantali – Stockholm – Örebro –Malmö

Frontiera RU – Hamina/Kotka – Helsinki – Turku/Naantali – Stockholm – Örebro –Malmö

Narvik/Oulu – Luleå – Umeå – Stockholm

Narvik/Oulu – Luleå – Umeå
  – Gävle –
  Stockholm – Örebro

– Gävle –

– Örebro

Stockholm – Örebro – Oslo

Stockholm – Örebro – Oslo

Oslo – Goteburg – Malmö – Trelleborg

Oslo – Goteburg – Malmö – Trelleborg

Malmö – København – Fredericia – Aarhus – Aalborg – Hirtshals/Frederikshavn

Malmö – København – Fredericia – Aarhus – Aalborg – Hirtshals/Frederikshavn

København – Kolding/Lübeck – Hamburg – Hannover

København – Kolding/Lübeck – Hamburg – Hannover

Bremerhaven – Bremen – Hannover – Nürnberg

Bremerhaven – Bremen – Hannover – Nürnberg

Rostock – Berlin – Leipzig – München

Rostock – Berlin – Leipzig – München

Nürnberg – München – Innsbruck – Verona – Bologna – Ancona/Firenze

Nürnberg – München – Innsbruck – Verona – Bologna – Ancona/Firenze

Livorno/La Spezia – Firenze – Roma – Napoli – Bari – Taranto – Valletta

Livorno/La Spezia – Firenze – Roma – Napoli – Bari – Taranto – Valletta

Amendamentul 33

Amendamentul 33

Anexă, partea a III-a, punctul 2. Tronsoane identificate în prealabil în rețeaua globală

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Secțiunile transfrontaliere ale rețelei globale menționate la articolul 9 alineatul (2) litera (a) punctul (ii) din prezentul regulament cuprind în special următoarele secțiuni: | Secțiunile transfrontaliere ale rețelei globale menționate la articolul 9 alineatul (2) litera (a) punctul (ii) din prezentul regulament
  , precum și conexiunile feroviare transfrontaliere existente și conexiunile absente de la granițele interne ale UE
  cuprind în special următoarele secțiuni: |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Secțiunile transfrontaliere ale rețelei globale menționate la articolul 9 alineatul (2) litera (a) punctul (ii) din prezentul regulament cuprind în special următoarele secțiuni:

Secțiunile transfrontaliere ale rețelei globale menționate la articolul 9 alineatul (2) litera (a) punctul (ii) din prezentul regulament
  , precum și conexiunile feroviare transfrontaliere existente și conexiunile absente de la granițele interne ale UE
  cuprind în special următoarele secțiuni:

, precum și conexiunile feroviare transfrontaliere existente și conexiunile absente de la granițele interne ale UE

Expunere de motive

Expunere de motive

Prin această adăugire sunt posibile și conexiuni între coridoarele TEN, chiar dacă acestea erau până acum, din punct de vedere formal, în afara rețelei globale (de exemplu, conexiunile absente).

Amendamentul 34

Amendamentul 34

Anexă, partea V

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 1. | Conectivitate în gigabit pentru toți factorii socioeconomici |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

1.

Conectivitate în gigabit pentru toți factorii socioeconomici

| 1. | Conectivitate în gigabit pentru toți factorii socioeconomici |
| --- | --- |

1.

Conectivitate în gigabit pentru toți factorii socioeconomici

[...]

[...]

| — | conectivitatea în gigabit pentru educație și centrele de cercetare, în contextul eforturilor de a închide decalajul digital și de a inova în sistemele de învățământ, de a îmbunătăți rezultatele învățării, de a spori echitatea și a mări gradul de eficiență. |
| --- | --- |

—

conectivitatea în gigabit pentru educație și centrele de cercetare, în contextul eforturilor de a închide decalajul digital și de a inova în sistemele de învățământ, de a îmbunătăți rezultatele învățării, de a spori echitatea și a mări gradul de eficiență.

| — | conectivitatea în gigabit pentru educație și centrele de cercetare, în contextul eforturilor de a închide decalajul digital și de a inova în sistemele de învățământ, de a îmbunătăți rezultatele învățării, de a spori echitatea și a mări gradul de eficiență; |
| --- | --- |

—

conectivitatea în gigabit pentru educație și centrele de cercetare, în contextul eforturilor de a închide decalajul digital și de a inova în sistemele de învățământ, de a îmbunătăți rezultatele învățării, de a spori echitatea și a mări gradul de eficiență;

| — | conectivitatea în gigabit care să asigure sisteme de conectivitate în bandă largă de mare viteză în interiorul regiunilor ultraperiferice și între acestea și statul membru în cauză, în special prin instalarea de cabluri submarine redundante
  . |
| --- | --- |

—

conectivitatea în gigabit care să asigure sisteme de conectivitate în bandă largă de mare viteză în interiorul regiunilor ultraperiferice și între acestea și statul membru în cauză, în special prin instalarea de cabluri submarine redundante
  .

conectivitatea în gigabit care să asigure sisteme de conectivitate în bandă largă de mare viteză în interiorul regiunilor ultraperiferice și între acestea și statul membru în cauză, în special prin instalarea de cabluri submarine redundante

Expunere de motive

Expunere de motive

Este important să se aibă grijă ca acțiunile pentru dezvoltarea infrastructurilor de conectivitate digitală în regiunile ultraperiferice să fie considerate prioritare.

Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1316/2013 în ceea ce privește retragerea Regatului Unit din Uniune

COM(2018) 568 final – partea 1

Amendamentul 35

Amendamentul 35

Considerentul 6

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Pentru a se evita scindarea coridorului Marea Nordului – mediteraneean al rețelei centrale în două părți distincte și neconectate și a se asigura conectivitatea Irlandei cu Europa continentală, coridorul Marea Nordului – Marea Mediterană al rețelei centrale ar trebui să includă legături maritime între principalele porturi irlandeze și principalele porturi din Belgia și din Țările de Jos. | |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Pentru a se evita scindarea coridorului Marea Nordului – mediteraneean al rețelei centrale în două părți distincte și neconectate și a se asigura conectivitatea Irlandei cu Europa continentală, coridorul Marea Nordului – Marea Mediterană al rețelei centrale ar trebui să includă legături maritime între principalele porturi irlandeze și principalele porturi din Belgia și din Țările de Jos.

Pentru a se evita scindarea coridorului Marea Nordului – mediteraneean al rețelei centrale în două părți distincte și neconectate și a se asigura conectivitatea Irlandei cu Europa continentală, coridorul Marea Nordului – Marea Mediterană al rețelei centrale ar trebui să includă legături maritime între principalele porturi irlandeze și principalele porturi din Belgia și din Țările de Jos.

Expunere de motive

Expunere de motive

Mai multe porturi franceze (Le Havre, Dunkerque, Calais) sunt porturi din rețeaua centrală incluse în coridoarele Atlantic și Marea Nordului – Marea Mediterană. Nu există niciun motiv pentru a le exclude.

Amendamentul 36

Amendamentul 36

Anexă

Anexă

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| La punctul 2 din partea I din anexa I („Coridoare ale rețelei centrale”), în secțiunea „Marea Nordului – mediteraneean”, după rândul „Belfast – Baile Átha Cliath/Dublin – Corcaigh/Cork” se
  introduce următorul rând
  : | La punctul 2 din partea I din anexa I („Coridoare ale rețelei centrale”), în secțiunea „Marea Nordului – mediteraneean”, după rândul „Belfast – Baile Átha Cliath/Dublin – Corcaigh/Cork” se
  introduc următoarele rânduri
  : |
| „Baile Átha Cliath/Dublin/Corcaigh/Cork – Zeebrugge/Anvers/Rotterdam”. | „Baile Átha Cliath/Dublin/Corcaigh/Cork –
  Calais/Dunkerque-
  Zeebrugge/Antwerpen/Rotterdam. |
| | Shannon Foynes – Dublin – Rosselare – Waterford – Cork – Brest – Roscoff – Cherbourg – Caen
   –
  Le Havre – Rouen
   –
  Paris
  ”.


  La punctul 2 din partea I din anexa I („Coridoare ale rețelei centrale”), în secțiunea „Atlantic”, după rândul „Aveiro – Valladolid – Vitoria-Gasteiz – Bergara – Bilbao/Bordeaux – Tours – Paris – Le Havre/Metz – Mannheim/Strasbourg” se introduce următorul rând:





  „Shannon Foynes
   –
  Dublin
   –
  Cork
   –
  Le Havre
   –
  Rouen – Paris”





  La punctul 2 din partea I din anexa I („Coridoare ale rețelei centrale”), în secțiunea „Atlantic”, rândul „Saint Nazaire – Nantes – Tours” se modifică după cum urmează:





  „Dublin – Cork – Saint Nazaire – Nantes – Tours” |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

La punctul 2 din partea I din anexa I („Coridoare ale rețelei centrale”), în secțiunea „Marea Nordului – mediteraneean”, după rândul „Belfast – Baile Átha Cliath/Dublin – Corcaigh/Cork” se
  introduce următorul rând
  :

introduce următorul rând

La punctul 2 din partea I din anexa I („Coridoare ale rețelei centrale”), în secțiunea „Marea Nordului – mediteraneean”, după rândul „Belfast – Baile Átha Cliath/Dublin – Corcaigh/Cork” se
  introduc următoarele rânduri
  :

introduc următoarele rânduri

„Baile Átha Cliath/Dublin/Corcaigh/Cork – Zeebrugge/Anvers/Rotterdam”.

„Baile Átha Cliath/Dublin/Corcaigh/Cork –
  Calais/Dunkerque-
  Zeebrugge/Antwerpen/Rotterdam.

Calais/Dunkerque-

Shannon Foynes – Dublin – Rosselare – Waterford – Cork – Brest – Roscoff – Cherbourg – Caen
   –
  Le Havre – Rouen
   –
  Paris
  ”.

Shannon Foynes – Dublin – Rosselare – Waterford – Cork – Brest – Roscoff – Cherbourg – Caen

Le Havre – Rouen

Paris

La punctul 2 din partea I din anexa I („Coridoare ale rețelei centrale”), în secțiunea „Atlantic”, după rândul „Aveiro – Valladolid – Vitoria-Gasteiz – Bergara – Bilbao/Bordeaux – Tours – Paris – Le Havre/Metz – Mannheim/Strasbourg” se introduce următorul rând:

La punctul 2 din partea I din anexa I („Coridoare ale rețelei centrale”), în secțiunea „Atlantic”, după rândul „Aveiro – Valladolid – Vitoria-Gasteiz – Bergara – Bilbao/Bordeaux – Tours – Paris – Le Havre/Metz – Mannheim/Strasbourg” se introduce următorul rând:

„Shannon Foynes
   –
  Dublin
   –
  Cork
   –
  Le Havre
   –
  Rouen – Paris”

La punctul 2 din partea I din anexa I („Coridoare ale rețelei centrale”), în secțiunea „Atlantic”, rândul „Saint Nazaire – Nantes – Tours” se modifică după cum urmează:

La punctul 2 din partea I din anexa I („Coridoare ale rețelei centrale”), în secțiunea „Atlantic”, rândul „Saint Nazaire – Nantes – Tours” se modifică după cum urmează:

„Dublin – Cork – Saint Nazaire – Nantes – Tours”

Expunere de motive

Expunere de motive

Retragerea Regatului Unit din Uniunea Europeană va avea foarte multe consecințe, printre care și un impact semnificativ asupra integrării Irlandei în rețeaua de coridoare ale rețelei centrale TEN-T. În harta coridoarelor ar trebui integrate legături maritime către porturile din rețeaua centrală.

II.   RECOMANDĂRI POLITICE

RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR

Recomandări generale

Recomandări generale

| 1. | reamintește că o politică europeană în materie de infrastructuri sigure, moderne, durabile și eficiente în domeniile transportului, energiei și telecomunicațiilor în cadrul rețelelor transeuropene (TEN) este esențială pentru consolidarea coeziunii economice, sociale și teritoriale în toate regiunile Uniunii, inclusiv în regiunile periferice, ultraperiferice și insulare și în regiunile care se confruntă cu provocări demografice, și contribuie la buna funcționare a pieței interne, fiind necesară pentru realizarea obiectivelor stabilite de multe alte politici ale Uniunii, de exemplu cea privind schimbările climatice și mediul; |
| --- | --- |

1.

reamintește că o politică europeană în materie de infrastructuri sigure, moderne, durabile și eficiente în domeniile transportului, energiei și telecomunicațiilor în cadrul rețelelor transeuropene (TEN) este esențială pentru consolidarea coeziunii economice, sociale și teritoriale în toate regiunile Uniunii, inclusiv în regiunile periferice, ultraperiferice și insulare și în regiunile care se confruntă cu provocări demografice, și contribuie la buna funcționare a pieței interne, fiind necesară pentru realizarea obiectivelor stabilite de multe alte politici ale Uniunii, de exemplu cea privind schimbările climatice și mediul;

| 2. | observă că, de la adoptarea sa, în 2013, anumite observații privind Mecanismul pentru interconectarea Europei (MIE) formulate de CoR (de exemplu, în avizul său COTER-VI/2017 pe tema „Viitorul MIE – Transporturi”, adoptat la 10 octombrie 2017) își păstrează relevanța; |
| --- | --- |

2.

observă că, de la adoptarea sa, în 2013, anumite observații privind Mecanismul pentru interconectarea Europei (MIE) formulate de CoR (de exemplu, în avizul său COTER-VI/2017 pe tema „Viitorul MIE – Transporturi”, adoptat la 10 octombrie 2017) își păstrează relevanța;

| 3. | consideră că trebuie ascultat cu atenție punctul de vedere al orașelor și regiunilor, entitățile responsabile cu politicile de gestionare și dezvoltare a mobilității și transportului public pe propriul teritoriu; |
| --- | --- |

3.

consideră că trebuie ascultat cu atenție punctul de vedere al orașelor și regiunilor, entitățile responsabile cu politicile de gestionare și dezvoltare a mobilității și transportului public pe propriul teritoriu;

| 4. | recunoaște că propunerea Comisiei este conformă cu principiile subsidiarității și proporționalității. Obiectivul principal al propunerii este de a realiza rețeaua transeuropeană de transport. În acest scop, Uniunea Europeană este cel mai bun nivel de punere în aplicare; |
| --- | --- |

4.

recunoaște că propunerea Comisiei este conformă cu principiile subsidiarității și proporționalității. Obiectivul principal al propunerii este de a realiza rețeaua transeuropeană de transport. În acest scop, Uniunea Europeană este cel mai bun nivel de punere în aplicare;

| 5. | subliniază că, în 2017, 72 % dintre europeni trăiau în mediul urban. Accesul la mijloace de transport urban sigure, eficiente și durabile este o miză esențială pentru aceste persoane. MIE este în măsură să sprijine tranziția și să reducă congestionarea traficului, poluarea și accidentele generate de traficul rutier. O mai bună conectare a diferitelor moduri de transport și asigurarea fluidității deplasărilor în aceste zone urbane este esențială pentru realizarea rețelei centrale în 2030 și a rețelei globale în 2050. Ar trebui să se acorde prioritate eforturilor legate de multimodalitatea transportului urban; |
| --- | --- |

5.

subliniază că, în 2017, 72 % dintre europeni trăiau în mediul urban. Accesul la mijloace de transport urban sigure, eficiente și durabile este o miză esențială pentru aceste persoane. MIE este în măsură să sprijine tranziția și să reducă congestionarea traficului, poluarea și accidentele generate de traficul rutier. O mai bună conectare a diferitelor moduri de transport și asigurarea fluidității deplasărilor în aceste zone urbane este esențială pentru realizarea rețelei centrale în 2030 și a rețelei globale în 2050. Ar trebui să se acorde prioritate eforturilor legate de multimodalitatea transportului urban;

| 6. | reamintește că Uniunea Europeană dispune de numeroase infrastructuri maritime și fluviale vechi, care trebuie modernizate și dezvoltate. Aceste două moduri de transport se numără printre soluțiile la congestionarea rutieră și la necesitatea decarbonizării sectorului; |
| --- | --- |

6.

reamintește că Uniunea Europeană dispune de numeroase infrastructuri maritime și fluviale vechi, care trebuie modernizate și dezvoltate. Aceste două moduri de transport se numără printre soluțiile la congestionarea rutieră și la necesitatea decarbonizării sectorului;

| 7. | recunoaște că transporturilor le sunt imputabile aproape 50 % din emisiile de gaze cu efect de seră din Europa. Este singurul sector care nu a reușit să își reducă emisiile după 1990. Regiunile și orașele se confruntă nemijlocit cu efectele schimbărilor climatice, ale poluării atmosferice și ale blocajelor din trafic. De asemenea, trebuie luate măsuri ambițioase și urgente pentru decarbonizarea sectorului transporturilor; |
| --- | --- |

7.

recunoaște că transporturilor le sunt imputabile aproape 50 % din emisiile de gaze cu efect de seră din Europa. Este singurul sector care nu a reușit să își reducă emisiile după 1990. Regiunile și orașele se confruntă nemijlocit cu efectele schimbărilor climatice, ale poluării atmosferice și ale blocajelor din trafic. De asemenea, trebuie luate măsuri ambițioase și urgente pentru decarbonizarea sectorului transporturilor;

| 8. | reamintește că MIE trebuie adaptat la obiectivele ambițioase ale Uniunii în ceea ce privește realizarea infrastructurii de transport. În mod concret, regulamentul TEN-T prevede finalizarea rețelei centrale până în 2030; menționează că trebuie avute în vedere nevoile tuturor regiunilor și că trebuie luate măsuri pentru ca aceste măsuri să poată fi adaptate la inovații în domeniul infrastructurilor; |
| --- | --- |

8.

reamintește că MIE trebuie adaptat la obiectivele ambițioase ale Uniunii în ceea ce privește realizarea infrastructurii de transport. În mod concret, regulamentul TEN-T prevede finalizarea rețelei centrale până în 2030; menționează că trebuie avute în vedere nevoile tuturor regiunilor și că trebuie luate măsuri pentru ca aceste măsuri să poată fi adaptate la inovații în domeniul infrastructurilor;

| 9. | sugerează ca proiectele transfrontaliere să fie încurajate mai ales prin stimularea implicării GECT sau a mecanismului de eliminare a barierelor juridice și administrative în context transfrontalier, mecanism propus de Comisia Europeană pentru perioada 2021-2027. În special, GECT ar trebui să fie organisme eligibile pentru toate cererile de propuneri din cadrul MIE, fără a aduce atingere competențelor lor specifice; |
| --- | --- |

9.

sugerează ca proiectele transfrontaliere să fie încurajate mai ales prin stimularea implicării GECT sau a mecanismului de eliminare a barierelor juridice și administrative în context transfrontalier, mecanism propus de Comisia Europeană pentru perioada 2021-2027. În special, GECT ar trebui să fie organisme eligibile pentru toate cererile de propuneri din cadrul MIE, fără a aduce atingere competențelor lor specifice;

| 10. | salută propunerea Comisiei Europene de reînnoire și modificare a Mecanismului pentru interconectarea Europei; |
| --- | --- |

10.

salută propunerea Comisiei Europene de reînnoire și modificare a Mecanismului pentru interconectarea Europei;

| 11. | salută faptul că propunerea ia în considerare caracteristicile specifice ale regiunilor ultraperiferice și necesitatea de a prevedea fonduri pentru transporturi prin intermediul MIE, care trebuie să fie extins, de asemenea, la sectorul energetic și la cel digital; |
| --- | --- |

11.

salută faptul că propunerea ia în considerare caracteristicile specifice ale regiunilor ultraperiferice și necesitatea de a prevedea fonduri pentru transporturi prin intermediul MIE, care trebuie să fie extins, de asemenea, la sectorul energetic și la cel digital;

| 12. | subliniază că finanțarea adecvată a MIE ar putea crea noi locuri de muncă, ar putea să stimuleze creșterea și să facă din UE un lider mondial în domeniile cercetării și inovării și în cel al decarbonizării economiei; |
| --- | --- |

12.

subliniază că finanțarea adecvată a MIE ar putea crea noi locuri de muncă, ar putea să stimuleze creșterea și să facă din UE un lider mondial în domeniile cercetării și inovării și în cel al decarbonizării economiei;

| 13. | salută eforturile depuse pentru simplificarea regulilor și procedurilor. Niciun responsabil de proiect nu ar trebui să renunțe la depunerea unei cereri de finanțare; |
| --- | --- |

13.

salută eforturile depuse pentru simplificarea regulilor și procedurilor. Niciun responsabil de proiect nu ar trebui să renunțe la depunerea unei cereri de finanțare;

| 14. | ia act de propunerea Comisiei de a introduce obiectivul de adaptare a infrastructurii TEN-T la o dublă utilizare (civilă și militară) și propune să se clarifice regulile acestui obiectiv, dar regretă că această propunere nu este mai detaliată; |
| --- | --- |

14.

ia act de propunerea Comisiei de a introduce obiectivul de adaptare a infrastructurii TEN-T la o dublă utilizare (civilă și militară) și propune să se clarifice regulile acestui obiectiv, dar regretă că această propunere nu este mai detaliată;

| 15. | solicită ca MIE să acorde mai multă atenție coeziunii sociale, economice și teritoriale. |
| --- | --- |

15.

solicită ca MIE să acorde mai multă atenție coeziunii sociale, economice și teritoriale.

Bruxelles, 10 octombrie 2018.

Președintele Comitetului European al Regiunilor

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  COM(2017) 623 final

1

(1)  COM(2017) 623 final

1

(1)  COM(2016) 587

1

(1)  COM(2016) 587

1

---

| 21.12.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 461/196 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 461/196

---

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Drepturi și valori

(2018/C 461/16)

| Raportor general: | François DECOSTER (FR-ALDE), vicepreședintele regiunii Hauts-de-France |
| --- | --- |
| Document de referință: | COM(2018) 383 final |

Raportor general:

François DECOSTER (FR-ALDE), vicepreședintele regiunii Hauts-de-France

Document de referință:

COM(2018) 383 final

I.   RECOMANDĂRI DE AMENDAMENTE

Amendamentul 1

Titlu

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a programului „Drepturi
  și
  valori” | Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a programului „Drepturi, valori
  și cetățenie
  ” |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a programului „Drepturi
  și
  valori”

Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a programului „Drepturi, valori
  și cetățenie
  ”

Expunere de motive

Numele programului trebuie să fie în conformitate cu obiectivele și cu acțiunile întreprinse. Or, componenta „cetățenie” este fundamentală în acest program și, în această calitate, ar trebui să figureze în numele programului.

Amendamentul 2

Considerentul 4

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Programul „Drepturi
  și
  valori” („programul”) ar trebui să permită realizarea de sinergii pentru a face față provocărilor comune promovării și protejării valorilor și pentru a atinge o dimensiune esențială în vederea obținerii de rezultate concrete în domeniu. Acest lucru ar trebui realizat prin valorificarea experienței pozitive a programelor anterioare. Aceasta va permite valorificarea deplină a potențialului sinergiilor, pentru a sprijini într-un mod mai eficace domeniile de politică vizate și pentru a spori potențialul acestora de a ajunge la oameni. Pentru a fi eficace, programul ar trebui să țină seama de caracterul specific al diferitelor politici, de diversele grupuri țintă ale acestora și de nevoile lor specifice, prin abordări adaptate. | Programul „Drepturi, valori
  și cetățenie
  ” („programul”) ar trebui să permită realizarea de sinergii pentru a face față provocărilor comune promovării și protejării valorilor și pentru a atinge o dimensiune esențială în vederea obținerii de rezultate concrete în domeniu. Acest lucru ar trebui realizat prin valorificarea experienței pozitive a programelor anterioare
  și, de asemenea, prin dezvoltarea unor noi acțiuni inovatoare
  . Aceasta va permite valorificarea deplină a potențialului sinergiilor, pentru a sprijini într-un mod mai eficace domeniile de politică vizate și pentru a spori potențialul acestora de a ajunge la oameni. Pentru a fi eficace, programul ar trebui să țină seama de caracterul specific al diferitelor politici, de diversele grupuri țintă ale acestora și de nevoile lor specifice, prin abordări adaptate. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Programul „Drepturi
  și
  valori” („programul”) ar trebui să permită realizarea de sinergii pentru a face față provocărilor comune promovării și protejării valorilor și pentru a atinge o dimensiune esențială în vederea obținerii de rezultate concrete în domeniu. Acest lucru ar trebui realizat prin valorificarea experienței pozitive a programelor anterioare. Aceasta va permite valorificarea deplină a potențialului sinergiilor, pentru a sprijini într-un mod mai eficace domeniile de politică vizate și pentru a spori potențialul acestora de a ajunge la oameni. Pentru a fi eficace, programul ar trebui să țină seama de caracterul specific al diferitelor politici, de diversele grupuri țintă ale acestora și de nevoile lor specifice, prin abordări adaptate.

Programul „Drepturi, valori
  și cetățenie
  ” („programul”) ar trebui să permită realizarea de sinergii pentru a face față provocărilor comune promovării și protejării valorilor și pentru a atinge o dimensiune esențială în vederea obținerii de rezultate concrete în domeniu. Acest lucru ar trebui realizat prin valorificarea experienței pozitive a programelor anterioare
  și, de asemenea, prin dezvoltarea unor noi acțiuni inovatoare
  . Aceasta va permite valorificarea deplină a potențialului sinergiilor, pentru a sprijini într-un mod mai eficace domeniile de politică vizate și pentru a spori potențialul acestora de a ajunge la oameni. Pentru a fi eficace, programul ar trebui să țină seama de caracterul specific al diferitelor politici, de diversele grupuri țintă ale acestora și de nevoile lor specifice, prin abordări adaptate.

Expunere de motive

Nu ar trebui să se recurgă doar la acțiunile existente, ci ar trebui să se dezvolte și altele noi, care să favorizeze schimburile de bune practici și de informații, precum și sinergiile posibile. Acesta poate fi, de exemplu, cazul instituirii unui program de schimb și de mobilitate pentru aleșii locali și regionali sau al instituirii unei rețele de corespondenți europeni (European Correspondents) în cadrul tuturor autorităților locale și regionale din Europa.

Amendamentul 3

Considerentul 5

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Pentru a aduce Uniunea Europeană mai aproape de cetățenii săi, este nevoie de o varietate de acțiuni și de eforturi coordonate. Reunirea cetățenilor în proiecte de înfrățire a orașelor sau în cadrul unor rețele de orașe și sprijinirea organizațiilor societății civile în domeniile vizate de program vor contribui la creșterea implicării cetățenilor în societate și, în cele din urmă, a participării lor la viața democratică a Uniunii. În același timp, sprijinirea unor activități de promovare a înțelegerii reciproce, a diversității, a dialogului și a respectului pentru alte persoane încurajează un sentiment de apartenență și de identitate europeană, bazat pe înțelegerea comună a valorilor, a culturii, a istoriei și a patrimoniului european. Promovarea unui sentiment mai puternic de apartenență la Uniune și la valorile Uniunii este deosebit de importantă în rândul cetățenilor din regiunile ultraperiferice ale UE, având în vedere izolarea și depărtarea lor față de Europa continentală. | Pentru a aduce Uniunea Europeană mai aproape de cetățenii săi, este nevoie de o varietate de acțiuni și de eforturi coordonate. Reunirea cetățenilor în proiecte de înfrățire a orașelor sau în cadrul unor rețele de orașe
  sau al unor proiecte care implică o cooperare transfrontalieră
  și sprijinirea organizațiilor societății civile
  și a autorităților locale și regionale
  în domeniile vizate de program
  , precum și instruirea și informarea reprezentanților locali și regionali aleși care acționează ca multiplicatori
  vor contribui la creșterea implicării cetățenilor în societate și, în cele din urmă, a participării lor la viața democratică a Uniunii. În același timp, sprijinirea unor activități de promovare a înțelegerii reciproce, a diversității, a dialogului și a respectului pentru alte persoane încurajează un sentiment de apartenență și de identitate europeană, bazat pe înțelegerea comună a valorilor, a culturii, a istoriei și a patrimoniului european. Promovarea unui sentiment mai puternic de apartenență la Uniune și la valorile Uniunii este deosebit de importantă în rândul cetățenilor din regiunile ultraperiferice ale UE, având în vedere izolarea și depărtarea lor față de Europa continentală. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Pentru a aduce Uniunea Europeană mai aproape de cetățenii săi, este nevoie de o varietate de acțiuni și de eforturi coordonate. Reunirea cetățenilor în proiecte de înfrățire a orașelor sau în cadrul unor rețele de orașe și sprijinirea organizațiilor societății civile în domeniile vizate de program vor contribui la creșterea implicării cetățenilor în societate și, în cele din urmă, a participării lor la viața democratică a Uniunii. În același timp, sprijinirea unor activități de promovare a înțelegerii reciproce, a diversității, a dialogului și a respectului pentru alte persoane încurajează un sentiment de apartenență și de identitate europeană, bazat pe înțelegerea comună a valorilor, a culturii, a istoriei și a patrimoniului european. Promovarea unui sentiment mai puternic de apartenență la Uniune și la valorile Uniunii este deosebit de importantă în rândul cetățenilor din regiunile ultraperiferice ale UE, având în vedere izolarea și depărtarea lor față de Europa continentală.

Pentru a aduce Uniunea Europeană mai aproape de cetățenii săi, este nevoie de o varietate de acțiuni și de eforturi coordonate. Reunirea cetățenilor în proiecte de înfrățire a orașelor sau în cadrul unor rețele de orașe
  sau al unor proiecte care implică o cooperare transfrontalieră
  și sprijinirea organizațiilor societății civile
  și a autorităților locale și regionale
  în domeniile vizate de program
  , precum și instruirea și informarea reprezentanților locali și regionali aleși care acționează ca multiplicatori
  vor contribui la creșterea implicării cetățenilor în societate și, în cele din urmă, a participării lor la viața democratică a Uniunii. În același timp, sprijinirea unor activități de promovare a înțelegerii reciproce, a diversității, a dialogului și a respectului pentru alte persoane încurajează un sentiment de apartenență și de identitate europeană, bazat pe înțelegerea comună a valorilor, a culturii, a istoriei și a patrimoniului european. Promovarea unui sentiment mai puternic de apartenență la Uniune și la valorile Uniunii este deosebit de importantă în rândul cetățenilor din regiunile ultraperiferice ale UE, având în vedere izolarea și depărtarea lor față de Europa continentală.

Expunere de motive

Proiectele de cooperare transfrontalieră ar trebui să fie luate în considerare și în cadrul programului „Drepturi și valori” deoarece ele contribuie la sentimentul reciproc de apartenență, la o identitate europeană și la depășirea diferențelor naționale. De asemenea, autoritățile locale și regionale joacă un rol fundamental în ceea ce privește sporirea implicării cetățenilor și trebuie să beneficieze de fonduri, destinate în special drepturilor cetățenilor și participării cetățenești. Un program de formare și informare a reprezentanților aleși la nivel local și regional ar fi un instrument excelent pentru a ajuta autoritățile locale și regionale să contribuie în acest sens.

Amendamentul 4

Considerentul 6

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Sunt necesare activități de comemorare
  și
  o reflecție critică
  asupra
  memoriei istorice a Europei pentru a sensibiliza cetățenii cu privire la istoria
  comună
  , ca temelie pentru construirea unui viitor comun, a unei moralități și a unor valori comune. Ar trebui să se ia în considerare și relevanța aspectelor istorice, culturale și interculturale, precum și legăturile dintre memoria istorică, crearea unei identități europene și sentimentul de apartenență la același grup. | Sunt necesare activități de comemorare, o reflecție critică
  și celebrări ale
  memoriei istorice a Europei
  și ale valorilor comune
  pentru a sensibiliza cetățenii cu privire la istoria
  și la valorile comune
  , ca temelie pentru construirea unui viitor comun
  , a încrederii reciproce,
  a unei moralități și a unor valori comune. Ar trebui să se ia în considerare și relevanța aspectelor istorice, culturale și interculturale
  și a evenimentelor locale și naționale
  , precum și legăturile dintre memoria istorică, crearea unei identități europene și sentimentul de apartenență la același grup. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Sunt necesare activități de comemorare
  și
  o reflecție critică
  asupra
  memoriei istorice a Europei pentru a sensibiliza cetățenii cu privire la istoria
  comună
  , ca temelie pentru construirea unui viitor comun, a unei moralități și a unor valori comune. Ar trebui să se ia în considerare și relevanța aspectelor istorice, culturale și interculturale, precum și legăturile dintre memoria istorică, crearea unei identități europene și sentimentul de apartenență la același grup.

Sunt necesare activități de comemorare, o reflecție critică
  și celebrări ale
  memoriei istorice a Europei
  și ale valorilor comune
  pentru a sensibiliza cetățenii cu privire la istoria
  și la valorile comune
  , ca temelie pentru construirea unui viitor comun
  , a încrederii reciproce,
  a unei moralități și a unor valori comune. Ar trebui să se ia în considerare și relevanța aspectelor istorice, culturale și interculturale
  și a evenimentelor locale și naționale
  , precum și legăturile dintre memoria istorică, crearea unei identități europene și sentimentul de apartenență la același grup.

Expunere de motive

Celebrările, precum și datoria de comemorare, contribuie la fundamentul unui viitor comun și al unei identități europene, care trebuie să se bazeze pe încrederea reciprocă. Acest lucru ar putea însemna, de exemplu, sărbătorirea zilelor internaționale și a evenimentelor locale de natură să intensifice sentimentul de apartenență europeană.

Amendamentul 5

Considerentul 7

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| De asemenea, cetățenii ar trebui să fie mai conștienți de drepturile care decurg din cetățenia Uniunii, să se simtă în largul lor locuind, călătorind, studiind, lucrând și desfășurând activități de voluntariat într-un alt stat membru, să simtă că se pot bucura de toate drepturile aduse de această cetățenie și că și le pot exercita, să aibă încredere că beneficiază de acces egal, de deplina respectare și protecție a drepturilor lor, fără nicio discriminare, oriunde s-ar afla în Uniune. Societatea civilă trebuie să fie sprijinită în promovarea, garantarea și conștientizarea valorilor comune ale Uniunii Europene prevăzute la articolul 2 din TUE și în contribuția sa la exercitarea efectivă a drepturilor de care dispun în baza legislației Uniunii. | De asemenea, cetățenii ar trebui să fie mai conștienți de drepturile care decurg din cetățenia Uniunii, să se simtă în largul lor locuind, călătorind, studiind, lucrând și desfășurând activități de voluntariat într-un alt stat membru, să simtă că se pot bucura de toate drepturile aduse de această cetățenie și că și le pot exercita, să aibă încredere că beneficiază de acces egal, de deplina respectare și protecție a drepturilor lor, fără nicio discriminare, oriunde s-ar afla în Uniune. Societatea civilă trebuie să fie sprijinită în promovarea, garantarea și conștientizarea valorilor comune ale Uniunii Europene prevăzute la articolul 2 din TUE și în contribuția sa la exercitarea efectivă a drepturilor de care dispun în baza legislației Uniunii.
  Autoritățile locale și regionale și asociațiile lor reprezentative care întreprind acțiuni ce fac parte din programul „Drepturi și valori” trebuie să fie sprijinite, în special în vederea promovării drepturilor cetățenilor și a participării acestora. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

De asemenea, cetățenii ar trebui să fie mai conștienți de drepturile care decurg din cetățenia Uniunii, să se simtă în largul lor locuind, călătorind, studiind, lucrând și desfășurând activități de voluntariat într-un alt stat membru, să simtă că se pot bucura de toate drepturile aduse de această cetățenie și că și le pot exercita, să aibă încredere că beneficiază de acces egal, de deplina respectare și protecție a drepturilor lor, fără nicio discriminare, oriunde s-ar afla în Uniune. Societatea civilă trebuie să fie sprijinită în promovarea, garantarea și conștientizarea valorilor comune ale Uniunii Europene prevăzute la articolul 2 din TUE și în contribuția sa la exercitarea efectivă a drepturilor de care dispun în baza legislației Uniunii.

De asemenea, cetățenii ar trebui să fie mai conștienți de drepturile care decurg din cetățenia Uniunii, să se simtă în largul lor locuind, călătorind, studiind, lucrând și desfășurând activități de voluntariat într-un alt stat membru, să simtă că se pot bucura de toate drepturile aduse de această cetățenie și că și le pot exercita, să aibă încredere că beneficiază de acces egal, de deplina respectare și protecție a drepturilor lor, fără nicio discriminare, oriunde s-ar afla în Uniune. Societatea civilă trebuie să fie sprijinită în promovarea, garantarea și conștientizarea valorilor comune ale Uniunii Europene prevăzute la articolul 2 din TUE și în contribuția sa la exercitarea efectivă a drepturilor de care dispun în baza legislației Uniunii.
  Autoritățile locale și regionale și asociațiile lor reprezentative care întreprind acțiuni ce fac parte din programul „Drepturi și valori” trebuie să fie sprijinite, în special în vederea promovării drepturilor cetățenilor și a participării acestora.

Expunere de motive

Autoritățile locale și regionale sunt beneficiarii fondurilor programului și joacă un rol important, în special în ceea ce privește drepturile cetățenilor și apărarea drepturilor cetățenilor UE. Asociațiile administrațiilor locale și regionale au avut un rol important în diseminarea programului și continuă să facă parte din acesta.

Amendamentul 6

Considerentul 15

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| În conformitate cu articolele 8 și 10 din TFUE, programul ar trebui să sprijine, în toate activitățile sale, abordarea integratoare a egalității de gen și a obiectivelor privind nediscriminarea. | În conformitate cu articolele 8 și 10 din TFUE, programul ar trebui să sprijine, în toate activitățile sale, abordarea integratoare a egalității de gen și a obiectivelor privind nediscriminarea.
  Dispozițiile programului trebuie să includă condiții și acțiuni specifice menite să garanteze respectarea și aplicarea normelor privind egalitatea de gen și să combată orice formă de discriminare. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

În conformitate cu articolele 8 și 10 din TFUE, programul ar trebui să sprijine, în toate activitățile sale, abordarea integratoare a egalității de gen și a obiectivelor privind nediscriminarea.

În conformitate cu articolele 8 și 10 din TFUE, programul ar trebui să sprijine, în toate activitățile sale, abordarea integratoare a egalității de gen și a obiectivelor privind nediscriminarea.
  Dispozițiile programului trebuie să includă condiții și acțiuni specifice menite să garanteze respectarea și aplicarea normelor privind egalitatea de gen și să combată orice formă de discriminare.

Expunere de motive

În cadrul programului și în planul de acțiune al acestuia trebuie să se introducă dispoziții specifice în vederea atingerii obiectivelor de egalitate de gen și de combatere a discriminărilor. De exemplu, acest lucru se poate realiza prin intermediul unor campanii de sensibilizare, asigurându-se un echilibru între femeile și bărbații prezenți în cadrul acestor campanii și, de asemenea, prezența minorităților dezavantajate.

Amendamentul 7

Considerentul 18

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Organismele independente din domeniul drepturilor omului și organizațiile societății civile au un rol esențial în promovarea, garantarea și conștientizarea valorilor comune ale Uniunii în temeiul articolului 2 din TUE și în sprijinirea exercitării efective a drepturilor care decurg din legislația Uniunii, inclusiv din Carta drepturilor fundamentale a UE. După cum se arată în Rezoluția Parlamentului European din 18 aprilie 2018, un sprijin financiar adecvat este esențial pentru realizarea unui mediu favorabil și sustenabil în care organizațiile societății civile să își consolideze rolul și să își îndeplinească funcțiile acestora în mod independent și eficace. Prin urmare, în completarea eforturilor de la nivel național, finanțarea UE ar trebui să contribuie la sprijinirea, conferirea de putere și consolidarea capacității organizațiilor independente ale societății civile care își desfășoară activitatea în domeniul promovării drepturilor omului, ale căror activități contribuie la aplicarea strategică a drepturilor în conformitate cu legislația UE și cu Carta drepturilor fundamentale a UE, inclusiv prin activități de reprezentare și de supraveghere, precum și la promovarea, garantarea și conștientizarea valorilor comune ale Uniunii la nivel național. | Organismele independente din domeniul drepturilor omului și organizațiile societății civile au un rol esențial în promovarea, garantarea și conștientizarea valorilor comune ale Uniunii în temeiul articolului 2 din TUE și în sprijinirea exercitării efective a drepturilor care decurg din legislația Uniunii, inclusiv din Carta drepturilor fundamentale a UE. După cum se arată în Rezoluția Parlamentului European din 18 aprilie 2018, un sprijin financiar adecvat
  și suficient
  este esențial pentru realizarea unui mediu favorabil și sustenabil în care organizațiile societății civile să își consolideze rolul și să își îndeplinească funcțiile acestora în mod independent și eficace. Prin urmare, în completarea eforturilor de la nivel național, finanțarea UE ar trebui să contribuie la sprijinirea, conferirea de putere și consolidarea capacității organizațiilor independente ale societății civile care își desfășoară activitatea în domeniul promovării drepturilor omului, ale căror activități contribuie la aplicarea strategică a drepturilor în conformitate cu legislația UE și cu Carta drepturilor fundamentale a UE, inclusiv prin activități de reprezentare și de supraveghere, precum și la promovarea, garantarea și conștientizarea valorilor comune ale Uniunii la nivel național. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Organismele independente din domeniul drepturilor omului și organizațiile societății civile au un rol esențial în promovarea, garantarea și conștientizarea valorilor comune ale Uniunii în temeiul articolului 2 din TUE și în sprijinirea exercitării efective a drepturilor care decurg din legislația Uniunii, inclusiv din Carta drepturilor fundamentale a UE. După cum se arată în Rezoluția Parlamentului European din 18 aprilie 2018, un sprijin financiar adecvat este esențial pentru realizarea unui mediu favorabil și sustenabil în care organizațiile societății civile să își consolideze rolul și să își îndeplinească funcțiile acestora în mod independent și eficace. Prin urmare, în completarea eforturilor de la nivel național, finanțarea UE ar trebui să contribuie la sprijinirea, conferirea de putere și consolidarea capacității organizațiilor independente ale societății civile care își desfășoară activitatea în domeniul promovării drepturilor omului, ale căror activități contribuie la aplicarea strategică a drepturilor în conformitate cu legislația UE și cu Carta drepturilor fundamentale a UE, inclusiv prin activități de reprezentare și de supraveghere, precum și la promovarea, garantarea și conștientizarea valorilor comune ale Uniunii la nivel național.

Organismele independente din domeniul drepturilor omului și organizațiile societății civile au un rol esențial în promovarea, garantarea și conștientizarea valorilor comune ale Uniunii în temeiul articolului 2 din TUE și în sprijinirea exercitării efective a drepturilor care decurg din legislația Uniunii, inclusiv din Carta drepturilor fundamentale a UE. După cum se arată în Rezoluția Parlamentului European din 18 aprilie 2018, un sprijin financiar adecvat
  și suficient
  este esențial pentru realizarea unui mediu favorabil și sustenabil în care organizațiile societății civile să își consolideze rolul și să își îndeplinească funcțiile acestora în mod independent și eficace. Prin urmare, în completarea eforturilor de la nivel național, finanțarea UE ar trebui să contribuie la sprijinirea, conferirea de putere și consolidarea capacității organizațiilor independente ale societății civile care își desfășoară activitatea în domeniul promovării drepturilor omului, ale căror activități contribuie la aplicarea strategică a drepturilor în conformitate cu legislația UE și cu Carta drepturilor fundamentale a UE, inclusiv prin activități de reprezentare și de supraveghere, precum și la promovarea, garantarea și conștientizarea valorilor comune ale Uniunii la nivel național.

Expunere de motive

Este important să se prevadă un buget care să permită sprijinirea unui număr maxim de proiecte prezentate, pentru a evita orice frustrare și a încuraja inițiativele părților interesate.

Amendamentul 8

Considerentul 21

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Pentru a se asigura alocarea eficientă a fondurilor din bugetul general al Uniunii, este necesar să se asigure valoarea adăugată europeană a tuturor acțiunilor desfășurate, precum și complementaritatea acestora cu acțiunile statelor membre, urmărindu-se în același timp coerența, complementaritatea și sinergiile cu programele de finanțare care sprijină domeniile de politică aflate în strânsă legătură, în special în cadrul Fondului pentru justiție, drepturi și valori – deci și cu programul „Justiție” –, precum și cu programul „Europa creativă” și cu Erasmus+, pentru a se realiza potențialul interacțiunilor culturale în domeniul culturii, al mass-media, al artelor, al educației și al creativității. Este necesar să se creeze sinergii și cu alte programe europene de finanțare, în special în domenii precum ocuparea forței de muncă, piața internă, întreprinderile, tineretul, sănătatea, cetățenia, justiția, migrația, securitatea, cercetarea, inovarea, tehnologia, industria, coeziunea, turismul, relațiile externe, comerțul și dezvoltarea. | Pentru a se asigura alocarea eficientă a fondurilor din bugetul general al Uniunii, este necesar să se asigure valoarea adăugată europeană a tuturor acțiunilor desfășurate, precum și complementaritatea acestora cu acțiunile statelor membre
  și ale autorităților locale și regionale, conform principiului subsidiarității active
  , urmărindu-se în același timp coerența, complementaritatea și sinergiile cu programele de finanțare care sprijină domeniile de politică aflate în strânsă legătură, în special în cadrul Fondului pentru justiție, drepturi și valori – deci și cu programul „Justiție” –, precum și cu programul „Europa creativă” și cu Erasmus+, pentru a se realiza potențialul interacțiunilor culturale în domeniul culturii, al mass-media, al artelor, al educației și al creativității. Este necesar să se creeze sinergii și cu alte programe europene de finanțare, în special în domenii precum ocuparea forței de muncă, piața internă, întreprinderile, tineretul, sănătatea, cetățenia, justiția, migrația, securitatea, cercetarea, inovarea, tehnologia, industria, coeziunea, turismul, relațiile externe, comerțul și dezvoltarea
  și să se promoveze dezvoltarea de noi sinergii prin instituirea unor acțiuni inovatoare transversale
  . |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Pentru a se asigura alocarea eficientă a fondurilor din bugetul general al Uniunii, este necesar să se asigure valoarea adăugată europeană a tuturor acțiunilor desfășurate, precum și complementaritatea acestora cu acțiunile statelor membre, urmărindu-se în același timp coerența, complementaritatea și sinergiile cu programele de finanțare care sprijină domeniile de politică aflate în strânsă legătură, în special în cadrul Fondului pentru justiție, drepturi și valori – deci și cu programul „Justiție” –, precum și cu programul „Europa creativă” și cu Erasmus+, pentru a se realiza potențialul interacțiunilor culturale în domeniul culturii, al mass-media, al artelor, al educației și al creativității. Este necesar să se creeze sinergii și cu alte programe europene de finanțare, în special în domenii precum ocuparea forței de muncă, piața internă, întreprinderile, tineretul, sănătatea, cetățenia, justiția, migrația, securitatea, cercetarea, inovarea, tehnologia, industria, coeziunea, turismul, relațiile externe, comerțul și dezvoltarea.

Pentru a se asigura alocarea eficientă a fondurilor din bugetul general al Uniunii, este necesar să se asigure valoarea adăugată europeană a tuturor acțiunilor desfășurate, precum și complementaritatea acestora cu acțiunile statelor membre
  și ale autorităților locale și regionale, conform principiului subsidiarității active
  , urmărindu-se în același timp coerența, complementaritatea și sinergiile cu programele de finanțare care sprijină domeniile de politică aflate în strânsă legătură, în special în cadrul Fondului pentru justiție, drepturi și valori – deci și cu programul „Justiție” –, precum și cu programul „Europa creativă” și cu Erasmus+, pentru a se realiza potențialul interacțiunilor culturale în domeniul culturii, al mass-media, al artelor, al educației și al creativității. Este necesar să se creeze sinergii și cu alte programe europene de finanțare, în special în domenii precum ocuparea forței de muncă, piața internă, întreprinderile, tineretul, sănătatea, cetățenia, justiția, migrația, securitatea, cercetarea, inovarea, tehnologia, industria, coeziunea, turismul, relațiile externe, comerțul și dezvoltarea
  și să se promoveze dezvoltarea de noi sinergii prin instituirea unor acțiuni inovatoare transversale
  .

Expunere de motive

Autoritățile locale și regionale sunt active în domeniu și acțiunile lor trebuie să fie luate în considerare de către statele membre și de Uniunea Europeană în vederea asigurării unei coerențe, a unei complementarități și a unei sinergii globale.

La 10 iulie, Grupul operativ privind subsidiaritatea, proporționalitatea și scenariul „Mai puțin, dar mai eficient” și-a prezentat concluziile, preconizând o nouă abordare a „subsidiarității active”, care va garanta valoarea adăugată a legislației UE în beneficiul cetățenilor și va conduce la o mai mare asumare a deciziilor Uniunii în statele membre.

Este important să se insiste pe lansarea de noi acțiuni inovatoare, care să favorizeze sentimentul de identitate europeană și participarea cetățenilor, în special instituirea unui program Erasmus pentru aleșii locali și regionali sau a programului European Correspondents, urmând același model ca Austria.

Amendamentul 9

Considerentul 24

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Tipurile de finanțare și metodele de punere în aplicare prevăzute de prezentul regulament ar trebui să fie alese pe baza capacității lor de a atinge obiectivele specifice ale acțiunilor și de a obține rezultate, luându-se în considerare în special costurile controalelor, sarcina administrativă și riscul de neconformitate preconizat. În acest sens ar trebui să se analizeze posibilitatea de a utiliza sume forfetare, rate forfetare și costuri unitare, precum și forme de finanțare care să nu depindă de costuri, astfel cum se menționează la articolul 125 alineatul (1) din Regulamentul financiar. | Tipurile de finanțare și metodele de punere în aplicare prevăzute de prezentul regulament ar trebui să fie alese pe baza capacității lor de a atinge obiectivele specifice ale acțiunilor și de a obține rezultate, luându-se în considerare în special costurile controalelor, sarcina administrativă și riscul de neconformitate preconizat. În acest sens ar trebui să se analizeze posibilitatea de a utiliza sume forfetare, rate forfetare și costuri unitare, precum și forme de finanțare care să nu depindă de costuri, astfel cum se menționează la articolul 125 alineatul (1) din Regulamentul financiar. |
| | Pe cât posibil, măsurile trebuie să mențină la minimum povara administrativă pentru candidați și să garanteze accesul la fonduri tuturor organizațiilor potențial candidate. Ar trebui introdus un proces de candidatură în două etape, prima bazată pe un rezumat al propunerii de proiect, pentru verificarea eligibilității, iar a doua, bazată pe cererea completă în cazul unor perspective promițătoare de finanțare. Atunci când este posibil, candidaturile electronice trebuie să fie acceptate. Candidații trebuie să aibă acces la un punct de contact național care le va acorda sprijin, le va răspunde la întrebări cu privire la procedura de depunere a candidaturii și va putea verifica dacă dosarul lor este complet înainte de a fi trimis. UE va comunica posibilitățile de finanțare cât mai bine tuturor potențialilor beneficiari, în scopul de a asigura implicarea diverselor organizații prezente în diferite state membre și state partenere. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Tipurile de finanțare și metodele de punere în aplicare prevăzute de prezentul regulament ar trebui să fie alese pe baza capacității lor de a atinge obiectivele specifice ale acțiunilor și de a obține rezultate, luându-se în considerare în special costurile controalelor, sarcina administrativă și riscul de neconformitate preconizat. În acest sens ar trebui să se analizeze posibilitatea de a utiliza sume forfetare, rate forfetare și costuri unitare, precum și forme de finanțare care să nu depindă de costuri, astfel cum se menționează la articolul 125 alineatul (1) din Regulamentul financiar.

Tipurile de finanțare și metodele de punere în aplicare prevăzute de prezentul regulament ar trebui să fie alese pe baza capacității lor de a atinge obiectivele specifice ale acțiunilor și de a obține rezultate, luându-se în considerare în special costurile controalelor, sarcina administrativă și riscul de neconformitate preconizat. În acest sens ar trebui să se analizeze posibilitatea de a utiliza sume forfetare, rate forfetare și costuri unitare, precum și forme de finanțare care să nu depindă de costuri, astfel cum se menționează la articolul 125 alineatul (1) din Regulamentul financiar.

Pe cât posibil, măsurile trebuie să mențină la minimum povara administrativă pentru candidați și să garanteze accesul la fonduri tuturor organizațiilor potențial candidate. Ar trebui introdus un proces de candidatură în două etape, prima bazată pe un rezumat al propunerii de proiect, pentru verificarea eligibilității, iar a doua, bazată pe cererea completă în cazul unor perspective promițătoare de finanțare. Atunci când este posibil, candidaturile electronice trebuie să fie acceptate. Candidații trebuie să aibă acces la un punct de contact național care le va acorda sprijin, le va răspunde la întrebări cu privire la procedura de depunere a candidaturii și va putea verifica dacă dosarul lor este complet înainte de a fi trimis. UE va comunica posibilitățile de finanțare cât mai bine tuturor potențialilor beneficiari, în scopul de a asigura implicarea diverselor organizații prezente în diferite state membre și state partenere.

Expunere de motive

Simplificarea procedurii de depunere a candidaturii este esențială, în special pentru cei care candidează pentru prima dată, pentru comunitățile mai mici și organizațiile nonprofit. Este important ca informațiile cu privire la oportunități să fie furnizate într-un mod cât mai complet tuturor autorităților locale și regionale și tuturor celorlalte eventuale părți interesate, cu scopul de a evita ca doar partenerii privilegiați ai UE sau organizațiile cele mai bine informate să beneficieze de acestea. Corespondenții europeni reprezintă un aspect important și care trebuie subliniat în textul Comisiei Europene.

Amendamentul 10

Considerentul 28

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Reflectând importanța combaterii schimbărilor climatice în conformitate cu angajamentele asumate de Uniune cu privire la punerea în aplicare a Acordului de la Paris și a îndeplinirii obiectivelor de dezvoltare durabilă ale Organizației Națiunilor Unite, prezentul program va contribui la integrarea politicilor climatice și la atingerea unei ținte globale de sprijinire a obiectivelor climatice cu 25 % din cheltuielile bugetare ale Uniunii Europene. Pe parcursul pregătirii și al derulării programului vor fi identificate acțiuni relevante în acest sens, care vor fi reevaluate în contextul evaluării programului la jumătatea perioadei. | Reflectând importanța combaterii schimbărilor climatice în conformitate cu angajamentele asumate de Uniune cu privire la punerea în aplicare a Acordului de la Paris și a îndeplinirii obiectivelor de dezvoltare durabilă ale Organizației Națiunilor Unite
  și ținând seama de acțiunile colective în aceste domenii la diferite niveluri care pot favoriza implicarea cetățenească și sentimentul de apartenență
  , prezentul program va contribui la integrarea politicilor climatice și la atingerea unei ținte globale de sprijinire a obiectivelor climatice cu 25 % din cheltuielile bugetare ale Uniunii Europene. Pe parcursul pregătirii și al derulării programului vor fi identificate acțiuni relevante în acest sens, care vor fi reevaluate în contextul evaluării programului la jumătatea perioadei
  , iar inițiativele locale existente vor fi sprijinite
  . |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Reflectând importanța combaterii schimbărilor climatice în conformitate cu angajamentele asumate de Uniune cu privire la punerea în aplicare a Acordului de la Paris și a îndeplinirii obiectivelor de dezvoltare durabilă ale Organizației Națiunilor Unite, prezentul program va contribui la integrarea politicilor climatice și la atingerea unei ținte globale de sprijinire a obiectivelor climatice cu 25 % din cheltuielile bugetare ale Uniunii Europene. Pe parcursul pregătirii și al derulării programului vor fi identificate acțiuni relevante în acest sens, care vor fi reevaluate în contextul evaluării programului la jumătatea perioadei.

Reflectând importanța combaterii schimbărilor climatice în conformitate cu angajamentele asumate de Uniune cu privire la punerea în aplicare a Acordului de la Paris și a îndeplinirii obiectivelor de dezvoltare durabilă ale Organizației Națiunilor Unite
  și ținând seama de acțiunile colective în aceste domenii la diferite niveluri care pot favoriza implicarea cetățenească și sentimentul de apartenență
  , prezentul program va contribui la integrarea politicilor climatice și la atingerea unei ținte globale de sprijinire a obiectivelor climatice cu 25 % din cheltuielile bugetare ale Uniunii Europene. Pe parcursul pregătirii și al derulării programului vor fi identificate acțiuni relevante în acest sens, care vor fi reevaluate în contextul evaluării programului la jumătatea perioadei
  , iar inițiativele locale existente vor fi sprijinite
  .

Expunere de motive

Acțiunile referitoare la schimbările climatice și la realizarea ODD-urilor ONU mai ample sunt legate direct de crearea unei societăți favorabile incluziunii și sporesc sentimentul de cetățenie și de apartenență. Cetățenii trebuie să fie informați cu privire la mizele internaționale în materie de climă, dar trebuie să fie implicați și în acțiuni comune. Acest lucru poate fi subliniat în legislație, cu atât mai mult cu cât nu sunt explicate suficient sinergiile dintre programul „Drepturi și valori” și combaterea schimbărilor climatice.

UE trebuie să sprijine acțiunile existente în loc să dezvolte altele noi, multe astfel de campanii de informare și de sensibilizare fiind desfășurate la nivel local.

Amendamentul 11

Considerentul 29

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| În conformitate cu punctele 22 și 23 din Acordul interinstituțional pentru o mai bună legiferare din 13 aprilie 2016, este necesar ca acest program să fie evaluat pe baza informațiilor culese prin intermediul unor cerințe de monitorizare specifice, evitându-se totodată reglementarea și sarcinile administrative excesive, mai ales asupra statelor membre. După caz, aceste cerințe pot include indicatori cuantificabili ca bază pentru evaluarea efectelor programului la fața locului. | În conformitate cu punctele 22 și 23 din Acordul interinstituțional pentru o mai bună legiferare din 13 aprilie 2016, este necesar ca acest program să fie evaluat pe baza informațiilor culese prin intermediul unor cerințe de monitorizare specifice, evitându-se totodată reglementarea și sarcinile administrative excesive, mai ales asupra statelor membre. După caz, aceste cerințe pot include indicatori cuantificabili ca bază pentru evaluarea efectelor programului la fața locului
  , în cooperare cu autoritățile locale și regionale implicate, conform principiului subsidiarității active
  . |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

În conformitate cu punctele 22 și 23 din Acordul interinstituțional pentru o mai bună legiferare din 13 aprilie 2016, este necesar ca acest program să fie evaluat pe baza informațiilor culese prin intermediul unor cerințe de monitorizare specifice, evitându-se totodată reglementarea și sarcinile administrative excesive, mai ales asupra statelor membre. După caz, aceste cerințe pot include indicatori cuantificabili ca bază pentru evaluarea efectelor programului la fața locului.

În conformitate cu punctele 22 și 23 din Acordul interinstituțional pentru o mai bună legiferare din 13 aprilie 2016, este necesar ca acest program să fie evaluat pe baza informațiilor culese prin intermediul unor cerințe de monitorizare specifice, evitându-se totodată reglementarea și sarcinile administrative excesive, mai ales asupra statelor membre. După caz, aceste cerințe pot include indicatori cuantificabili ca bază pentru evaluarea efectelor programului la fața locului
  , în cooperare cu autoritățile locale și regionale implicate, conform principiului subsidiarității active
  .

Expunere de motive

La 10 iulie, Grupul operativ privind subsidiaritatea, proporționalitatea și scenariul „Mai puțin, dar mai eficient” și-a prezentat concluziile, preconizând o nouă abordare a „subsidiarității active”, care va garanta valoarea adăugată a legislației UE în beneficiul cetățenilor și va conduce la o mai mare asumare a deciziilor Uniunii în statele membre.

Amendamentul 12

Capitolul I articolul 1

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Prezentul regulament instituie programul „Drepturi
  și
  valori” („programul”). | Prezentul regulament instituie programul „Drepturi, valori
  și cetățenie
  ” („programul”). |
| Regulamentul stabilește obiectivele programului, bugetul pentru perioada 2021-2027, formele de finanțare din partea Uniunii și normele privind furnizarea finanțării. | Regulamentul stabilește obiectivele programului, bugetul pentru perioada 2021-2027, formele de finanțare din partea Uniunii și normele privind furnizarea finanțării. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Prezentul regulament instituie programul „Drepturi
  și
  valori” („programul”).

Prezentul regulament instituie programul „Drepturi, valori
  și cetățenie
  ” („programul”).

Regulamentul stabilește obiectivele programului, bugetul pentru perioada 2021-2027, formele de finanțare din partea Uniunii și normele privind furnizarea finanțării.

Regulamentul stabilește obiectivele programului, bugetul pentru perioada 2021-2027, formele de finanțare din partea Uniunii și normele privind furnizarea finanțării.

Expunere de motive

Numele programului trebuie să fie în conformitate cu obiectivele și cu acțiunile întreprinse. Or, componenta „cetățenie” este fundamentală în acest program și, în această calitate, ar trebui să figureze în numele programului.

Amendamentul 13

Capitolul I articolul 2

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (1)   Obiectivul general al programului este de a proteja și a promova drepturile și valorile consacrate în tratatele UE, inclusiv prin sprijinirea organizațiilor societății civile, cu scopul de a susține societățile deschise, democratice și favorabile incluziunii. | (1)   Obiectivul general al programului este de a proteja și a promova drepturile și valorile consacrate în tratatele UE, inclusiv prin sprijinirea organizațiilor societății civile
  , a autorităților locale și regionale și a asociațiilor de reprezentanți ai acestora
  , cu scopul de a susține societățile deschise, democratice și favorabile incluziunii. |
| (2)   În cadrul obiectivului general prevăzut la alineatul (1), programul are următoarele obiective specifice corespunzătoare diferitelor componente: | (2)   În cadrul obiectivului general prevăzut la alineatul (1), programul are următoarele obiective specifice corespunzătoare diferitelor componente: |
| (a) | promovarea egalității și a drepturilor (componenta „Egalitate și drepturi”); |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(1)   Obiectivul general al programului este de a proteja și a promova drepturile și valorile consacrate în tratatele UE, inclusiv prin sprijinirea organizațiilor societății civile, cu scopul de a susține societățile deschise, democratice și favorabile incluziunii.

(1)   Obiectivul general al programului este de a proteja și a promova drepturile și valorile consacrate în tratatele UE, inclusiv prin sprijinirea organizațiilor societății civile
  , a autorităților locale și regionale și a asociațiilor de reprezentanți ai acestora
  , cu scopul de a susține societățile deschise, democratice și favorabile incluziunii.

(2)   În cadrul obiectivului general prevăzut la alineatul (1), programul are următoarele obiective specifice corespunzătoare diferitelor componente:

(2)   În cadrul obiectivului general prevăzut la alineatul (1), programul are următoarele obiective specifice corespunzătoare diferitelor componente:

(a)

promovarea egalității și a drepturilor (componenta „Egalitate și drepturi”);

| (a) | promovarea egalității și a drepturilor (componenta „Egalitate și drepturi”); |
| --- | --- |

(a)

promovarea egalității și a drepturilor (componenta „Egalitate și drepturi”);

| (b) | promovarea implicării și a participării cetățenilor la viața democratică a Uniunii (componenta „Implicarea și participarea cetățenilor”); |
| --- | --- |

(b)

promovarea implicării și a participării cetățenilor la viața democratică a Uniunii (componenta „Implicarea și participarea cetățenilor”);

| (b) | promovarea implicării și a participării cetățenilor la viața democratică a Uniunii (componenta „Implicarea și participarea cetățenilor”); |
| --- | --- |

(b)

promovarea implicării și a participării cetățenilor la viața democratică a Uniunii (componenta „Implicarea și participarea cetățenilor”);

| (c) | combaterea violenței (componenta „Daphne”). |
| --- | --- |

(c)

combaterea violenței (componenta „Daphne”).

| (c) | combaterea violenței (componenta „Daphne”). |
| --- | --- |

(c)

combaterea violenței (componenta „Daphne”).

Expunere de motive

Expunere de motive

Autoritățile locale și regionale sunt beneficiarii fondurilor programului și joacă un rol important, în special în promovarea drepturilor cetățenilor și apărarea drepturilor cetățenilor UE. Asociațiile administrațiilor locale și regionale au avut un rol important în diseminarea programului și continuă să facă parte din acesta.

Amendamentul 14

Amendamentul 14

Capitolul I articolul 4 litera (b) și nouă literă (c)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (b) | (...) promovarea participării civice și democratice a cetățenilor prin asigurarea posibilității acestora și a asociațiilor reprezentative de a-și face cunoscute opiniile și de a face schimb public de opinii în toate domeniile de acțiune
  ale
  Uniunii. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(b)

(...) promovarea participării civice și democratice a cetățenilor prin asigurarea posibilității acestora și a asociațiilor reprezentative de a-și face cunoscute opiniile și de a face schimb public de opinii în toate domeniile de acțiune
  ale
  Uniunii.

ale

| (b) | (...) promovarea participării civice și democratice a cetățenilor
  la nivel național și european
  prin asigurarea posibilității acestora și a asociațiilor reprezentative de a-și face cunoscute opiniile și de a face schimb public de opinii în toate domeniile de acțiune
  de la nivel subnațional și național și de la nivelul
  Uniunii; |
| --- | --- |

(b)

(...) promovarea participării civice și democratice a cetățenilor
  la nivel național și european
  prin asigurarea posibilității acestora și a asociațiilor reprezentative de a-și face cunoscute opiniile și de a face schimb public de opinii în toate domeniile de acțiune
  de la nivel subnațional și național și de la nivelul
  Uniunii;

la nivel național și european

de la nivel subnațional și național și de la nivelul

| (c) | instituirea unor noi acțiuni inovatoare destinate în special aleșilor locali și regionali, dar și funcționarilor și altor categorii de personal din administrația locală și regională, de exemplu, prin dezvoltarea unui program de mobilitate, de formare a aleșilor locali și regionali și de schimburi între aceștia, și instituirea unei rețele de consilieri locali care să se ocupe de comunicarea privind Europa, urmând modelul austriac, pentru a colecta informații privind actualitatea europeană și a servi drept interfață între cetățeni și Uniunea Europeană
  . |
| --- | --- |

(c)

(c)

instituirea unor noi acțiuni inovatoare destinate în special aleșilor locali și regionali, dar și funcționarilor și altor categorii de personal din administrația locală și regională, de exemplu, prin dezvoltarea unui program de mobilitate, de formare a aleșilor locali și regionali și de schimburi între aceștia, și instituirea unei rețele de consilieri locali care să se ocupe de comunicarea privind Europa, urmând modelul austriac, pentru a colecta informații privind actualitatea europeană și a servi drept interfață între cetățeni și Uniunea Europeană
  .

instituirea unor noi acțiuni inovatoare destinate în special aleșilor locali și regionali, dar și funcționarilor și altor categorii de personal din administrația locală și regională, de exemplu, prin dezvoltarea unui program de mobilitate, de formare a aleșilor locali și regionali și de schimburi între aceștia, și instituirea unei rețele de consilieri locali care să se ocupe de comunicarea privind Europa, urmând modelul austriac, pentru a colecta informații privind actualitatea europeană și a servi drept interfață între cetățeni și Uniunea Europeană

Expunere de motive

Expunere de motive

Participarea cetățenilor începe adesea la nivelul local, care le influențează viața de zi cu zi, pentru educarea copiilor lor sau pentru mobilitatea lor. Participarea cetățenilor la nivel local trebuie să fie sprijinită de program, deoarece este prima etapă a unei participări la nivel superior, național sau european. Campaniile de sensibilizare la nivel local pot fi legate de o participare a cetățenilor la nivel european.

În prezent, posibilitățile cetățenilor de a se implica în ceea ce privește subiectele europene sunt în continuare limitate și nu funcționează în mod optim. Pentru a evita frustrările și descurajările, trebuie să se dezvolte posibilități de exprimare la toate nivelurile, inclusiv la nivel local.

În acest sens, pentru a încuraja participarea cetățenilor, pare esențial ca aleșii locali și regionali, dar și funcționarii și alte categorii de personal din administrația locală și regională să fie formați cu privire la provocările și politicile UE și să fie informați în mod corect cu privire la actualitatea europeană. Aceștia pot servi drept interfață între cetățeni și UE, pentru a-i informa pe cetățeni și a răspunde la întrebările acestora. Acest lucru va contribui la reconectarea UE cu cetățenii săi, la stimularea interesului cetățenilor pentru aspectele europene și la asigurarea unor răspunsuri la întrebările lor, încurajându-le participarea și sentimentul de apartenență.

Amendamentul 15

Amendamentul 15

Capitolul I articolul 6 alineatele (1) și (2)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (1)   Pachetul financiar pentru punerea în aplicare a programului în perioada 2021-2027 este de [
  641 705 000
  ] EUR la nivelul prețurilor actuale. | (1)   Pachetul financiar pentru punerea în aplicare a programului în perioada 2021-2027 este de [
  1 100 000 000
  ] EUR la nivelul prețurilor actuale. |
| (2)   Alocarea indicativă a sumei menționate la alineatul (1) pentru diferitele obiective este următoarea: | (2)   Alocarea indicativă a sumei menționate la alineatul (1) pentru diferitele obiective este următoarea: |
| (a) | [
  408 705 000
  ] EUR pentru obiectivele specifice menționate la articolul 2 alineatul (2) literele (a) și (c); |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(1)   Pachetul financiar pentru punerea în aplicare a programului în perioada 2021-2027 este de [
  641 705 000
  ] EUR la nivelul prețurilor actuale.

(1)   Pachetul financiar pentru punerea în aplicare a programului în perioada 2021-2027 este de [
  1 100 000 000
  ] EUR la nivelul prețurilor actuale.

(2)   Alocarea indicativă a sumei menționate la alineatul (1) pentru diferitele obiective este următoarea:

(2)   Alocarea indicativă a sumei menționate la alineatul (1) pentru diferitele obiective este următoarea:

(a)

[
  408 705 000
  ] EUR pentru obiectivele specifice menționate la articolul 2 alineatul (2) literele (a) și (c);

408 705 000

| (a) | [
  450 000 000
  ] EUR pentru obiectivele specifice menționate la articolul 2 alineatul (2) literele (a) și (c); |
| --- | --- |

(a)

[
  450 000 000
  ] EUR pentru obiectivele specifice menționate la articolul 2 alineatul (2) literele (a) și (c);

450 000 000

| (b) | [
  233 000 000
  ] EUR pentru obiectivul specific menționat la articolul 2 alineatul (2) litera (b). |
| --- | --- |

(b)

[
  233 000 000
  ] EUR pentru obiectivul specific menționat la articolul 2 alineatul (2) litera (b).

233 000 000

| (b) | [
  650 000 000
  ] EUR pentru obiectivul specific menționat la articolul 2 alineatul (2) litera (b). |
| --- | --- |

(b)

[
  650 000 000
  ] EUR pentru obiectivul specific menționat la articolul 2 alineatul (2) litera (b).

650 000 000

Expunere de motive

Expunere de motive

Este necesară majorarea bugetului global pentru instrumentul „Drepturi și valori”, având în vedere provocările enorme cu care se confruntă UE în rolul său de comunitate de valori, bazată pe drepturi.

Amendamentul 16

Amendamentul 16

Capitolul III articolul 16 alineatul (5)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (5)   De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului. | (5)   De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.
  Conform Acordului interinstituțional privind o mai bună legiferare, cetățenii și alte părți interesate își pot prezenta opinia cu privire la un proiect de text pentru un act delegat în termen de patru săptămâni. Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor trebuie să fie consultate cu privire la proiectul de text, pe baza experienței ONG-urilor și a autorităților locale și regionale la punerea în aplicare a programului. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(5)   De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.

(5)   De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.
  Conform Acordului interinstituțional privind o mai bună legiferare, cetățenii și alte părți interesate își pot prezenta opinia cu privire la un proiect de text pentru un act delegat în termen de patru săptămâni. Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor trebuie să fie consultate cu privire la proiectul de text, pe baza experienței ONG-urilor și a autorităților locale și regionale la punerea în aplicare a programului.

Expunere de motive

Expunere de motive

Având în vedere expertiza și raporturile de muncă între societatea civilă și autoritățile locale și regionale, avizul Comitetului Economic și Social European și cel al Comitetului European al Regiunilor sunt esențiale pentru actele delegate ale programului. Experiența ONG-urilor și a autorităților locale și regionale în ceea ce privește punerea în aplicare a acțiunilor trebuie să fie luată în considerare, în special prin intermediul avizului CESE și al CoR.

Amendamentul 17

Amendamentul 17

Capitolul IV articolul 18 alineatul (2) și nou alineat (3)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (2)   Comisia desfășoară acțiuni de informare și de comunicare privind programul, acțiunile și rezultatele sale. Resursele financiare alocate programului contribuie, de asemenea, la comunicarea instituțională a priorităților politice ale Uniunii, în măsura în care acestea sunt legate de obiectivele menționate la articolul 2. | (2)   Comisia desfășoară acțiuni de informare și de comunicare privind programul, acțiunile și rezultatele sale
  , în special prin rețeaua de centre de informare Europe Direct
  . Resursele financiare alocate programului contribuie, de asemenea, la comunicarea instituțională a priorităților politice ale Uniunii, în măsura în care acestea sunt legate de obiectivele menționate la articolul 2. |
| | (3)   
  UE va comunica posibilitățile de finanțare cât mai bine tuturor potențialilor beneficiari, în scopul de a asigura implicarea diverselor organizații prezente în diferite state membre și state partenere. Candidații vor avea acces la un punct de contact care le va acorda sprijin, le va răspunde la întrebări cu privire la procedura de depunere a candidaturii și va putea verifica dacă dosarul lor este complet înainte de a fi trimis. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(2)   Comisia desfășoară acțiuni de informare și de comunicare privind programul, acțiunile și rezultatele sale. Resursele financiare alocate programului contribuie, de asemenea, la comunicarea instituțională a priorităților politice ale Uniunii, în măsura în care acestea sunt legate de obiectivele menționate la articolul 2.

(2)   Comisia desfășoară acțiuni de informare și de comunicare privind programul, acțiunile și rezultatele sale
  , în special prin rețeaua de centre de informare Europe Direct
  . Resursele financiare alocate programului contribuie, de asemenea, la comunicarea instituțională a priorităților politice ale Uniunii, în măsura în care acestea sunt legate de obiectivele menționate la articolul 2.

(3)   
  UE va comunica posibilitățile de finanțare cât mai bine tuturor potențialilor beneficiari, în scopul de a asigura implicarea diverselor organizații prezente în diferite state membre și state partenere. Candidații vor avea acces la un punct de contact care le va acorda sprijin, le va răspunde la întrebări cu privire la procedura de depunere a candidaturii și va putea verifica dacă dosarul lor este complet înainte de a fi trimis.

Expunere de motive

Expunere de motive

Este important ca posibilitățile oferite să fie comunicate cât mai bine și cât mai complet tuturor autorităților locale și regionale și tuturor celorlalte eventuale părți interesate, cu scopul de a evita ca doar partenerii privilegiați ai UE sau organizațiile cele mai bine informate să beneficieze de acestea. Corespondenții europeni prezintă importanță, iar rolul lor trebuie subliniat în textul Comisiei Europene. Rețeaua EDIC este eficientă și conectată la nivel local. Implementarea acțiunilor de informare și comunicare prin intermediul EDIC permite atingerea rezultatelor fără creșterea cheltuielilor.

Amendamentul 18

Amendamentul 18

Anexa I litera (g)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (g) | reunirea europenilor de naționalități și culturi diferite, prin activități de înfrățire între orașe; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(g)

reunirea europenilor de naționalități și culturi diferite, prin activități de înfrățire între orașe;

| (g) | reunirea europenilor de naționalități și culturi diferite, prin activități de înfrățire între orașe
  și comunități rurale, precum și prin proiecte care implică o cooperare transfrontalieră
  ; |
| --- | --- |

(g)

reunirea europenilor de naționalități și culturi diferite, prin activități de înfrățire între orașe
  și comunități rurale, precum și prin proiecte care implică o cooperare transfrontalieră
  ;

și comunități rurale, precum și prin proiecte care implică o cooperare transfrontalieră

Expunere de motive

Expunere de motive

Proiectele de cooperare transfrontalieră ar trebui să fie luate în considerare și în cadrul programului „Drepturi și valori” deoarece contribuie la sentimentul reciproc de apartenență, la o identitate europeană și la depășirea diferențelor naționale.

Amendamentul 19

Amendamentul 19

Anexa I litera (h)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (h) | încurajarea și facilitarea atât a participării active la edificarea unei Uniuni mai democratice, cât și a conștientizării drepturilor și valorilor, prin sprijinirea organizațiilor societății civile; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(h)

încurajarea și facilitarea atât a participării active la edificarea unei Uniuni mai democratice, cât și a conștientizării drepturilor și valorilor, prin sprijinirea organizațiilor societății civile;

| (h) | încurajarea și facilitarea atât a participării active la edificarea unei Uniuni mai democratice, cât și a conștientizării drepturilor și valorilor, prin sprijinirea organizațiilor societății civile
  , a autorităților locale și regionale și a asociațiilor reprezentative ale acestora
  ; |
| --- | --- |

(h)

încurajarea și facilitarea atât a participării active la edificarea unei Uniuni mai democratice, cât și a conștientizării drepturilor și valorilor, prin sprijinirea organizațiilor societății civile
  , a autorităților locale și regionale și a asociațiilor reprezentative ale acestora
  ;

, a autorităților locale și regionale și a asociațiilor reprezentative ale acestora

Expunere de motive

Expunere de motive

Autoritățile locale și regionale sunt beneficiarii fondurilor programului și joacă un rol important, în special în ceea ce privește drepturile cetățenilor și apărarea drepturilor cetățenilor UE. Asociațiile administrațiilor locale și regionale au avut un rol important în diseminarea programului și continuă să facă parte din acesta.

Amendamentul 20

Amendamentul 20

Anexa I litera (j)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (j) | stimularea capacității rețelelor europene de a promova și de a dezvolta în continuare dreptul, obiectivele de politică și strategiile Uniunii, precum și de a sprijini organizațiile societății civile care activează în domeniile acoperite de program; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(j)

stimularea capacității rețelelor europene de a promova și de a dezvolta în continuare dreptul, obiectivele de politică și strategiile Uniunii, precum și de a sprijini organizațiile societății civile care activează în domeniile acoperite de program;

| (j) | stimularea capacității rețelelor europene
  , prin granturi multianuale de funcționare,
  de a promova și de a dezvolta în continuare dreptul,
  de a consolida dezbaterile critice ascendente privind
  obiectivele de politică și strategiile Uniunii, precum și de a sprijini organizațiile societății civile
  , autoritățile locale și regionale și asociațiile reprezentative ale acestora
  care activează în domeniile acoperite de program; |
| --- | --- |

(j)

stimularea capacității rețelelor europene
  , prin granturi multianuale de funcționare,
  de a promova și de a dezvolta în continuare dreptul,
  de a consolida dezbaterile critice ascendente privind
  obiectivele de politică și strategiile Uniunii, precum și de a sprijini organizațiile societății civile
  , autoritățile locale și regionale și asociațiile reprezentative ale acestora
  care activează în domeniile acoperite de program;

, prin granturi multianuale de funcționare,

de a consolida dezbaterile critice ascendente privind

, autoritățile locale și regionale și asociațiile reprezentative ale acestora

Expunere de motive

Expunere de motive

Societatea civilă este foarte importantă, dar autoritățile locale și regionale și asociațiile lor reprezentative la nivel local și regional au și joacă un rol crucial în cadrul obiectivelor generale ale programului, în special în cadrul obiectivelor specifice prevăzute la articolul 2 alineatul (2).

Amendamentul 21

Amendamentul 21

Anexa I litera (l) (nouă)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | (l) | noi acțiuni inovatoare destinate în special aleșilor locali și regionali, dar și funcționarilor și altor categorii de personal din administrația locală și regională, de exemplu, prin dezvoltarea unui program de mobilitate, de formare a aleșilor locali și regionali și de schimburi între aceștia și instituirea programului European Correspondents, urmând modelul austriac, pentru a colecta informații privind actualitatea europeană și a servi drept interfață între cetățeni și Uniunea Europeană. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(l)

(l)

noi acțiuni inovatoare destinate în special aleșilor locali și regionali, dar și funcționarilor și altor categorii de personal din administrația locală și regională, de exemplu, prin dezvoltarea unui program de mobilitate, de formare a aleșilor locali și regionali și de schimburi între aceștia și instituirea programului European Correspondents, urmând modelul austriac, pentru a colecta informații privind actualitatea europeană și a servi drept interfață între cetățeni și Uniunea Europeană.

noi acțiuni inovatoare destinate în special aleșilor locali și regionali, dar și funcționarilor și altor categorii de personal din administrația locală și regională, de exemplu, prin dezvoltarea unui program de mobilitate, de formare a aleșilor locali și regionali și de schimburi între aceștia și instituirea programului European Correspondents, urmând modelul austriac, pentru a colecta informații privind actualitatea europeană și a servi drept interfață între cetățeni și Uniunea Europeană.

Expunere de motive

Expunere de motive

În acest sens, pentru a încuraja participarea cetățenilor, pare esențial ca aleșii locali și regionali, dar și funcționarii și alte categorii de personal din administrația locală și regională să fie formați cu privire la provocările și politicile UE și să fie informați în mod corect cu privire la actualitatea europeană. Aceștia pot servi drept interfață între cetățeni și UE, pentru a-i informa pe cetățeni și a răspunde la întrebările acestora. Acest lucru va contribui la reconectarea UE cu cetățenii săi, la stimularea interesului cetățenilor pentru aspectele europene și la asigurarea unor răspunsuri la întrebările lor, încurajându-le participarea și sentimentul de apartenență.

II.   RECOMANDĂRI POLITICE

RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR

| 1. | salută propunerea Comisiei Europene cu privire la CFM, care cuprinde un titlu II destinat investițiilor în capitalul uman, în coeziunea socială și în valori; reamintește că acest concept fusese propus deja de CoR în raportul privind programul Erasmus pentru aleșii locali și regionali; |
| --- | --- |

1.

salută propunerea Comisiei Europene cu privire la CFM, care cuprinde un titlu II destinat investițiilor în capitalul uman, în coeziunea socială și în valori; reamintește că acest concept fusese propus deja de CoR în raportul privind programul Erasmus pentru aleșii locali și regionali;

| 2. | salută propunerea de regulament de instituire a programului „Drepturi și valori”. Cele trei obiective ale programului sunt esențiale la toate nivelurile de guvernare și sunt în conformitate cu avizele emise deja de CoR în diverse rapoarte și în cadrul programului său de lucru; |
| --- | --- |

2.

salută propunerea de regulament de instituire a programului „Drepturi și valori”. Cele trei obiective ale programului sunt esențiale la toate nivelurile de guvernare și sunt în conformitate cu avizele emise deja de CoR în diverse rapoarte și în cadrul programului său de lucru;

| 3. | regretă, totuși, lipsa termenului „cetățenie” din numele fondului, dat fiind că această noțiune reprezintă un element central al acțiunilor care trebuie să fie întreprinse de părțile interesate, în special, astfel cum se subliniază în textul Comisiei, în contextul unei lipse de încredere, atât în cadrul, cât și între statele membre, precum și față de Europa, și al intensificării extremismului; |
| --- | --- |

3.

regretă, totuși, lipsa termenului „cetățenie” din numele fondului, dat fiind că această noțiune reprezintă un element central al acțiunilor care trebuie să fie întreprinse de părțile interesate, în special, astfel cum se subliniază în textul Comisiei, în contextul unei lipse de încredere, atât în cadrul, cât și între statele membre, precum și față de Europa, și al intensificării extremismului;

| 4. | susține și aprobă pe deplin obiectivele Comisiei de combatere a violențelor, de promovare fără discriminare a drepturilor europene, în special în ceea ce privește persoanele cu handicap, de egalitate de șanse între femei și bărbați și de promovare a dreptului la viață privată. CoR dorește să se pună în aplicare acțiuni specifice pentru egalitatea de șanse între femei și bărbați și pentru combaterea discriminării și a violenței bazate pe gen; |
| --- | --- |

4.

susține și aprobă pe deplin obiectivele Comisiei de combatere a violențelor, de promovare fără discriminare a drepturilor europene, în special în ceea ce privește persoanele cu handicap, de egalitate de șanse între femei și bărbați și de promovare a dreptului la viață privată. CoR dorește să se pună în aplicare acțiuni specifice pentru egalitatea de șanse între femei și bărbați și pentru combaterea discriminării și a violenței bazate pe gen;

| 5. | salută propunerea Comisiei de unificare a programelor „Drepturi și valori” și „Justiție” într-un fond comun, permițând astfel simplificarea procedurilor și îmbunătățirea vizibilității acestora, precum și flexibilitatea bugetară permisă între programe; |
| --- | --- |

5.

salută propunerea Comisiei de unificare a programelor „Drepturi și valori” și „Justiție” într-un fond comun, permițând astfel simplificarea procedurilor și îmbunătățirea vizibilității acestora, precum și flexibilitatea bugetară permisă între programe;

| 6. | salută noul temei juridic ales de Comisie; subliniază, în acest sens, necesitatea de a aplica principiul „subsidiarității active”, definit în raportul final al Grupului operativ privind subsidiaritatea; |
| --- | --- |

6.

salută noul temei juridic ales de Comisie; subliniază, în acest sens, necesitatea de a aplica principiul „subsidiarității active”, definit în raportul final al Grupului operativ privind subsidiaritatea;

| 7. | recunoaște că propunerile Comisiei sunt conforme cu principiile subsidiarității și proporționalității; |
| --- | --- |

7.

recunoaște că propunerile Comisiei sunt conforme cu principiile subsidiarității și proporționalității;

| 8. | regretă că sumele alocate acestui fond nu au crescut, având în vedere numărul de cereri și necesitatea de a se întreprinde mai multe acțiuni; solicită, prin urmare, o creștere a pachetului global pentru programul „Drepturi și valori” până la 1,1 miliarde EUR, din care 513 milioane EUR, reprezentând un euro pentru fiecare cetățean al UE, vor fi alocate activităților de twinning și de networking între cetățeni și autoritățile locale și regionale; |
| --- | --- |

8.

regretă că sumele alocate acestui fond nu au crescut, având în vedere numărul de cereri și necesitatea de a se întreprinde mai multe acțiuni; solicită, prin urmare, o creștere a pachetului global pentru programul „Drepturi și valori” până la 1,1 miliarde EUR, din care 513 milioane EUR, reprezentând un euro pentru fiecare cetățean al UE, vor fi alocate activităților de twinning și de networking între cetățeni și autoritățile locale și regionale;

| 9. | dorește să se pună în aplicare o comunicare eficace pentru garanta că toți potențialii candidați la program vor fi informați cu privire la posibilitățile de finanțare. Autoritățile locale și regionale trebuie să fie informate în mod direct cu privire la acțiunile la care își pot depune candidatura, în special în ceea ce privește participarea cetățenilor. În acest sens, se pot dovedi utile activitățile pe care le desfășoară deja în domeniu centrele din rețeaua Europe Direct a Comisiei Europene; |
| --- | --- |

9.

dorește să se pună în aplicare o comunicare eficace pentru garanta că toți potențialii candidați la program vor fi informați cu privire la posibilitățile de finanțare. Autoritățile locale și regionale trebuie să fie informate în mod direct cu privire la acțiunile la care își pot depune candidatura, în special în ceea ce privește participarea cetățenilor. În acest sens, se pot dovedi utile activitățile pe care le desfășoară deja în domeniu centrele din rețeaua Europe Direct a Comisiei Europene;

| 10. | reamintește că, în timp ce instituțiile europene sunt considerate îndepărtate și tehnocrate, autoritățile locale și regionale și, prin urmare, aleșii locali și regionali rămân aproape de cetățeni și, ca atare, reprezintă o legătură directă și eficace între UE și cetățeni; |
| --- | --- |

10.

reamintește că, în timp ce instituțiile europene sunt considerate îndepărtate și tehnocrate, autoritățile locale și regionale și, prin urmare, aleșii locali și regionali rămân aproape de cetățeni și, ca atare, reprezintă o legătură directă și eficace între UE și cetățeni;

| 11. | subliniază că este important să se clarifice cine conduce UE și invită UE să consolideze rolul Comisiei Europene, organul executiv supranațional al Uniunii, care trebuie supusă unui control democratic mai riguros; |
| --- | --- |

11.

subliniază că este important să se clarifice cine conduce UE și invită UE să consolideze rolul Comisiei Europene, organul executiv supranațional al Uniunii, care trebuie supusă unui control democratic mai riguros;

| 12. | consideră că dezvoltarea unor sinergii și instituirea unor noi instrumente inovatoare vor fi esențiale pentru a îmbunătăți vizibilitatea, eficacitatea și monitorizarea acestor programe; formarea și informarea aleșii locali și regionali pot, astfel, să joace un rol fundamental; |
| --- | --- |

12.

consideră că dezvoltarea unor sinergii și instituirea unor noi instrumente inovatoare vor fi esențiale pentru a îmbunătăți vizibilitatea, eficacitatea și monitorizarea acestor programe; formarea și informarea aleșii locali și regionali pot, astfel, să joace un rol fundamental;

| 13. | dorește ca și proiectele de cooperare transfrontalieră să fie luate în considerare în cadrul programului, deoarece ele încurajează cooperarea între regiuni și organizații din state membre diferite și stimulează, în acest sens, sentimentul comun de identitate europeană; |
| --- | --- |

13.

dorește ca și proiectele de cooperare transfrontalieră să fie luate în considerare în cadrul programului, deoarece ele încurajează cooperarea între regiuni și organizații din state membre diferite și stimulează, în acest sens, sentimentul comun de identitate europeană;

| 14. | solicită includerea unor noi forme inovatoare de acțiune în componenta „Implicarea și participarea cetățenilor”, în special în ceea ce privește aleșii locali și regionali, de exemplu prin dezvoltarea unui program de formare și de mobilitate a acestora, descris în raportul CoR adoptat în februarie 2018; |
| --- | --- |

14.

solicită includerea unor noi forme inovatoare de acțiune în componenta „Implicarea și participarea cetățenilor”, în special în ceea ce privește aleșii locali și regionali, de exemplu prin dezvoltarea unui program de formare și de mobilitate a acestora, descris în raportul CoR adoptat în februarie 2018;

| 15. | dorește, de asemenea, ca instituțiile europene, în cooperare cu statele membre, să promoveze o rețea de corespondenți europeni (European Correspondents) cu scopul de a-i informa pe aleșii locali și regionali cu privire la actualitatea europeană și de a pune la dispoziția lor elementele esențiale pentru a putea răspunde cât mai bine așteptărilor cetățenilor; acest lucru va contribui la combaterea deconectării cetățenilor de aspectele europene; |
| --- | --- |

15.

dorește, de asemenea, ca instituțiile europene, în cooperare cu statele membre, să promoveze o rețea de corespondenți europeni (European Correspondents

| 16. | consideră că implicarea diverșilor actori este cheia succesului programului în vederea atingerii obiectivelor stabilite. CoR dorește să se adopte o abordare pe mai multe niveluri, deoarece numeroase activități prevăzute în program sunt definite și puse în aplicare la nivel local și regional, iar autoritățile locale și regionale pot beneficia de fondurile din cadrul programului; |
| --- | --- |

16.

consideră că implicarea diverșilor actori este cheia succesului programului în vederea atingerii obiectivelor stabilite. CoR dorește să se adopte o abordare pe mai multe niveluri, deoarece numeroase activități prevăzute în program sunt definite și puse în aplicare la nivel local și regional, iar autoritățile locale și regionale pot beneficia de fondurile din cadrul programului;

| 17. | subliniază că, deși campaniile de informare și de sensibilizare sunt esențiale, ele nu sunt suficiente pentru a asigura participarea cetățenilor, trebuind a fi dezvoltate instrumente eficace pentru a permite participarea acestora. Un exemplu de astfel de instrumente la nivel european îl reprezintă inițiativele cetățenești europene. CoR a formulat mai multe recomandări în raportul adoptat în martie 2018, în scopul îmbunătățirii acestui instrument de participare a cetățenilor la nivel european; |
| --- | --- |

17.

subliniază că, deși campaniile de informare și de sensibilizare sunt esențiale, ele nu sunt suficiente pentru a asigura participarea cetățenilor, trebuind a fi dezvoltate instrumente eficace pentru a permite participarea acestora. Un exemplu de astfel de instrumente la nivel european îl reprezintă inițiativele cetățenești europene. CoR a formulat mai multe recomandări în raportul adoptat în martie 2018, în scopul îmbunătățirii acestui instrument de participare a cetățenilor la nivel european;

| 18. | consideră, de asemenea, că aceste campanii de informare trebuie să se axeze pe oportunități de la nivelul local. Într-adevăr, la acest nivel cetățenii pot începe să se implice cu privire la subiecte care îi afectează în mod direct în viața lor de zi cu zi; |
| --- | --- |

18.

consideră, de asemenea, că aceste campanii de informare trebuie să se axeze pe oportunități de la nivelul local. Într-adevăr, la acest nivel cetățenii pot începe să se implice cu privire la subiecte care îi afectează în mod direct în viața lor de zi cu zi;

| 19. | va participa, împreună cu toate autoritățile locale și regionale, la promovarea drepturilor cetățenilor, a implicării și a participării cetățenilor, pentru o mai bună sensibilizare cu privire la principalele provocări europene și pentru a spori sentimentul de apartenență europeană. Astfel, CoR pune deja în aplicare acțiuni care sprijină obiectivele programului, de exemplu, prin cele peste 180 de dezbateri organizate în întreaga Europă, datorită programului „Reflecții privind Europa”. Acest lucru demonstrează dorința multor cetățeni de a se exprima și de a se implica cu privire la aspectele europene. |
| --- | --- |

19.

va participa, împreună cu toate autoritățile locale și regionale, la promovarea drepturilor cetățenilor, a implicării și a participării cetățenilor, pentru o mai bună sensibilizare cu privire la principalele provocări europene și pentru a spori sentimentul de apartenență europeană. Astfel, CoR pune deja în aplicare acțiuni care sprijină obiectivele programului, de exemplu, prin cele peste 180 de dezbateri organizate în întreaga Europă, datorită programului „Reflecții privind Europa”. Acest lucru demonstrează dorința multor cetățeni de a se exprima și de a se implica cu privire la aspectele europene.

Bruxelles, 10 octombrie 2018.

Președintele Comitetului European al Regiunilor

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

| 21.12.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 461/210 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 461/210

---

Avizul Comitetului European al Regiunilor — Propunere de directivă privind produsele din plastic de unică folosință

(2018/C 461/17)

| Raportor general: | Sirpa HERTELL (FI-PPE), membră a Consiliului Municipal Espoo |
| --- | --- |
| Documente de referință: | Propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind reducerea impactului anumitor produse din plastic asupra mediului
  COM(2018) 340 final – 2018/0172 (COD) |

Raportor general:

Sirpa HERTELL (FI-PPE), membră a Consiliului Municipal Espoo

Documente de referință:

Propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind reducerea impactului anumitor produse din plastic asupra mediului

COM(2018) 340 final – 2018/0172 (COD)

I.   RECOMANDĂRI DE AMENDAMENTE

Amendamentul 1

Referirea 1

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 192 alineatul (1), | având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 192 alineatul (1)
  și articolul 114 în ceea ce privește ambalajele, astfel cum au fost definite la articolul 3 alineatul (1) din Directiva 94/62/CE
  , |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 192 alineatul (1),

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 192 alineatul (1)
  și articolul 114 în ceea ce privește ambalajele, astfel cum au fost definite la articolul 3 alineatul (1) din Directiva 94/62/CE
  ,

Expunere de motive

Acest amendament se referă la prima teză a preambulului. El are drept scop clarificarea statutului juridic al produselor din plastic de unică folosință care sunt considerate ambalaje în această propunere de directivă prin raportare la Directiva privind ambalajele și deșeurile de ambalaje adoptată.

Amendamentul 2

Considerentul 11

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| (11) | Pentru anumite produse din plastic de unică folosință nu există deocamdată alternative adecvate și mai durabile ușor accesibile și se preconizează că va crește consumul de astfel de produse din plastic de unică folosință. Pentru a inversa această tendință și a promova eforturile în direcția unor soluții mai durabile, statele membre ar trebui să fie invitate să ia măsurile necesare pentru a obține o reducere semnificativă a consumului acestor produse, fără a compromite igiena alimentară sau siguranța alimentelor, bunele practici de igienă, bunele practici de fabricație, informarea consumatorilor sau cerințele de trasabilitate stabilite în legislația alimentară a Uniunii. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

(11)

Pentru anumite produse din plastic de unică folosință nu există deocamdată alternative adecvate și mai durabile ușor accesibile și se preconizează că va crește consumul de astfel de produse din plastic de unică folosință. Pentru a inversa această tendință și a promova eforturile în direcția unor soluții mai durabile, statele membre ar trebui să fie invitate să ia măsurile necesare pentru a obține o reducere semnificativă a consumului acestor produse, fără a compromite igiena alimentară sau siguranța alimentelor, bunele practici de igienă, bunele practici de fabricație, informarea consumatorilor sau cerințele de trasabilitate stabilite în legislația alimentară a Uniunii.

| (11) | Pentru anumite produse din plastic de unică folosință nu există deocamdată alternative adecvate și mai durabile ușor accesibile și se preconizează că va crește consumul de astfel de produse din plastic de unică folosință. Pentru a inversa această tendință și a promova eforturile în direcția unor soluții mai durabile, statele membre ar trebui să fie invitate să ia măsurile necesare
  , fără a aduce atingere articolului 18 din Directiva 94/62/CE,
  pentru a obține o reducere semnificativă a consumului acestor produse, fără a compromite igiena alimentară sau siguranța alimentelor, bunele practici de igienă, bunele practici de fabricație, informarea consumatorilor sau cerințele de trasabilitate stabilite în legislația alimentară a Uniunii.
  Înainte de a adopta aceste măsuri, statele membre ar trebui să aibă obligația de a efectua o evaluare a impactului social, economic și ecologic, pentru a se asigura că măsurile sunt proporționale și nediscriminatorii. |
| --- | --- |

(11)

Pentru anumite produse din plastic de unică folosință nu există deocamdată alternative adecvate și mai durabile ușor accesibile și se preconizează că va crește consumul de astfel de produse din plastic de unică folosință. Pentru a inversa această tendință și a promova eforturile în direcția unor soluții mai durabile, statele membre ar trebui să fie invitate să ia măsurile necesare
  , fără a aduce atingere articolului 18 din Directiva 94/62/CE,
  pentru a obține o reducere semnificativă a consumului acestor produse, fără a compromite igiena alimentară sau siguranța alimentelor, bunele practici de igienă, bunele practici de fabricație, informarea consumatorilor sau cerințele de trasabilitate stabilite în legislația alimentară a Uniunii.
  Înainte de a adopta aceste măsuri, statele membre ar trebui să aibă obligația de a efectua o evaluare a impactului social, economic și ecologic, pentru a se asigura că măsurile sunt proporționale și nediscriminatorii.

Expunere de motive

Acest amendament urmărește să garanteze că măsurile puse în aplicare la nivel național, regional și local sunt proporționale, nediscriminatorii și coerente cu legislația UE existentă, inclusiv cu Directiva 2008/98/CE și cu Directiva 94/62/CE.

Amendamentul 3

Articolul 1

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| Obiectivul prezentei directive este de a preveni și a reduce impactul anumitor produse din plastic asupra mediului, în special
  asupra mediului
  acvatic, și asupra sănătății umane, precum și de a promova tranziția la o economie circulară cu modele de afaceri, produse și materiale inovatoare, contribuind astfel la funcționarea eficientă a pieței interne. | Obiectivul prezentei directive este de a preveni și a reduce impactul
  anumitor produse din plastic
  asupra mediului
  în general și,
  în special
  al transportării de deșeuri de plastic către orice fel de mediu
  acvatic,
  inclusiv către apele dulci și mările puțin adânci, și
  asupra sănătății umane
  sau florei și faunei marine
  , precum și de a promova tranziția la o economie circulară cu modele de afaceri, produse și materiale inovatoare, contribuind astfel la funcționarea eficientă a pieței interne. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

Obiectivul prezentei directive este de a preveni și a reduce impactul anumitor produse din plastic asupra mediului, în special
  asupra mediului
  acvatic, și asupra sănătății umane, precum și de a promova tranziția la o economie circulară cu modele de afaceri, produse și materiale inovatoare, contribuind astfel la funcționarea eficientă a pieței interne.

Obiectivul prezentei directive este de a preveni și a reduce impactul
  anumitor produse din plastic
  asupra mediului
  în general și,
  în special
  al transportării de deșeuri de plastic către orice fel de mediu
  acvatic,
  inclusiv către apele dulci și mările puțin adânci, și
  asupra sănătății umane
  sau florei și faunei marine
  , precum și de a promova tranziția la o economie circulară cu modele de afaceri, produse și materiale inovatoare, contribuind astfel la funcționarea eficientă a pieței interne.

Expunere de motive

În ultimul timp au fost găsite deșeuri de plastic nu doar în mediile maritime, dar și în apa dulce, inclusiv în râuri și lacuri. Prezența lor a putut fi constatată în orice mediu, de la ghețarii de munte la izvoare sau râuri. Aceasta este o indicație clară că deșeurile de plastic sunt distribuite în natură prin numeroase mecanisme diferite, dintre care multe nu sunt suficient de bine cunoscute.

Scurgerile de apă din mediul urban, apa provenită din precipitații și topirea zăpezii nu sunt incluse în mod corespunzător. Scurgerile de apă din mediul urban reprezintă o problemă din ce în ce mai mare, deoarece încălzirea globală duce la cantități însemnate de precipitații. În zonele nordice, aruncarea zăpezii în mare și lacuri este una dintre cauzele prezenței materialelor plastice în sistemele acvatice.

Europa are multe ecosisteme acvatice sensibile, cum ar fi râurile și lacurile, și mai ales două ecosisteme marine foarte sensibile, și anume Marea Baltică și Marea Mediterană.

Amendamentul 4

Articolul 2

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| Prezenta directivă se aplică produselor din plastic de unică folosință enumerate în anexă și echipamentelor de pescuit care conțin plastic. | Prezenta directivă se aplică produselor din plastic de unică folosință
  , în special celor
  enumerate în anexă
  , precum și, în mod generic, tuturor obiectelor de unică folosință nedegradabile din materiale plastice care ajunge în mediul înconjurător, indiferent cum,
  și echipamentelor de pescuit care conțin plastic. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

Prezenta directivă se aplică produselor din plastic de unică folosință enumerate în anexă și echipamentelor de pescuit care conțin plastic.

Prezenta directivă se aplică produselor din plastic de unică folosință
  , în special celor
  enumerate în anexă
  , precum și, în mod generic, tuturor obiectelor de unică folosință nedegradabile din materiale plastice care ajunge în mediul înconjurător, indiferent cum,
  și echipamentelor de pescuit care conțin plastic.

Expunere de motive

Este extrem de important să se înțeleagă că, în afară de polimerii fosili nedegradabili, există materiale plastice biodegradabile și materiale plastice nebiodegradabile din biomasă. Deșeurile provin din materiale care nu sunt degradabile și care ajung în mediul înconjurător, din diverse motive. Principala soluție ar trebui să fie colectarea tuturor materialelor de unică folosință și reciclarea acestora prin metode mecanice, chimice sau prin utilizarea de mijloace biotehnologice. Produsele trebuie să fie concepute în așa fel încât acest lucru să fie posibil. Atunci când se află în afara sistemului de colectare, plasticul de unică folosință are întotdeauna potențialul de a deveni deșeu în ecosistemele acvatice.

Uneltele de pescuit sunt utilizate în principal în mediul acvatic și pot fi pierdute din greșeală, chiar și atunci când sunt utilizate în mod corespunzător.

Prezenta propunere abordează doar o parte din problema deșeurilor marine de plastic. Ambarcațiunile de pescuit aduc deșeurile la țărm, dar activitățile de transport maritim și de iahturi din zonele maritime europene ar trebui atent controlate și reglementate, pentru a se evita practicile de deversare a deșeurilor în mare și pentru o gestionare adecvată a deșeurilor la țărm. Marea Mediterană și Marea Baltică sunt deosebit de sensibile din cauza activităților de turism; ele ar trebui să facă obiectul unei protecții speciale.

Amendamentul 5

Articolul 3 alineatul (3) [de adăugat după articolul 3 alineatul (2)]

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| | (3)
     
  materialele plastice de unică folosință, adică produsele care sunt concepute pentru a fi utilizate o singură dată, cu durată de viață limitată, care se pot dezintegra în multe componente individuale și separate și includ articole destinate a fi utilizate o singură dată înainte de a fi aruncate sau reciclate; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

(3)
     
  materialele plastice de unică folosință, adică produsele care sunt concepute pentru a fi utilizate o singură dată, cu durată de viață limitată, care se pot dezintegra în multe componente individuale și separate și includ articole destinate a fi utilizate o singură dată înainte de a fi aruncate sau reciclate;

Expunere de motive

Expunere de motive

întrucât multe dintre materiale plastice cu utilizare pe o durată de timp lungă sunt de unică folosință, de exemplu, dispozitive medicale sau izolația termică a clădirilor, este recomandabil să se utilizeze termenul de „plastic de unică folosință” și să se definească în același timp și durata de viață preconizată a produsului; sau produse care se pot dezintegra, de exemplu jucării, mecanisme de închidere etc.

Amendamentul 6

Amendamentul 6

Articolul 3 alineatul (15) [alineat nou, inserat după articolul 3 alineatul (14)]

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| | (15)
     
  materialele plastice degradabile din medii acvatice, polimerii naturali modificați biodegradabili și polimerii sintetici nu sunt definiți ca „materiale plastice”. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

(15)
     
  materialele plastice degradabile din medii acvatice, polimerii naturali modificați biodegradabili și polimerii sintetici nu sunt definiți ca „materiale plastice”.

Expunere de motive

Expunere de motive

Materialele plastice au comportamente foarte diferite în mediul înconjurător. Polimerii naturali sunt, fără excepție, biodegradabili, iar anumiți polimeri sintetici sunt, la rândul lor, biodegradabili. În conformitate cu ASTM D6002, materialele plastice biodegradabile sunt cele care pot fi supuse descompunerii biologice într-un loc de compostare, astfel încât, vizual, materialul să nu fie ușor de distins, descompunându-se în dioxid de carbon, apă, compuși anorganici și biomasă cu o viteză comparabilă cu cea a materialelor compostabile cunoscute.

Amendamentul 7

Amendamentul 7

Articolul 4 alineatul (1)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| (1)   Statele membre adoptă măsurile necesare pentru a realiza o reducere semnificativă a consumului de produse din plastic de unică folosință enumerate în partea A din anexă pe teritoriul lor până la ... [șase ani de la data-limită pentru transpunerea prezentei directive]. | (1)   
  Fără a aduce atingere dispozițiilor articolului 18 din Directiva 94/62/CE, statele membre
  adoptă măsurile necesare pentru a realiza o reducere semnificativă a consumului de produse din plastic de unică folosință enumerate în partea A din anexă pe teritoriul lor până la ... [șase ani de la data-limită pentru transpunerea prezentei directive]. |
| Astfel de măsuri pot include obiective naționale de reducere a consumului, măsuri care să asigure că la punctul de vânzare către consumatorul final sunt puse la dispoziție alternative reutilizabile la produsele respective, instrumente economice precum asigurarea faptului că produsele din plastic de unică folosință nu sunt furnizate gratuit la punctul de vânzare către consumatorul final. Măsurile respective pot varia în funcție de impactul asupra mediului al produselor menționate în primul paragraf. | Astfel de măsuri
  , proporționale și nediscriminatorii,
  pot include obiective naționale de reducere a consumului, măsuri care să asigure că la punctul de vânzare către consumatorul final sunt puse la dispoziție alternative reutilizabile la produsele respective, instrumente economice precum asigurarea faptului că produsele din plastic de unică folosință nu sunt furnizate gratuit la punctul de vânzare către consumatorul final. Măsurile respective pot varia în funcție de impactul asupra mediului al produselor menționate în primul paragraf. |
| | Statele membre sau autoritățile lor locale și regionale ar trebui să aibă la rândul lor posibilitatea de a limita utilizarea altor produse din plastic de unică folosință decât cele enumerate în partea A din anexă pe teritoriul lor, pentru motive specifice, în zonele limitate definite în mod clar, pentru a proteja ecosistemele cele mai sensibile, anumite biotipuri specifice, cum ar fi rezervațiile, arhipelagurile, deltele naturale sau mediul natural al Arcticii. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

(1)   Statele membre adoptă măsurile necesare pentru a realiza o reducere semnificativă a consumului de produse din plastic de unică folosință enumerate în partea A din anexă pe teritoriul lor până la ... [șase ani de la data-limită pentru transpunerea prezentei directive].

(1)   
  Fără a aduce atingere dispozițiilor articolului 18 din Directiva 94/62/CE, statele membre
  adoptă măsurile necesare pentru a realiza o reducere semnificativă a consumului de produse din plastic de unică folosință enumerate în partea A din anexă pe teritoriul lor până la ... [șase ani de la data-limită pentru transpunerea prezentei directive].

Astfel de măsuri pot include obiective naționale de reducere a consumului, măsuri care să asigure că la punctul de vânzare către consumatorul final sunt puse la dispoziție alternative reutilizabile la produsele respective, instrumente economice precum asigurarea faptului că produsele din plastic de unică folosință nu sunt furnizate gratuit la punctul de vânzare către consumatorul final. Măsurile respective pot varia în funcție de impactul asupra mediului al produselor menționate în primul paragraf.

Astfel de măsuri
  , proporționale și nediscriminatorii,
  pot include obiective naționale de reducere a consumului, măsuri care să asigure că la punctul de vânzare către consumatorul final sunt puse la dispoziție alternative reutilizabile la produsele respective, instrumente economice precum asigurarea faptului că produsele din plastic de unică folosință nu sunt furnizate gratuit la punctul de vânzare către consumatorul final. Măsurile respective pot varia în funcție de impactul asupra mediului al produselor menționate în primul paragraf.

, proporționale și nediscriminatorii,

Statele membre sau autoritățile lor locale și regionale ar trebui să aibă la rândul lor posibilitatea de a limita utilizarea altor produse din plastic de unică folosință decât cele enumerate în partea A din anexă pe teritoriul lor, pentru motive specifice, în zonele limitate definite în mod clar, pentru a proteja ecosistemele cele mai sensibile, anumite biotipuri specifice, cum ar fi rezervațiile, arhipelagurile, deltele naturale sau mediul natural al Arcticii.

Statele membre sau autoritățile lor locale și regionale ar trebui să aibă la rândul lor posibilitatea de a limita utilizarea altor produse din plastic de unică folosință decât cele enumerate în partea A din anexă pe teritoriul lor, pentru motive specifice, în zonele limitate definite în mod clar, pentru a proteja ecosistemele cele mai sensibile, anumite biotipuri specifice, cum ar fi rezervațiile, arhipelagurile, deltele naturale sau mediul natural al Arcticii.

Expunere de motive

Expunere de motive

În cel de al 7-lea program de acțiune pentru mediu până în 2020 obiectivul prioritar nr. 1 este „protejarea, conservarea și ameliorarea capitalului natural al Uniunii”. Acest lucru este esențial pentru ecosistemele cele mai sensibile, inclusiv cele cu biotipuri specifice și ecosistemele aferente, zone umede și ape de mică adâncime, zone montane și zonele naturale nordice, în special în mediile arctice.

Trimiterea la articolul 18 din Directiva 94/62/CE privind ambalajele și deșeurile de ambalaje ar trebui să asigure coerența dintre directiva deja adoptată și prezenta propunere. Măsurile adoptate de statele membre ar trebui să fie proporționale și nediscriminatorii.

Amendamentul 8

Amendamentul 8

Articolul 4 alineatul (1)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| (1)   Statele membre adoptă măsurile necesare pentru a realiza o reducere semnificativă a consumului de produse din plastic de unică folosință enumerate în partea A din anexă pe teritoriul lor până la ... [șase ani de la data-limită pentru transpunerea prezentei directive]. | (1)   Statele membre adoptă măsurile necesare pentru a realiza o reducere semnificativă a consumului de produse din plastic de unică folosință enumerate în partea A din anexă pe teritoriul lor până la ... [șase ani de la data-limită pentru transpunerea prezentei directive]. |
| Astfel de măsuri pot include obiective naționale de reducere a consumului, măsuri care să asigure că la punctul de vânzare către consumatorul final sunt puse la dispoziție alternative reutilizabile la produsele respective, instrumente economice precum asigurarea faptului că produsele din plastic de unică folosință nu sunt furnizate gratuit la punctul de vânzare către consumatorul final. Măsurile respective pot varia în funcție de impactul asupra mediului al produselor menționate în primul paragraf. | Astfel de măsuri pot include obiective naționale de reducere a consumului, măsuri care să asigure că la punctul de vânzare către consumatorul final sunt puse la dispoziție alternative reutilizabile la produsele respective, instrumente economice precum asigurarea faptului că produsele din plastic de unică folosință nu sunt furnizate gratuit la punctul de vânzare către consumatorul final. Măsurile respective pot varia în funcție de impactul asupra mediului al produselor menționate în primul paragraf. |
| | Statele membre ar trebui să stimuleze în mod activ inovarea și investițiile în vederea găsirii unor soluții circulare, pentru a sprijini potențialul de creștere al turismului și al economiei albastre. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

(1)   Statele membre adoptă măsurile necesare pentru a realiza o reducere semnificativă a consumului de produse din plastic de unică folosință enumerate în partea A din anexă pe teritoriul lor până la ... [șase ani de la data-limită pentru transpunerea prezentei directive].

(1)   Statele membre adoptă măsurile necesare pentru a realiza o reducere semnificativă a consumului de produse din plastic de unică folosință enumerate în partea A din anexă pe teritoriul lor până la ... [șase ani de la data-limită pentru transpunerea prezentei directive].

Astfel de măsuri pot include obiective naționale de reducere a consumului, măsuri care să asigure că la punctul de vânzare către consumatorul final sunt puse la dispoziție alternative reutilizabile la produsele respective, instrumente economice precum asigurarea faptului că produsele din plastic de unică folosință nu sunt furnizate gratuit la punctul de vânzare către consumatorul final. Măsurile respective pot varia în funcție de impactul asupra mediului al produselor menționate în primul paragraf.

Astfel de măsuri pot include obiective naționale de reducere a consumului, măsuri care să asigure că la punctul de vânzare către consumatorul final sunt puse la dispoziție alternative reutilizabile la produsele respective, instrumente economice precum asigurarea faptului că produsele din plastic de unică folosință nu sunt furnizate gratuit la punctul de vânzare către consumatorul final. Măsurile respective pot varia în funcție de impactul asupra mediului al produselor menționate în primul paragraf.

Statele membre ar trebui să stimuleze în mod activ inovarea și investițiile în vederea găsirii unor soluții circulare, pentru a sprijini potențialul de creștere al turismului și al economiei albastre.

Statele membre ar trebui să stimuleze în mod activ inovarea și investițiile în vederea găsirii unor soluții circulare, pentru a sprijini potențialul de creștere al turismului și al economiei albastre.

Expunere de motive

Expunere de motive

Soluționarea problemelor legate de deșeurile de plastic de unică folosință și reciclarea plasticului în general fac parte din strategia privind materialele plastice pentru a stimula inovarea și investițiile în vederea găsirii unor soluții circulare, care includ finanțarea cercetării în cadrul Orizont 2020 și al fondurilor structurale și de investiții europene. Cu toate acestea, cercetarea și dezvoltarea sunt insuficiente; există o nevoie directă de finanțare pentru testări și demonstrații.

Strategia din 2017 „Către regiunile ultraperiferice” recunoaște potențialul de creștere al acestora pentru turism și economia albastră, precum și pentru economia circulară. Acest lucru este valabil pentru toate regiunile maritime europene și ar trebui să includă și principalele zone de lacuri.

Amendamentul 9

Amendamentul 9

Articolul 9

Articolul 9

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| Statele membre iau măsurile necesare pentru a colecta separat, până în 2025, o cantitate de produse din plastic de unică folosință enumerate în partea F din anexă egală cu 90 %, ca greutate, din produsele de plastic de unică folosință introduse pe piață într-un anumit an. Pentru a realiza acest obiectiv, statele membre pot, printre altele: | Statele membre iau măsurile necesare pentru a colecta separat, până în 2025, o cantitate de produse din plastic de unică folosință enumerate în partea F din anexă egală cu 90 %, ca greutate, din produsele de plastic de unică folosință introduse pe piață într-un anumit an. Pentru a realiza acest obiectiv, statele membre pot, printre altele: |
| (a) | să instituie scheme de returnare a garanției; sau |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

Statele membre iau măsurile necesare pentru a colecta separat, până în 2025, o cantitate de produse din plastic de unică folosință enumerate în partea F din anexă egală cu 90 %, ca greutate, din produsele de plastic de unică folosință introduse pe piață într-un anumit an. Pentru a realiza acest obiectiv, statele membre pot, printre altele:

Statele membre iau măsurile necesare pentru a colecta separat, până în 2025, o cantitate de produse din plastic de unică folosință enumerate în partea F din anexă egală cu 90 %, ca greutate, din produsele de plastic de unică folosință introduse pe piață într-un anumit an. Pentru a realiza acest obiectiv, statele membre pot, printre altele:

(a)

să instituie scheme de returnare a garanției; sau

| (a) | să instituie scheme de returnare a garanției
  , examinând posibilitatea coordonării sau armonizării acestor scheme la nivelul UE;
  sau |
| --- | --- |

(a)

să instituie scheme de returnare a garanției
  , examinând posibilitatea coordonării sau armonizării acestor scheme la nivelul UE;
  sau

, examinând posibilitatea coordonării sau armonizării acestor scheme la nivelul UE;

| (b) | să stabilească obiective de colectare separată pentru schemele relevante de răspundere extinsă a producătorilor. |
| --- | --- |

(b)

să stabilească obiective de colectare separată pentru schemele relevante de răspundere extinsă a producătorilor.

| (b) | să stabilească obiective de colectare separată pentru schemele relevante de răspundere extinsă a producătorilor
  , inclusiv, dacă este cazul, stimulente pentru depășirea obiectivelor
  ; |
| --- | --- |

(b)

să stabilească obiective de colectare separată pentru schemele relevante de răspundere extinsă a producătorilor
  , inclusiv, dacă este cazul, stimulente pentru depășirea obiectivelor
  ;

, inclusiv, dacă este cazul, stimulente pentru depășirea obiectivelor

| (c) | în conformitate cu ierarhia deșeurilor, să recupereze prin procedee chimice o parte din deșeurile de plastic sub formă de polimeri, monomeri sau alte produse chimice sau ca energie, prin combustie controlată. |
| --- | --- |

(c)

(c)

în conformitate cu ierarhia deșeurilor, să recupereze prin procedee chimice o parte din deșeurile de plastic sub formă de polimeri, monomeri sau alte produse chimice sau ca energie, prin combustie controlată.

în conformitate cu ierarhia deșeurilor, să recupereze prin procedee chimice o parte din deșeurile de plastic sub formă de polimeri, monomeri sau alte produse chimice sau ca energie, prin combustie controlată.

Este preferabilă combustia controlată în situațiile în care nu se poate recupera materialul plastic prin alte mijloace la costuri rezonabile sau atunci când recuperarea produce o cantitate mai mare de emisii de dioxid de carbon decât combustia.

Este preferabilă combustia controlată în situațiile în care nu se poate recupera materialul plastic prin alte mijloace la costuri rezonabile sau atunci când recuperarea produce o cantitate mai mare de emisii de dioxid de carbon decât combustia.

Expunere de motive

Expunere de motive

Noile sisteme de returnare a garanției pot constitui un pas important pentru abordarea acestei probleme, dar, ori de câte ori este posibil, acestea ar trebui să fie coordonate la nivelul UE.

Un sistem de obiective fixe pentru colectarea separată ar trebui să includă întotdeauna și bonusuri speciale pentru regiunile sau autoritățile locale care doresc să depășească obiectivele, astfel încât stabilirea obiectivelor să nu îi descurajeze pe cei mai avansați.

În anumite cazuri este, însă, necesară recuperarea unei părți din deșeurile de plastic sub formă de polimeri, monomeri sau alte produse chimice sau sub formă de energie, prin combustie controlată.

Amendamentul 10

Amendamentul 10

Articolul 10

Articolul 10

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| Statele membre adoptă măsuri pentru a informa consumatorii despre produsele din plastic de unică folosință enumerate în partea G din anexă și echipamentele de pescuit care conțin plastic cu privire la următoarele aspecte: | Statele membre
  , în colaborare cu autoritățile locale și regionale,
  adoptă
  măsurile necesare
  pentru a informa consumatorii despre produsele din plastic de unică folosință enumerate în partea G din anexă și echipamentele de pescuit care conțin plastic cu privire la următoarele aspecte: |
| (a) | sistemele de reutilizare și opțiunile de gestionare a deșeurilor disponibile pentru aceste produse și echipamente de pescuit care conțin plastic, precum și cele mai bune practici în ceea ce privește buna gestionare a deșeurilor efectuată în conformitate cu articolul 13 din Directiva 2008/98/CE; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

Statele membre adoptă măsuri pentru a informa consumatorii despre produsele din plastic de unică folosință enumerate în partea G din anexă și echipamentele de pescuit care conțin plastic cu privire la următoarele aspecte:

Statele membre
  , în colaborare cu autoritățile locale și regionale,
  adoptă
  măsurile necesare
  pentru a informa consumatorii despre produsele din plastic de unică folosință enumerate în partea G din anexă și echipamentele de pescuit care conțin plastic cu privire la următoarele aspecte:

, în colaborare cu autoritățile locale și regionale,

măsurile necesare

(a)

sistemele de reutilizare și opțiunile de gestionare a deșeurilor disponibile pentru aceste produse și echipamente de pescuit care conțin plastic, precum și cele mai bune practici în ceea ce privește buna gestionare a deșeurilor efectuată în conformitate cu articolul 13 din Directiva 2008/98/CE;

| (a) | sistemele de reutilizare și opțiunile de gestionare a deșeurilor disponibile pentru aceste produse și echipamente de pescuit care conțin plastic, precum și cele mai bune practici în ceea ce privește buna gestionare a deșeurilor efectuată în conformitate cu articolul 13 din Directiva 2008/98/CE; |
| --- | --- |

(a)

sistemele de reutilizare și opțiunile de gestionare a deșeurilor disponibile pentru aceste produse și echipamente de pescuit care conțin plastic, precum și cele mai bune practici în ceea ce privește buna gestionare a deșeurilor efectuată în conformitate cu articolul 13 din Directiva 2008/98/CE;

| (b) | impactul aruncării pe domeniul public și al altor mijloace necorespunzătoare de eliminare a acestor produse și echipamente de pescuit care conțin plastic asupra mediului, în special asupra mediului marin. |
| --- | --- |

(b)

impactul aruncării pe domeniul public și al altor mijloace necorespunzătoare de eliminare a acestor produse și echipamente de pescuit care conțin plastic asupra mediului, în special asupra mediului marin.

| (b) | impactul aruncării pe domeniul public și al altor mijloace necorespunzătoare de eliminare a acestor produse și echipamente de pescuit care conțin plastic asupra mediului, în special asupra mediului marin. |
| --- | --- |

(b)

impactul aruncării pe domeniul public și al altor mijloace necorespunzătoare de eliminare a acestor produse și echipamente de pescuit care conțin plastic asupra mediului, în special asupra mediului marin.

Expunere de motive

Expunere de motive

Rolul important al autorităților locale și regionale în colectarea și gestionarea deșeurilor trebuie să fie luat în considerare în cadrul măsurilor de sensibilizare a publicului adoptate prin colaborare cu statele membre.

Amendamentul 11

Amendamentul 11

Articolul 11

Articolul 11

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| Fiecare stat membru se asigură că măsurile luate pentru a transpune și a pune în aplicare prezenta directivă fac parte integrantă și sunt în concordanță cu programele de măsuri stabilite în conformitate cu articolul 13 din Directiva 2008/56/CE pentru statele membre care au ape marine, programele de măsuri stabilite în conformitate cu articolul 11 din Directiva 2000/60/CE, programele de gestionare a deșeurilor și de prevenire a deșeurilor stabilite în conformitate cu articolele 28 și 29 din Directiva 2008/98/CE și planurile de preluare și tratare a deșeurilor stabilite în temeiul dreptului Uniunii pentru gestionarea deșeurilor provenite de la nave. | Fiecare stat membru se asigură că măsurile luate pentru a transpune și a pune în aplicare prezenta directivă fac parte integrantă și sunt în concordanță cu programele de măsuri stabilite în conformitate cu articolul 13 din Directiva 2008/56/CE pentru statele membre care au ape marine, programele de măsuri stabilite în conformitate cu articolul 11 din Directiva 2000/60/CE, programele de gestionare a deșeurilor și de prevenire a deșeurilor stabilite în conformitate cu articolele 28 și 29 din Directiva 2008/98/CE și planurile de preluare și tratare a deșeurilor stabilite în temeiul dreptului Uniunii pentru gestionarea deșeurilor provenite de la nave. |
| Măsurile pe care statele membre le adoptă pentru a transpune și a pune în aplicare articolele 4-9 sunt conforme cu legislația Uniunii în domeniul alimentelor pentru a asigura respectarea igienei alimentare și a siguranței
  alimentare
  . | Măsurile pe care statele membre le adoptă pentru a transpune și a pune în aplicare articolele 4-9 sunt conforme cu legislația Uniunii în domeniul
  protecției consumatorilor și al
  alimentelor pentru a asigura respectarea igienei alimentare și a siguranței
  consumatorilor
  . |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

Fiecare stat membru se asigură că măsurile luate pentru a transpune și a pune în aplicare prezenta directivă fac parte integrantă și sunt în concordanță cu programele de măsuri stabilite în conformitate cu articolul 13 din Directiva 2008/56/CE pentru statele membre care au ape marine, programele de măsuri stabilite în conformitate cu articolul 11 din Directiva 2000/60/CE, programele de gestionare a deșeurilor și de prevenire a deșeurilor stabilite în conformitate cu articolele 28 și 29 din Directiva 2008/98/CE și planurile de preluare și tratare a deșeurilor stabilite în temeiul dreptului Uniunii pentru gestionarea deșeurilor provenite de la nave.

Fiecare stat membru se asigură că măsurile luate pentru a transpune și a pune în aplicare prezenta directivă fac parte integrantă și sunt în concordanță cu programele de măsuri stabilite în conformitate cu articolul 13 din Directiva 2008/56/CE pentru statele membre care au ape marine, programele de măsuri stabilite în conformitate cu articolul 11 din Directiva 2000/60/CE, programele de gestionare a deșeurilor și de prevenire a deșeurilor stabilite în conformitate cu articolele 28 și 29 din Directiva 2008/98/CE și planurile de preluare și tratare a deșeurilor stabilite în temeiul dreptului Uniunii pentru gestionarea deșeurilor provenite de la nave.

Măsurile pe care statele membre le adoptă pentru a transpune și a pune în aplicare articolele 4-9 sunt conforme cu legislația Uniunii în domeniul alimentelor pentru a asigura respectarea igienei alimentare și a siguranței
  alimentare
  .

alimentare

Măsurile pe care statele membre le adoptă pentru a transpune și a pune în aplicare articolele 4-9 sunt conforme cu legislația Uniunii în domeniul
  protecției consumatorilor și al
  alimentelor pentru a asigura respectarea igienei alimentare și a siguranței
  consumatorilor
  .

protecției consumatorilor și al

consumatorilor

Expunere de motive

Expunere de motive

Este vital să se asigure respectarea funcționalității ambalajelor și a rolului esențial jucat de acestea în garantarea unor standarde înalte de igienă alimentară, siguranță alimentară, sănătate publică și protecție a consumatorilor.

Amendamentul 12

Amendamentul 12

Articolul 15 alineatul (2)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| (2)   Comisia prezintă Parlamentului European, Consiliului și Comitetului Economic și Social European un raport privind principalele constatări ale evaluării efectuate în conformitate cu alineatul (1). | (2)   Comisia prezintă Parlamentului European, Consiliului
  , Comitetului Regiunilor
  și Comitetului Economic și Social European un raport privind principalele constatări ale evaluării efectuate în conformitate cu alineatul (1) |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

(2)   Comisia prezintă Parlamentului European, Consiliului și Comitetului Economic și Social European un raport privind principalele constatări ale evaluării efectuate în conformitate cu alineatul (1).

(2)   Comisia prezintă Parlamentului European, Consiliului
  , Comitetului Regiunilor
  și Comitetului Economic și Social European un raport privind principalele constatări ale evaluării efectuate în conformitate cu alineatul (1)

Expunere de motive

Expunere de motive

Prezenta directivă este foarte importantă pentru autoritățile locale și regionale, în special pentru rolul acestora în colectarea și gestionarea deșeurilor. Este necesar să fie inclus și Comitetul Regiunilor în procesul de evaluare și de revizuire.

II.   RECOMANDĂRI POLITICE

RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR

Generalități

Generalități

| 1. | subliniază că, prin numeroasele sale moduri de utilizare, materialele plastice sunt extrem de importante pentru societatea modernă, și că siguranța și eficiența acestora se îmbunătățește. În același timp au devenit evidente dezavantajele deșeurilor de plastic, fiind nevoie de o abordare hotărâtă pentru a rezolva această problemă; |
| --- | --- |

1.

subliniază că, prin numeroasele sale moduri de utilizare, materialele plastice sunt extrem de importante pentru societatea modernă, și că siguranța și eficiența acestora se îmbunătățește. În același timp au devenit evidente dezavantajele deșeurilor de plastic, fiind nevoie de o abordare hotărâtă pentru a rezolva această problemă;

| 2. | salută propunerea Comisiei Europene privind reducerea impactului anumitor produse din plastic asupra mediului, observând în același timp că domeniul de aplicare al propunerii este destul de restrâns. În locul simplei enumerări a unui număr limitat de articole din plastic găsite pe coastă și al interzicerii acestora, este necesară o abordare mai cuprinzătoare și pe termen lung, astfel cum preconizează strategia UE privind materialele plastice și strategia UE privind economia circulară, pentru a promova schimbările fundamentale de care este nevoie pentru soluționarea acestei probleme care afectează toate mediile, și o coerență politică amplă cu pachetul privind economia circulară; |
| --- | --- |

2.

salută propunerea Comisiei Europene privind reducerea impactului anumitor produse din plastic asupra mediului, observând în același timp că domeniul de aplicare al propunerii este destul de restrâns. În locul simplei enumerări a unui număr limitat de articole din plastic găsite pe coastă și al interzicerii acestora, este necesară o abordare mai cuprinzătoare și pe termen lung, astfel cum preconizează strategia UE privind materialele plastice și strategia UE privind economia circulară, pentru a promova schimbările fundamentale de care este nevoie pentru soluționarea acestei probleme care afectează toate mediile, și o coerență politică amplă cu pachetul privind economia circulară;

| 3. | În acest context, solicită Comisiei Europene să prezinte o evaluare cuprinzătoare a impactului, care să descrie în mod clar implicațiile sociale, economice și ecologice ale măsurilor propuse. |
| --- | --- |

3.

În acest context, solicită Comisiei Europene să prezinte o evaluare cuprinzătoare a impactului, care să descrie în mod clar implicațiile sociale, economice și ecologice ale măsurilor propuse.

| 4. | sunt necesare clarificări suplimentare privind definițiile conceptelor de „material plastic” și, mai ales, de „produs din plastic de unică folosință”, acesta din urmă fiind fabricat în întregime sau parțial din materiale plastice. Se recomandă utilizarea definiției utilizate de Uniunea Internațională de Chimie Pură și Aplicată (IUPAC); |
| --- | --- |

4.

sunt necesare clarificări suplimentare privind definițiile conceptelor de „material plastic” și, mai ales, de „produs din plastic de unică folosință”, acesta din urmă fiind fabricat în întregime sau parțial din materiale plastice. Se recomandă utilizarea definiției utilizate de Uniunea Internațională de Chimie Pură și Aplicată (IUPAC);

| 5. | constată că legislația europeană a făcut ca deversarea deșeurilor de plastic în depozitele de deșeuri să fie ilegală. Cu toate acestea, până când vor fi dezvoltate, în viitorul apropiat, noi tehnologii și rute de reciclare ale plasticului, există riscul ca interdicția să ducă la o creștere a cantității de deșeuri de plastic transportate către țări terțe, unde sistemele de gestionare ale deșeurilor mai puțin dezvoltate și producția necorespunzătoare de materiale plastice reciclate poate cauza o creștere a nivelului de poluare cu deșeuri de plastic în mediul maritim; |
| --- | --- |

5.

constată că legislația europeană a făcut ca deversarea deșeurilor de plastic în depozitele de deșeuri să fie ilegală. Cu toate acestea, până când vor fi dezvoltate, în viitorul apropiat, noi tehnologii și rute de reciclare ale plasticului, există riscul ca interdicția să ducă la o creștere a cantității de deșeuri de plastic transportate către țări terțe, unde sistemele de gestionare ale deșeurilor mai puțin dezvoltate și producția necorespunzătoare de materiale plastice reciclate poate cauza o creștere a nivelului de poluare cu deșeuri de plastic în mediul maritim;

| 6. | subliniază că strategia UE privind materialele plastice include deja măsuri specifice cu privire la microplastice, care sunt, la rândul lor, relevante în ce privește deșeurile din plastic; |
| --- | --- |

6.

subliniază că strategia UE privind materialele plastice include deja măsuri specifice cu privire la microplastice, care sunt, la rândul lor, relevante în ce privește deșeurile din plastic;

| 7. | reiterează apelul său de a reduce deșeurile de plastic în toate privințele, pentru a proteja nu numai mediile maritime, ci și ecosistemele, în general. Este esențial să se intensifice recuperarea și reciclarea materialelor plastice, în conformitate cu ierarhia deșeurilor; |
| --- | --- |

7.

reiterează apelul său de a reduce deșeurile de plastic în toate privințele, pentru a proteja nu numai mediile maritime, ci și ecosistemele, în general. Este esențial să se intensifice recuperarea și reciclarea materialelor plastice, în conformitate cu ierarhia deșeurilor;

Coerența cu politicile existente

Coerența cu politicile existente

| 8. | subliniază că materialele plastice sunt utilizate în mai multe aplicații, unde limitează și împiedică alte pierderi, cum ar fi, de exemplu, ambalajele produselor alimentare utilizate în scopul reducerii pierderilor nutriționale calitative și cantitative; |
| --- | --- |

8.

subliniază că materialele plastice sunt utilizate în mai multe aplicații, unde limitează și împiedică alte pierderi, cum ar fi, de exemplu, ambalajele produselor alimentare utilizate în scopul reducerii pierderilor nutriționale calitative și cantitative;

| 9. | constată că, în ceea ce privește chestiunea rezolvării problemelor de contaminare, politicile UE privind materialele plastice prevăd utilizarea de materiale plastice biodegradabile ca alternativă la reciclarea mecanică și chimică. În acest sens, cartonul ar trebui să fie utilizat din ce în ce mai mult ca o alternativă; |
| --- | --- |

9.

constată că, în ceea ce privește chestiunea rezolvării problemelor de contaminare, politicile UE privind materialele plastice prevăd utilizarea de materiale plastice biodegradabile ca alternativă la reciclarea mecanică și chimică. În acest sens, cartonul ar trebui să fie utilizat din ce în ce mai mult ca o alternativă;

| 10. | subliniază că Directiva-cadru privind strategia pentru mediul marin prevede obligația statelor membre de a obține, până în 2020, o stare ecologică bună a apelor lor marine. Cerințele sunt deosebit de stricte pentru ecosistemele sensibile, cum ar fi sistemele acvatice de mică adâncime și cele nordice, ca urmare a sensibilității mediului natural și a redresării lente a acestuia. Directiva ar trebui extinsă pentru a include întregul ecosistem acvatic; |
| --- | --- |

10.

subliniază că Directiva-cadru privind strategia pentru mediul marin prevede obligația statelor membre de a obține, până în 2020, o stare ecologică bună a apelor lor marine. Cerințele sunt deosebit de stricte pentru ecosistemele sensibile, cum ar fi sistemele acvatice de mică adâncime și cele nordice, ca urmare a sensibilității mediului natural și a redresării lente a acestuia. Directiva ar trebui extinsă pentru a include întregul ecosistem acvatic;

| 11. | subliniază că, în conformitate cu Directiva privind tratarea apelor urbane reziduale, instalațiile moderne de tratare a apelor uzate captează în mod eficient contaminanții din macroplastic, și solicită aplicarea consecventă a acestei tehnologii în întreaga Europă. Simultan, mulciul produs din nămolul de epurare a apelor reziduale prezintă riscul de a conține deșeuri din microplastic. Ar trebui dezvoltate mai multe modalități pentru extracția deșeurilor de plastic din mulciul artificial; |
| --- | --- |

11.

subliniază că, în conformitate cu Directiva privind tratarea apelor urbane reziduale, instalațiile moderne de tratare a apelor uzate captează în mod eficient contaminanții din macroplastic, și solicită aplicarea consecventă a acestei tehnologii în întreaga Europă. Simultan, mulciul produs din nămolul de epurare a apelor reziduale prezintă riscul de a conține deșeuri din microplastic. Ar trebui dezvoltate mai multe modalități pentru extracția deșeurilor de plastic din mulciul artificial;

| 12. | este convins că propunerea trebuie să țină seama de apele de scurgere urbane și de scurgere, precum și de topirea zăpezii. În condițiile în care încălzirea climatică va duce la precipitații extreme, ar trebui să se interzică practicarea aruncării zăpezii în mare și în lacuri; |
| --- | --- |

12.

este convins că propunerea trebuie să țină seama de apele de scurgere urbane și de scurgere, precum și de topirea zăpezii. În condițiile în care încălzirea climatică va duce la precipitații extreme, ar trebui să se interzică practicarea aruncării zăpezii în mare și în lacuri;

| 13. | subliniază că prezenta propunere abordează doar o parte din problema deșeurilor marine de plastic. Activitățile de transport și de agrement în mările europene ar trebui să fie controlate și reglementate în detaliu pentru a preveni aruncarea deșeurilor în mare și pentru a asigura gestionarea deșeurilor la țărm, în special în Marea Mediterană și în Marea Baltică; |
| --- | --- |

13.

subliniază că prezenta propunere abordează doar o parte din problema deșeurilor marine de plastic. Activitățile de transport și de agrement în mările europene ar trebui să fie controlate și reglementate în detaliu pentru a preveni aruncarea deșeurilor în mare și pentru a asigura gestionarea deșeurilor la țărm, în special în Marea Mediterană și în Marea Baltică;

Subsidiaritate (pentru competență neexclusivă) și proporționalitate

Subsidiaritate (pentru competență neexclusivă) și proporționalitate

| 14. | ia act de faptul că problema poluării cu plastic și a deșeurilor marine este una transfrontalieră și că, prin urmare, ea nu poate fi combătută în mod individual de către statele membre cu mări și căi navigabile comune. Din acest motiv și din nevoia de a evita fragmentarea pieței unice, CoR consideră că prezenta propunere aduce o valoare adăugată reală la nivelul UE și că respectă principiile subsidiarității și proporționalității. |
| --- | --- |

14.

ia act de faptul că problema poluării cu plastic și a deșeurilor marine este una transfrontalieră și că, prin urmare, ea nu poate fi combătută în mod individual de către statele membre cu mări și căi navigabile comune. Din acest motiv și din nevoia de a evita fragmentarea pieței unice, CoR consideră că prezenta propunere aduce o valoare adăugată reală la nivelul UE și că respectă principiile subsidiarității și proporționalității.

| 15. | subliniază că problema ar trebui abordată la sursă și rezolvată prin reducerea deșeurilor de plastic din plastic care nu sunt biodegradabile și care intră în circuitul economic. În situațiile în care este totuși necesară tratarea în aval, de exemplu filtrarea microplasticelor la nivelul instalațiilor de epurare regionale sau comunale a apei, costurile integrale aferente acestor măsuri trebuie rambursate autorităților locale sau regionale de către producători; |
| --- | --- |

15.

subliniază că problema ar trebui abordată la sursă și rezolvată prin reducerea deșeurilor de plastic din plastic care nu sunt biodegradabile și care intră în circuitul economic. În situațiile în care este totuși necesară tratarea în aval, de exemplu filtrarea microplasticelor la nivelul instalațiilor de epurare regionale sau comunale a apei, costurile integrale aferente acestor măsuri trebuie rambursate autorităților locale sau regionale de către producători;

| 16. | are convingerea că reciclarea deșeurilor de plastic ar trebui organizată în apropiere de locul în care deșeurile au fost eliminate, pentru a se evita transportul acestora; |
| --- | --- |

16.

are convingerea că reciclarea deșeurilor de plastic ar trebui organizată în apropiere de locul în care deșeurile au fost eliminate, pentru a se evita transportul acestora;

| 17. | solicită modificări în ceea ce privește proiectarea produselor și înlocuirea produselor de plastic cu alte produse de plastic și cu alte materiale, mai sustenabile. Din cauza riscului de fragmentare a pieței, statele membre ar trebui să convină asupra unui sistem comun de depozitare a ambalajelor din plastic, în special pentru ambalarea lichidelor. În cazul dopurilor și capacelor pentru recipiente din plastic pentru băuturi, ar fi recomandabil să se utilizeze soluții reutilizabile pe bază de fibre reciclabile. În cazul produselor de unică folosință, în special al produselor de igienă personală, UE ar trebui să promoveze alternative biodegradabile; |
| --- | --- |

17.

solicită modificări în ceea ce privește proiectarea produselor și înlocuirea produselor de plastic cu alte produse de plastic și cu alte materiale, mai sustenabile. Din cauza riscului de fragmentare a pieței, statele membre ar trebui să convină asupra unui sistem comun de depozitare a ambalajelor din plastic, în special pentru ambalarea lichidelor. În cazul dopurilor și capacelor pentru recipiente din plastic pentru băuturi, ar fi recomandabil să se utilizeze soluții reutilizabile pe bază de fibre reciclabile. În cazul produselor de unică folosință, în special al produselor de igienă personală, UE ar trebui să promoveze alternative biodegradabile;

| 18. | sprijină aplicarea principiului „poluatorul plătește”, inclusiv pentru uneltele de pescuit și subliniază necesitatea de a pune în aplicare noi soluții pentru unelte de pescuit sigure din punct de vedere ecologic, inclusiv alternative biodegradabile accesibile, și – acolo unde este posibil – atașarea la plasele de pescuit a unor dispozitive de urmărire și instituirea unui sistem de raportare digitală a uneltelor de pescuit pierdute; |
| --- | --- |

18.

sprijină aplicarea principiului „poluatorul plătește”, inclusiv pentru uneltele de pescuit și subliniază necesitatea de a pune în aplicare noi soluții pentru unelte de pescuit sigure din punct de vedere ecologic, inclusiv alternative biodegradabile accesibile, și – acolo unde este posibil – atașarea la plasele de pescuit a unor dispozitive de urmărire și instituirea unui sistem de raportare digitală a uneltelor de pescuit pierdute;

| 19. | subliniază că, având în vedere diferențele dintre statele membre și organizarea lor privind gestionarea deșeurilor, avem nevoie de mai multă flexibilitate cu privire la cele mai potrivite metode pentru gestionarea tuturor materialelor plastice nereciclabile. Este necesar să se dezvolte sisteme de colectare a deșeurilor care să accepte orice deșeuri de plastic generate în timpul activităților pe mare sau colectate din mediul maritim, pentru a se preveni deversarea deșeurilor în larg. |
| --- | --- |

19.

subliniază că, având în vedere diferențele dintre statele membre și organizarea lor privind gestionarea deșeurilor, avem nevoie de mai multă flexibilitate cu privire la cele mai potrivite metode pentru gestionarea tuturor materialelor plastice nereciclabile. Este necesar să se dezvolte sisteme de colectare a deșeurilor care să accepte orice deșeuri de plastic generate în timpul activităților pe mare sau colectate din mediul maritim, pentru a se preveni deversarea deșeurilor în larg.

Măsuri propuse

Măsuri propuse

| 20. | sprijină cele patru opțiuni sau scenarii prezentate în document. Campaniile de informare, acțiunile voluntare și etichetarea ar putea spori gradul de conștientizare generală, influențând astfel comportamentul consumatorilor. Întrebarea este dacă aceste măsuri sunt suficiente pentru a modifica pe termen lung comportamentul actual al cetățenilor, ceea ce constituie esența problemei; |
| --- | --- |

20.

sprijină cele patru opțiuni sau scenarii prezentate în document. Campaniile de informare, acțiunile voluntare și etichetarea ar putea spori gradul de conștientizare generală, influențând astfel comportamentul consumatorilor. Întrebarea este dacă aceste măsuri sunt suficiente pentru a modifica pe termen lung comportamentul actual al cetățenilor, ceea ce constituie esența problemei;

| 21. | propune să fie luate în considerare următoarele măsuri:






  (a) | cerințele de etichetare sunt importante pentru informarea consumatorilor cu privire la operațiunile adecvate de eliminare sau la cele care ar trebui evitate (în special, produse din fibre de unică folosință, cum ar fi șervețelele umede), dar este nevoie de un sprijin activ pentru dezvoltarea de alternative durabile din punctul de vedere al mediului, cum ar fi produsele biodegradabile nețesute; |
| --- | --- | --- |

21.

propune să fie luate în considerare următoarele măsuri:

(a)

cerințele de etichetare sunt importante pentru informarea consumatorilor cu privire la operațiunile adecvate de eliminare sau la cele care ar trebui evitate (în special, produse din fibre de unică folosință, cum ar fi șervețelele umede), dar este nevoie de un sprijin activ pentru dezvoltarea de alternative durabile din punctul de vedere al mediului, cum ar fi produsele biodegradabile nețesute;

| (b) | restricțiile privind introducerea pe piață a materialelor plastice de unică folosință pentru care există deja alternative ușor accesibile ar trebui să fie semnificativ mai ample față de propunere și să includă mai multe obiecte de unică folosință, nu doar, de exemplu, paiele; |
| --- | --- |

(b)

restricțiile privind introducerea pe piață a materialelor plastice de unică folosință pentru care există deja alternative ușor accesibile ar trebui să fie semnificativ mai ample față de propunere și să includă mai multe obiecte de unică folosință, nu doar, de exemplu, paiele;

| (c) | obiectivele generale de reducere, în special în ceea ce privește ambalarea (ambalajele utilizate pentru produsele de tip fast food, de exemplu paharele, recipientele alimentare) ar trebui consolidate, cu recomandări pentru alternative reciclabile și biodegradabile, permițând în același timp statelor membre să adopte propriile lor măsuri pentru a pune în practică aceste obiective de reducere; |
| --- | --- |

(c)

obiectivele generale de reducere, în special în ceea ce privește ambalarea (ambalajele utilizate pentru produsele de tip fast food, de exemplu paharele, recipientele alimentare) ar trebui consolidate, cu recomandări pentru alternative reciclabile și biodegradabile, permițând în același timp statelor membre să adopte propriile lor măsuri pentru a pune în practică aceste obiective de reducere;

fast food

| (d) | angajamentele comercianților cu amănuntul de a reduce la minimum vânzările de plastic de unică folosință pe baza unor acorduri obligatorii ar putea fi oferite ca alternativă la responsabilitatea extinsă a producătorilor pentru toate articolele care nu intră sub incidența măsurilor de restricționare a pieței; |
| --- | --- |

(d)

angajamentele comercianților cu amănuntul de a reduce la minimum vânzările de plastic de unică folosință pe baza unor acorduri obligatorii ar putea fi oferite ca alternativă la responsabilitatea extinsă a producătorilor pentru toate articolele care nu intră sub incidența măsurilor de restricționare a pieței;

| (e) | atunci când utilizarea plasticului este esențială pentru producția primară de alimente (de exemplu, unelte de pescuit și folii agricole), ar trebui să se ofere noi soluții tehnologice de colectare a materialului după fiecare utilizare, precum și stimulente financiare pentru reciclare și reutilizare; |
| --- | --- |

(e)

atunci când utilizarea plasticului este esențială pentru producția primară de alimente (de exemplu, unelte de pescuit și folii agricole), ar trebui să se ofere noi soluții tehnologice de colectare a materialului după fiecare utilizare, precum și stimulente financiare pentru reciclare și reutilizare;

| (f) | măsurile de proiectare a produsului ar trebui, de asemenea, să cuprindă și proiectarea serviciilor, astfel cum este deja cazul în mai multe state membre (de exemplu, recipiente de băut cu capac fix). |
| --- | --- |

(f)

măsurile de proiectare a produsului ar trebui, de asemenea, să cuprindă și proiectarea serviciilor, astfel cum este deja cazul în mai multe state membre (de exemplu, recipiente de băut cu capac fix).

| 22. | solicită ca domeniul de aplicare a Directivei privind ambalajele și deșeurile de ambalaje, care stabilește obiectivele de reducere a consumului pentru pungile de transport din plastic subțire și foarte subțire, să fie extins la toate materialele de ambalare ușoare din materiale care nu sunt degradabile; |
| --- | --- |

22.

solicită ca domeniul de aplicare a Directivei privind ambalajele și deșeurile de ambalaje, care stabilește obiectivele de reducere a consumului pentru pungile de transport din plastic subțire și foarte subțire, să fie extins la toate materialele de ambalare ușoare din materiale care nu sunt degradabile;

| 23. | propune ca uneltele de pescuit să fie oferite pe baza unor contracte de închiriere de la o societate separată, responsabilă pentru colectarea și reciclarea materialelor. Ar putea fi elaborate măsuri tehnice de detectare și de identificare a uneltelor de pescuit pierdute; |
| --- | --- |

23.

propune ca uneltele de pescuit să fie oferite pe baza unor contracte de închiriere de la o societate separată, responsabilă pentru colectarea și reciclarea materialelor. Ar putea fi elaborate măsuri tehnice de detectare și de identificare a uneltelor de pescuit pierdute;

| 24. | subliniază că ambalajele comerciale cu căptușeală polimerică care nu sunt umplute la punctul de vânzare, cum ar fi cartoanele pentru lapte, nu ar trebui să fie incluse în definiția „produs din plastic de unică folosință”; |
| --- | --- |

24.

subliniază că ambalajele comerciale cu căptușeală polimerică care nu sunt umplute la punctul de vânzare, cum ar fi cartoanele pentru lapte, nu ar trebui să fie incluse în definiția „produs din plastic de unică folosință”;

Adecvarea reglementărilor și simplificarea

Adecvarea reglementărilor și simplificarea

| 25. | solicită stimulente și măsuri de sprijin pentru ca cele peste 50 000 de IMM-uri din sectorul materialelor plastice să dezvolte produse alternative la materialele plastice de unică folosință care nu sunt degradabile. Este important să se faciliteze intrarea pe piață a unor noi materiale alternative și modele de produse alternative prin programe de inovare și sprijin pentru investiții în vederea modificării proceselor; |
| --- | --- |

25.

solicită stimulente și măsuri de sprijin pentru ca cele peste 50 000 de IMM-uri din sectorul materialelor plastice să dezvolte produse alternative la materialele plastice de unică folosință care nu sunt degradabile. Este important să se faciliteze intrarea pe piață a unor noi materiale alternative și modele de produse alternative prin programe de inovare și sprijin pentru investiții în vederea modificării proceselor;

| 26. | consideră că ar trebui promovate acorduri voluntare cu comercianții pentru a limita vânzările de plastic de unică folosință, cu condiția să se poată monitoriza în mod adecvat implementarea și eficacitatea acestora; |
| --- | --- |

26.

consideră că ar trebui promovate acorduri voluntare cu comercianții pentru a limita vânzările de plastic de unică folosință, cu condiția să se poată monitoriza în mod adecvat implementarea și eficacitatea acestora;

| 27. | consideră că este necesar să existe restricții pe piață privind materialele plastice de unică folosință importate în UE; |
| --- | --- |

27.

consideră că este necesar să existe restricții pe piață privind materialele plastice de unică folosință importate în UE;

Implicațiile bugetare

Implicațiile bugetare

| 28. | subliniază că stimulentele, sprijinul pentru dezvoltare și controlul sporit, precum și activitățile de curățare a deșeurilor de plastic de unică folosință ar trebui să fie finanțate prin taxe pe importul și fabricarea materialelor plastice de unică folosință. |
| --- | --- |

28.

subliniază că stimulentele, sprijinul pentru dezvoltare și controlul sporit, precum și activitățile de curățare a deșeurilor de plastic de unică folosință ar trebui să fie finanțate prin taxe pe importul și fabricarea materialelor plastice de unică folosință.

Bruxelles, 10 octombrie 2018.

Președintele Comitetului European al Regiunilor

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

| 21.12.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 461/220 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 461/220

---

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Porturi curate, mări curate – instalații portuare de preluare pentru descărcarea deșeurilor provenite de la nave

(2018/C 461/18)

| Raportor: | Spyros SPYRIDON (EL-PPE), membru al Consiliului Local Poros |
| --- | --- |
| Document de referință: | Propunere de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind instalațiile portuare de preluare pentru descărcarea deșeurilor provenite de la nave, de abrogare a Directivei 2000/59/CE și de modificare a Directivei 2009/16/CE și a Directivei 2010/65/UE
  COM(2018) 33 final |

Raportor:

Spyros SPYRIDON (EL-PPE), membru al Consiliului Local Poros

Document de referință:

Propunere de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind instalațiile portuare de preluare pentru descărcarea deșeurilor provenite de la nave, de abrogare a Directivei 2000/59/CE și de modificare a Directivei 2009/16/CE și a Directivei 2010/65/UE

COM(2018) 33 final

I.   RECOMANDĂRI DE AMENDAMENTE

Amendamentul 1

Articolul 5 alineatul (4)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Statele membre evaluează și aprobă planul de preluare și tratare a deșeurilor, controlează punerea sa în aplicare și se asigură că este reaprobat cel puțin la fiecare
  trei
  ani de la aprobare sau reaprobare și după ce au avut loc modificări importante în exploatarea portului. Aceste modificări includ, dar nu se limitează la, modificările structurale ale traficului către port, dezvoltarea de noi infrastructuri, schimbările în ceea ce privește cererea și furnizarea de instalații portuare de preluare, precum și noile tehnici de tratare la bord. | Statele membre evaluează și aprobă planul de preluare și tratare a deșeurilor, controlează punerea sa în aplicare și se asigură că este reaprobat cel puțin la fiecare
  cinci
  ani de la aprobare sau reaprobare și după ce au avut loc modificări importante în exploatarea portului. Aceste modificări includ, dar nu se limitează la, modificările structurale ale traficului către port, dezvoltarea de noi infrastructuri, schimbările în ceea ce privește cererea și furnizarea de instalații portuare de preluare, precum și noile tehnici de tratare la bord. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Statele membre evaluează și aprobă planul de preluare și tratare a deșeurilor, controlează punerea sa în aplicare și se asigură că este reaprobat cel puțin la fiecare
  trei
  ani de la aprobare sau reaprobare și după ce au avut loc modificări importante în exploatarea portului. Aceste modificări includ, dar nu se limitează la, modificările structurale ale traficului către port, dezvoltarea de noi infrastructuri, schimbările în ceea ce privește cererea și furnizarea de instalații portuare de preluare, precum și noile tehnici de tratare la bord.

Statele membre evaluează și aprobă planul de preluare și tratare a deșeurilor, controlează punerea sa în aplicare și se asigură că este reaprobat cel puțin la fiecare
  cinci
  ani de la aprobare sau reaprobare și după ce au avut loc modificări importante în exploatarea portului. Aceste modificări includ, dar nu se limitează la, modificările structurale ale traficului către port, dezvoltarea de noi infrastructuri, schimbările în ceea ce privește cererea și furnizarea de instalații portuare de preluare, precum și noile tehnici de tratare la bord.

Expunere de motive

Prelungirea perioadei de revizuire va ajuta porturile să evalueze mai bine eficacitatea planului în practică. Există încă posibilitatea unor ajustări și a unei revizuiri timpurii în cazul unor schimbări semnificative. Amendamentul se înscrie în discuțiile în curs de desfășurare din cadrul Parlamentului și al Consiliului.

Amendamentul 2

Articolul 7 alineatul (4)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Informațiile menționate la alineatul (2) sunt păstrate
  la bord
  timp de cel puțin doi ani și se pun la dispoziția autorităților statelor membre la solicitarea acestora. | Informațiile menționate la alineatul (2) sunt păstrate
  pentru o eventuală consultare
  timp de cel puțin doi ani și se pun la dispoziția autorităților statelor membre la solicitarea acestora. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Informațiile menționate la alineatul (2) sunt păstrate
  la bord
  timp de cel puțin doi ani și se pun la dispoziția autorităților statelor membre la solicitarea acestora.

Informațiile menționate la alineatul (2) sunt păstrate
  pentru o eventuală consultare
  timp de cel puțin doi ani și se pun la dispoziția autorităților statelor membre la solicitarea acestora.

Expunere de motive

UE ar trebui să evite crearea de obstacole birocratice inutile. Chitanța emisă navei ar putea fi stocată în format electronic, sub formă de copie scanată, pe navă.

Amendamentul 3

Articolul 8 alineatul (4)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Astfel, taxele pot fi diferențiate în ceea ce privește, printre altele, categoria, tipul și mărimea navei și tipul de trafic în care este angajată nava, precum și în ceea ce privește serviciile furnizate în afara programului normal de lucru în port. | Astfel, taxele pot fi diferențiate în ceea ce privește, printre altele, categoria, tipul și mărimea navei și tipul de activitate și de trafic în care este angajată nava, precum și în ceea ce privește serviciile furnizate în afara programului normal de lucru în port. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Astfel, taxele pot fi diferențiate în ceea ce privește, printre altele, categoria, tipul și mărimea navei și tipul de trafic în care este angajată nava, precum și în ceea ce privește serviciile furnizate în afara programului normal de lucru în port.

Astfel, taxele pot fi diferențiate în ceea ce privește, printre altele, categoria, tipul și mărimea navei și tipul de activitate și de trafic în care este angajată nava, precum și în ceea ce privește serviciile furnizate în afara programului normal de lucru în port.

Expunere de motive

Amendamentul facilitează introducerea de scutiri pentru transportul maritim pe distanțe scurte (de exemplu, navele ro-ro). De obicei, aceste nave deservesc aceleași porturi, dar diferă de cele care efectuează transporturi programate prin faptul că nu au neapărat o rută specifică. Atât în cadrul sistemului actual, cât și în cadrul celui aflat în dezbatere, diferențierea explicită a taxelor va fi în continuare imposibil de realizat.

Propunerea acoperă, de asemenea, navele auxiliare care operează în cadrul porturilor.

Amendamentul 4

Articolul 8 alineatul (6)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Pentru a asigura faptul că taxele sunt echitabile, transparente și nediscriminatorii, precum și faptul că acestea reflectă costurile instalațiilor și ale serviciilor furnizate și, acolo unde este cazul, utilizate, valoarea acestor taxe și modul de calcul trebuie să fie disponibile pentru utilizatorii portului. | Pentru a asigura faptul că taxele sunt echitabile, transparente și nediscriminatorii, precum și faptul că acestea reflectă costurile instalațiilor și ale serviciilor furnizate și, acolo unde este cazul, utilizate
  , inclusiv, în conformitate cu dispozițiile aplicabile serviciilor de interes economic general, costurile de compensare care nu pot depăși costurile relevante și un profit rezonabil fără compensare excesivă
  , valoarea acestor taxe și modul de calcul trebuie să fie disponibile pentru utilizatorii portului. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Pentru a asigura faptul că taxele sunt echitabile, transparente și nediscriminatorii, precum și faptul că acestea reflectă costurile instalațiilor și ale serviciilor furnizate și, acolo unde este cazul, utilizate, valoarea acestor taxe și modul de calcul trebuie să fie disponibile pentru utilizatorii portului.

Pentru a asigura faptul că taxele sunt echitabile, transparente și nediscriminatorii, precum și faptul că acestea reflectă costurile instalațiilor și ale serviciilor furnizate și, acolo unde este cazul, utilizate
  , inclusiv, în conformitate cu dispozițiile aplicabile serviciilor de interes economic general, costurile de compensare care nu pot depăși costurile relevante și un profit rezonabil fără compensare excesivă
  , valoarea acestor taxe și modul de calcul trebuie să fie disponibile pentru utilizatorii portului.

Expunere de motive

Amendamentul specifică foarte clar că activitatea de preluare și de gestionare a deșeurilor, care este obligatorie atât pentru porturi, cât și pentru nave, este un serviciu de interes economic general. Dispoziția subliniază dimensiunea de mediu a activității.

Amendamentul 5

Articolul 12 alineatul (3)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Statele membre stabilesc proceduri pentru inspectarea navelor de pescuit cu un tonaj brut mai mic de 100 de tone, precum și a ambarcațiunilor de agrement cu un tonaj brut mai mic de 100 de tone, pentru a asigura conformitatea cu cerințele aplicabile din prezenta directivă. | Statele membre stabilesc proceduri
  simplificate
  pentru inspectarea navelor de pescuit cu un tonaj brut mai mic de 100 de tone, precum și a ambarcațiunilor de agrement cu un tonaj brut mai mic de 100 de tone, pentru a asigura conformitatea cu cerințele aplicabile din prezenta directivă
  și cu principiul proporționalității
  . |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Statele membre stabilesc proceduri pentru inspectarea navelor de pescuit cu un tonaj brut mai mic de 100 de tone, precum și a ambarcațiunilor de agrement cu un tonaj brut mai mic de 100 de tone, pentru a asigura conformitatea cu cerințele aplicabile din prezenta directivă.

Statele membre stabilesc proceduri
  simplificate
  pentru inspectarea navelor de pescuit cu un tonaj brut mai mic de 100 de tone, precum și a ambarcațiunilor de agrement cu un tonaj brut mai mic de 100 de tone, pentru a asigura conformitatea cu cerințele aplicabile din prezenta directivă
  și cu principiul proporționalității
  .

II.   RECOMANDĂRI PRIVIND POLITICILE

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR

Activitatea maritimă este o parte integrantă a economiei circulare.

| 1. | Salută comunicarea și strategia Comisiei privind economia circulară. Promovarea sensibilizării publice și corporative cu privire la mediu și punerea în aplicare a politicilor specifice de reducere a cantității de deșeuri și de reutilizare a produselor și materialelor vor contribui la dezvoltarea durabilă. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Prin urmare, salută faptul că prezenta directivă a fost inclusă în strategia privind economia circulară. Cu toate că poluarea maritimă este cauzată, în principal, de activități pe uscat, nu ar trebui să ignorăm faptul că aceasta este și rezultatul activității umane pe mare. |
| --- | --- |

2.

| 3. | reamintește că Convenția MARPOL stabilește cadrul pentru gestionarea deșeurilor provenite de la nave, dar nu include mecanisme de asigurare a respectării dispozițiilor. Prin urmare, directiva supusă examinării aliniază legislația europeană cu obligațiile prevăzute de tratatele internaționale, clarificând, în același timp, datele și obligațiile practice, juridice și economice referitoare la accesul navelor în porturile UE. |
| --- | --- |

3.

| 4. | își exprimă regretul cu privire la faptul că, până în prezent, statele membre au interpretat dispozițiile directivei precedente în mod diferit, fapt care a generat ambiguități pentru utilizatori, autorități portuare și instalații de preluare. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Subliniază că provocarea actuală este de a crea stimulente pentru descărcarea deșeurilor în porturi, fără crearea unei sarcini financiare disproporționate pentru nave sau fără introducerea de proceduri administrative excesive. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Își exprimă acordul cu privire la propunerea Comisiei de bună gestionare a descărcării deșeurilor la țărm, un pas important spre realizarea obiectivelor de protecție a mediului. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Subliniază nevoia urgentă de a reduce producția de deșeuri din plastic și de a promova economia circulară. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Prin urmare, insistă asupra faptului că promovarea economiei circulare la bordul navelor este de o importanță deosebită. Acest lucru necesită formarea membrilor echipajului și a pasagerilor în ceea ce privește sortarea și depozitarea corectă a deșeurilor. Formarea și colectarea separată reprezintă etapele preliminare pentru reutilizarea produselor și implică costuri, fapt care trebuie luat în considerare la stabilirea prețurilor pentru serviciile portuare. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Pentru a îmbunătăți gestionarea descărcării de deșeuri și pentru a promova economia circulară, este important să se ofere posibilitatea societăților de transport să aleagă, dintr-un catalog al firmelor certificate în acest scop, firmele care vor fi responsabile de preluarea deșeurilor. |
| --- | --- |

9.

Dimensiunea regională importantă a directivei

| 10. | Mai mult de 700 de porturi din UE vor trebui să pună în aplicare noua directivă. Aproximativ 750 000 de nave, venite din toate statele membre, fac escală în aceste porturi în fiecare an. Aceste nave produc anual între cinci și șapte milioane de tone de reziduuri uleioase și peste un milion de tone de deșeuri solide, situație care trebuie abordată. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Observă impactul potențial al noii directive asupra porturilor regionale, în special în regiunile ultraperiferice și în zonele care se află la frontieră cu porturi din țări terțe, care nu vor fi acoperite de directivă. Cu titlu de exemplu, costul dezvoltării infrastructurii necesare, plata unei taxe obligatorii și descărcarea obligatorie a deșeurilor vor mări costurile administrative ale porturilor, costuri care vor fi transferate utilizatorilor, afectând astfel competitivitatea, în special în cazul porturilor regionale. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Observă că libertatea fiecărui stat membru în materie de proiectare a sistemului de tarifare ar putea duce la discriminări regionale în ceea ce privește sarcina preluării deșeurilor și contribuția la costurile de infrastructură și de gestionare, motiv pentru care ar trebui instituit un control riguros de către Uniune asupra metodei de calcul al tarifelor ce trebuie propuse de către fiecare stat membru. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Își exprimă îngrijorarea și cu privire la faptul că, în cazul în care directiva este parțial pusă în aplicare de către porturile UE, fără ca măsuri similare să fie luate și pentru porturile din țări terțe, în special din bazinele maritime, aceasta va avea numai un impact limitat din punct de vedere ecologic. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Consideră că dimensiunea regională atribuită de Comisie chestiunii gestionării deșeurilor de către porturi este pozitivă, începând cu articolul 5 din directiva propusă. Acest lucru permite statelor membre, precum și autorităților locale și regionale și utilizatorilor portuari să elaboreze planuri de descărcare și tratare a deșeurilor cu implicarea adecvată a fiecărui port, în funcție de posibilitățile și nevoile locale, și permite o planificare regională mai amplă, fără excluderea parteneriatelor transfrontaliere. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Propune, având în vedere motivele de mai sus, de natură economică și ecologică, să fie făcute eforturi pentru aplicarea mai extinsă a directivei la toate porturile din bazinele maritime și din zonele învecinate acestora, prin intermediul stimulentelor și recompenselor și prin programe mai ample de cooperare în domeniul gestionării deșeurilor. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Salută diversificarea programelor, care reflectă situația detaliată și posibilitățile fiecărui port, în funcție de tipul de trafic pe care îl deservesc. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Subliniază că, în conformitate cu principiul subsidiarității, autoritățile portuare trebuie să continue să beneficieze de flexibilitatea necesară pentru stabilirea taxelor și tarifelor, și solicită acestor autorități să întreprindă toate eforturile imaginabile pentru a se asigura că taxele sunt calculate în mod deplin transparent și proporțional, în conformitate cu dispozițiile directivei. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Susține perioada de cinci ani pentru revizuirea programelor de preluare și gestionare. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Anticipează că directiva propusă va avea un impact pozitiv asupra cercetării privind gestionarea deșeurilor și asupra competitivității regiunilor Europei în ceea ce privește turismul și calitatea vieții. |
| --- | --- |

19.

Claritatea sporită a procedurilor reprezintă un pas pozitiv.

| 20. | Subliniază că reziduurile de la sistemele de curățare a gazelor de eșapament ar trebui să fie, de asemenea, eliminate în mod corespunzător și nu să ajungă în mare. Prin urmare, solicită Comisiei să furnizeze orientări pentru tratarea corespunzătoare a acestor reziduuri, iar statele membre ar trebui să vadă, ulterior, în ce mod ar putea fi tratate astfel de reziduuri în porturi. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Ia act de faptul că sectorul pescuitului este o sursă, dar și o victimă a deșeurilor marine. Pentru a aborda problema deșeurilor pescuite în mod pasiv, au fost instituite cu succes inițiative locale precum „pescuitul deșeurilor”, în cadrul cărora deșeurile pescuite în mod pasiv pot fi eliminate gratuit, chiar dacă portul aplică taxe directe pe descărcarea deșeurilor. Deși salută introducerea sistemului „fără taxe speciale”, CoR ar dori să sublinieze că descărcarea deșeurilor pescuite în mod pasiv – o sursă potențială de venituri pentru instalația portuară de preluare, dacă sunt reciclate – ar trebui să fie în continuare asigurată gratuit, indiferent de cantitate, pentru a se asigura funcționarea fără probleme a procesului de colectarea și a transportului deșeurilor la instalațiile de reciclare. Aceasta ar însemna că, dacă nu are de descărcat decât deșeuri pescuite în mod pasiv, nava de pescuit nu ar trebui să fie obligată să plătească nicio taxă. |
| --- | --- |

21.

| 22. | prin urmare, propune să fie luată în considerare posibilitatea de a include reziduurile din sistemele de purificare a gazelor de evacuare printre deșeurile de descărcat cărora li se aplică o taxă unică, în special, în cazul regiunilor reglementate de protecția mediului și sistemul de emisii controlate, cum ar fi regiunea Mării Baltice. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Subliniază că introducerea unei taxe unice ar oferi un stimulent puternic pentru descărcarea deșeurilor. Cu toate acestea, observă că nu este luată nicio măsură pentru a reduce generarea de deșeuri la sursă, în contradicție cu principiul „poluatorul plătește”. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Subliniază că este posibil ca modul de calcul al taxei unice să nu se poată baza pe previziunile cerințelor reale ale întreprinderilor de preluare. Prin urmare, este posibil să fie dificil de stabilit într-un mod transparent. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Observă că procedurile instalațiilor portuare de preluare trebuie să fie rapide și eficiente pentru a evita întârzierile inutile și costurile suplimentare pentru nave. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Propune introducerea unei dispoziții clare potrivit căreia societățile de transport să poată alege, dintr-o listă de întreprinderi certificate, întreprinderea sau întreprinderile care să fie responsabile cu preluarea și tratarea deșeurilor lor, în funcție de tip. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Salută intenția de a defini conceptul de „navă ecologică” drept un pas care ar putea conduce la o reducere a taxelor și care este în conformitate cu principiul „poluatorul plătește”. Cu toate acestea, recomandă ca dezbaterile cu privire la „navele ecologice” și definirea acestora să aibă loc la nivel internațional, mai degrabă decât la nivel european. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Reamintește că lipsa controalelor sau taxele foarte mari pot conduce la eliminarea deșeurilor în mare, cu consecințe dăunătoare nu doar din punctul de vedere al mediului, ci și din punct de vedere economic, pentru regiunile învecinate și ecosistemele marine. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Subliniază că activitatea portuară este în sine dăunătoare mediului natural. Prin urmare, este necesar să fie pe deplin clar pentru autoritățile relevante faptul că costul preluării și tratării descărcării de deșeuri, care reprezintă o obligație comună a navelor și porturilor, nu reprezintă o activitate generatoare de profit permisă porturilor. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Solicită Comisiei să ia în considerare impunerea de taxe reduse navelor care operează transporturi maritime pe distanțe scurte. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Observă că materialele reciclabile aparțin navei: prelucrarea acestor materiale poate fi profitabilă și exploatabilă în scopuri comerciale. Acest aspect semnificativ trebuie să se reflecte în taxele pentru descărcarea deșeurilor colectate pe mare și a materialelor reciclabile rezultate. |
| --- | --- |

31.

| 32. | În același timp, solicită autorităților competente și operatorilor să continue să dezvolte sisteme de utilizare a deșeurilor maritime, contribuind astfel în mod activ la economia circulară. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Îndeamnă Comisia să clarifice semnificația „capacității suficiente de stocare” în cooperare cu Organizația Maritimă Internațională pentru a limita puterea de apreciere a porturilor în stabilirea acesteia și pentru a diminua incertitudinea inevitabilă pentru utilizatori. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Solicită introducerea unui termen pentru finalizarea rapidă a digitizării procedurilor de notificare și de controale și pentru standardizarea documentației necesare pentru toate porturile. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Consideră că informarea continuă a operatorilor navelor și a autorităților portuare cu privire la posibilele sancțiuni în cazul unei încălcări ar avea o contribuție semnificativă la transparența noului sistem, precum și la conformitatea cu acesta. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Prin urmare, solicită statelor membre, pe cât de mult posibil, să stabilească un cadru unic de sancțiuni, pentru a împiedica atât concurența neloială, cât și expedierea către un alt punct vamal. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Ia act de faptul că propunerea Comisiei este conformă cu principiile subsidiarității și proporționalității în ceea ce privește implementarea unor norme la nivelul UE privind instalațiile portuare de preluare pentru descărcarea deșeurilor provenite de la nave. |
| --- | --- |

37.

Bruxelles, 10 octombrie 2018.

Președintele Comitetului European al Regiunilor

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

| 21.12.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 461/225 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 461/225

---

Avizul Comitetului European al Regiunilor — Evaluarea riscurilor în cadrul lanțului alimentar

(2018/C 461/19)

| Raportor general: | Miloslav REPASKÝ (SK-AE), membru al parlamentului regional al regiunii Prešov |
| --- | --- |
| Document de referință: | Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind transparența și durabilitatea modelului UE de evaluare a riscurilor în cadrul lanțului alimentar
  COM(2018) 179 final |

Raportor general:

Miloslav REPASKÝ (SK-AE), membru al parlamentului regional al regiunii Prešov

Document de referință:

Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind transparența și durabilitatea modelului UE de evaluare a riscurilor în cadrul lanțului alimentar

COM(2018) 179 final

I.   RECOMANDĂRI DE AMENDAMENTE

Amendamentul 1

Considerentul 4 din propunerea de regulament.

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| Prin urmare, este necesar să se asigure un proces de comunicare a riscurilor cuprinzător și continuu pe parcursul întregului proces de analiză a riscurilor, care să implice evaluatorii riscurilor și responsabilii cu gestionarea riscurilor la nivelul Uniunii și la nivel național. Acest proces ar trebui să fie combinat cu un dialog deschis între toate părțile interesate pentru a asigura coerența și consecvența în cadrul procesului de analiză a riscurilor. | Prin urmare, este necesar să se asigure un proces de comunicare a riscurilor cuprinzător și continuu pe parcursul întregului proces de analiză a riscurilor, care să implice evaluatorii riscurilor și responsabilii cu gestionarea riscurilor la nivelul Uniunii și la nivel național. Acest proces ar trebui să fie combinat cu un dialog deschis între toate părțile interesate
  , precum consumatorii și organizațiile acestora,
  pentru a asigura
  primatul interesului public,
  coerența și consecvența în cadrul procesului de analiză a riscurilor. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

Prin urmare, este necesar să se asigure un proces de comunicare a riscurilor cuprinzător și continuu pe parcursul întregului proces de analiză a riscurilor, care să implice evaluatorii riscurilor și responsabilii cu gestionarea riscurilor la nivelul Uniunii și la nivel național. Acest proces ar trebui să fie combinat cu un dialog deschis între toate părțile interesate pentru a asigura coerența și consecvența în cadrul procesului de analiză a riscurilor.

Prin urmare, este necesar să se asigure un proces de comunicare a riscurilor cuprinzător și continuu pe parcursul întregului proces de analiză a riscurilor, care să implice evaluatorii riscurilor și responsabilii cu gestionarea riscurilor la nivelul Uniunii și la nivel național. Acest proces ar trebui să fie combinat cu un dialog deschis între toate părțile interesate
  , precum consumatorii și organizațiile acestora,
  pentru a asigura
  primatul interesului public,
  coerența și consecvența în cadrul procesului de analiză a riscurilor.

Amendamentul 2

Considerentul 8 din propunerea de regulament.

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| (8) | Planul general ar trebui să identifice principalii factori care trebuie luați în considerare atunci când se pun în discuție activități de comunicare a riscurilor, cum ar fi diferitele niveluri de risc, natura riscurilor și potențialul lor impact asupra sănătății publice, cine și ce anume este direct sau indirect afectat de riscuri, nivelurile de expunere la riscuri, capacitatea de a controla riscurile și alți factori care influențează percepția riscului, inclusiv nivelul de urgență, precum și cadrul legislativ aplicabil și contextul relevant al pieței. Planul general ar trebui, de asemenea, să identifice instrumentele și canalele care trebuie utilizate și ar trebui să instituie mecanisme adecvate pentru a asigura o comunicare coerentă a riscurilor. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

(8)

Planul general ar trebui să identifice principalii factori care trebuie luați în considerare atunci când se pun în discuție activități de comunicare a riscurilor, cum ar fi diferitele niveluri de risc, natura riscurilor și potențialul lor impact asupra sănătății publice, cine și ce anume este direct sau indirect afectat de riscuri, nivelurile de expunere la riscuri, capacitatea de a controla riscurile și alți factori care influențează percepția riscului, inclusiv nivelul de urgență, precum și cadrul legislativ aplicabil și contextul relevant al pieței. Planul general ar trebui, de asemenea, să identifice instrumentele și canalele care trebuie utilizate și ar trebui să instituie mecanisme adecvate pentru a asigura o comunicare coerentă a riscurilor.

| (8) | Planul general ar trebui să identifice principalii factori care trebuie luați în considerare atunci când se pun în discuție activități de comunicare a riscurilor, cum ar fi diferitele niveluri de risc, natura riscurilor și potențialul lor impact asupra sănătății publice, cine și ce anume este direct sau indirect afectat de riscuri, nivelurile de expunere la riscuri, capacitatea de a controla riscurile și alți factori care influențează percepția riscului, inclusiv nivelul de urgență,
  incertitudinile identificate în evaluarea riscului,
  precum și cadrul legislativ aplicabil și contextul relevant al pieței. Planul general ar trebui, de asemenea, să identifice instrumentele și canalele care trebuie utilizate și ar trebui să instituie mecanisme adecvate pentru a asigura o comunicare coerentă a riscurilor
  la toate nivelurile de guvernare, inclusiv la nivelul autorităților locale și regionale
  . |
| --- | --- |

(8)

Planul general ar trebui să identifice principalii factori care trebuie luați în considerare atunci când se pun în discuție activități de comunicare a riscurilor, cum ar fi diferitele niveluri de risc, natura riscurilor și potențialul lor impact asupra sănătății publice, cine și ce anume este direct sau indirect afectat de riscuri, nivelurile de expunere la riscuri, capacitatea de a controla riscurile și alți factori care influențează percepția riscului, inclusiv nivelul de urgență,
  incertitudinile identificate în evaluarea riscului,
  precum și cadrul legislativ aplicabil și contextul relevant al pieței. Planul general ar trebui, de asemenea, să identifice instrumentele și canalele care trebuie utilizate și ar trebui să instituie mecanisme adecvate pentru a asigura o comunicare coerentă a riscurilor
  la toate nivelurile de guvernare, inclusiv la nivelul autorităților locale și regionale
  .

Expunere de motive

O mare parte a legislației europene este pusă în aplicare de autoritățile locale și regionale, și, prin urmare, este esențial ca aceste organisme să fie implicate în mod corespunzător în punerea în aplicare a strategiei de comunicare, precum și să se asigure că această strategie este coerentă.

Amendamentul 3

Articol nou 8a – Regulamentul (CE) nr. 178/2002

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Obiectivele comunicării riscurilor | Obiectivele comunicării riscurilor |
| Comunicarea riscurilor urmărește următoarele obiective, ținând seama totodată de rolurile evaluatorilor riscurilor și, respectiv, ale responsabililor cu gestionarea riscurilor: | Comunicarea riscurilor urmărește următoarele obiective, ținând seama totodată de rolurile evaluatorilor riscurilor și, respectiv, ale responsabililor cu gestionarea riscurilor: |
| (a) | promovarea gradului de conștientizare și a înțelegerii chestiunilor specifice avute în vedere pe parcursul întregului proces de analiză a riscurilor; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Obiectivele comunicării riscurilor

Obiectivele comunicării riscurilor

Comunicarea riscurilor urmărește următoarele obiective, ținând seama totodată de rolurile evaluatorilor riscurilor și, respectiv, ale responsabililor cu gestionarea riscurilor:

Comunicarea riscurilor urmărește următoarele obiective, ținând seama totodată de rolurile evaluatorilor riscurilor și, respectiv, ale responsabililor cu gestionarea riscurilor:

(a)

promovarea gradului de conștientizare și a înțelegerii chestiunilor specifice avute în vedere pe parcursul întregului proces de analiză a riscurilor;

| (a) | promovarea gradului de conștientizare și a înțelegerii chestiunilor specifice avute în vedere pe parcursul întregului proces de analiză a riscurilor; |
| --- | --- |

(a)

promovarea gradului de conștientizare și a înțelegerii chestiunilor specifice avute în vedere pe parcursul întregului proces de analiză a riscurilor;

| (b) | promovarea coerenței și a transparenței în elaborarea recomandărilor privind gestionarea riscurilor; |
| --- | --- |

(b)

promovarea coerenței și a transparenței în elaborarea recomandărilor privind gestionarea riscurilor;

| (b) | promovarea coerenței și a transparenței în elaborarea recomandărilor privind gestionarea riscurilor
  , cu scopul de a atinge un nivel ridicat de protecție a naturii, sănătății umane, animalelor și mediului
  ; |
| --- | --- |

(b)

promovarea coerenței și a transparenței în elaborarea recomandărilor privind gestionarea riscurilor
  , cu scopul de a atinge un nivel ridicat de protecție a naturii, sănătății umane, animalelor și mediului
  ;

| (c) | oferirea unei baze solide pentru înțelegerea deciziilor de gestionare a riscurilor; |
| --- | --- |

(c)

oferirea unei baze solide pentru înțelegerea deciziilor de gestionare a riscurilor;

| (c) | oferirea unei baze solide pentru înțelegerea deciziilor de gestionare a riscurilor; |
| --- | --- |

(c)

oferirea unei baze solide pentru înțelegerea deciziilor de gestionare a riscurilor;

| (d) | promovarea înțelegerii de către public a procesului de analiză a riscurilor pentru a spori încrederea în rezultatele acestuia; |
| --- | --- |

(d)

promovarea înțelegerii de către public a procesului de analiză a riscurilor pentru a spori încrederea în rezultatele acestuia;

| (d) | promovarea înțelegerii de către public a procesului de analiză a riscurilor pentru a spori încrederea în rezultatele acestuia; |
| --- | --- |

(d)

promovarea înțelegerii de către public a procesului de analiză a riscurilor pentru a spori încrederea în rezultatele acestuia;

| (e) | promovarea participării adecvate a tuturor părților interesate; și |
| --- | --- |

(e)

promovarea participării adecvate a tuturor părților interesate; și

| (e) | creșterea gradului de conștientizare în rândul populației a conceptelor de „pericol” și „risc” și garantarea faptului că diferitele compromisuri între riscuri și beneficii sunt înțelese și acceptate; |
| --- | --- |

(e)

creșterea gradului de conștientizare în rândul populației a conceptelor de „pericol” și „risc” și garantarea faptului că diferitele compromisuri între riscuri și beneficii sunt înțelese și acceptate;

| (f) | asigurarea unor schimburi adecvate de informații cu părțile interesate în legătură cu riscurile asociate lanțului agroalimentar. |
| --- | --- |

(f)

asigurarea unor schimburi adecvate de informații cu părțile interesate în legătură cu riscurile asociate lanțului agroalimentar.

| (f) | promovarea participării adecvate a tuturor părților interesate
  și consolidarea relațiilor și a respectului reciproc între acestea
  ; și |
| --- | --- |

(f)

promovarea participării adecvate a tuturor părților interesate
  și consolidarea relațiilor și a respectului reciproc între acestea
  ; și

| (g) | asigurarea unor schimburi adecvate de informații cu părțile interesate în legătură cu riscurile asociate lanțului agroalimentar. |
| --- | --- |

(g)

asigurarea unor schimburi adecvate de informații cu părțile interesate în legătură cu riscurile asociate lanțului agroalimentar.

Expunere de motive

Ținând seama de diferitele abordări pentru înțelegerea conceptelor de pericol și risc din statele membre, și de discuția pe această temă dintre factorii de decizie politică, mediul academic, autoritățile de reglementare și industrie, merită subliniată importanța creșterii gradului de sensibilizare a publicului cu privire la aceste concepte și a garantării faptului că publicul înțelege și acceptă compromisurile între riscuri și beneficii.

Amendamentul 4

Articol nou 8c – Regulamentul (CE) nr. 178/2002

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Planul general privind comunicarea riscurilor | Planul general privind comunicarea riscurilor |
| 1.   Comisia, în strânsă colaborare cu autoritatea, cu statele membre și în urma consultărilor publice corespunzătoare este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 57a prin care stabilește un plan general privind comunicarea riscurilor în chestiuni referitoare la lanțul agroalimentar, ținând seama de obiectivele și principiile generale stabilite la articolele 8a și 8b. | 1.   Comisia, în strânsă colaborare cu autoritatea, cu statele membre și în urma consultărilor publice corespunzătoare este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 57a prin care stabilește un plan general privind comunicarea riscurilor în chestiuni referitoare la lanțul agroalimentar, ținând seama de obiectivele și principiile generale stabilite la articolele 8a și 8b. |
| 2.   Planul general privind comunicarea riscurilor promovează un cadru de comunicare a riscurilor integrat care trebuie respectat atât de către evaluatorii riscurilor, cât și de către responsabilii cu gestionarea riscurilor într-un mod coerent și sistematic, atât la nivelul Uniunii, cât și la nivel național. Acesta: | 2.   Planul general privind comunicarea riscurilor promovează un cadru de comunicare a riscurilor integrat care trebuie respectat atât de către evaluatorii riscurilor, cât și de către responsabilii cu gestionarea riscurilor într-un mod coerent și sistematic, atât la nivelul Uniunii, cât și la nivel național
  , regional și local
  . Acesta: |
| (a) | identifică principalii factori de care trebuie să se țină seama atunci când se ia în considerare tipul și nivelul activităților de comunicare a riscurilor necesare; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Planul general privind comunicarea riscurilor

Planul general privind comunicarea riscurilor

1.   Comisia, în strânsă colaborare cu autoritatea, cu statele membre și în urma consultărilor publice corespunzătoare este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 57a prin care stabilește un plan general privind comunicarea riscurilor în chestiuni referitoare la lanțul agroalimentar, ținând seama de obiectivele și principiile generale stabilite la articolele 8a și 8b.

1.   Comisia, în strânsă colaborare cu autoritatea, cu statele membre și în urma consultărilor publice corespunzătoare este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 57a prin care stabilește un plan general privind comunicarea riscurilor în chestiuni referitoare la lanțul agroalimentar, ținând seama de obiectivele și principiile generale stabilite la articolele 8a și 8b.

2.   Planul general privind comunicarea riscurilor promovează un cadru de comunicare a riscurilor integrat care trebuie respectat atât de către evaluatorii riscurilor, cât și de către responsabilii cu gestionarea riscurilor într-un mod coerent și sistematic, atât la nivelul Uniunii, cât și la nivel național. Acesta:

2.   Planul general privind comunicarea riscurilor promovează un cadru de comunicare a riscurilor integrat care trebuie respectat atât de către evaluatorii riscurilor, cât și de către responsabilii cu gestionarea riscurilor într-un mod coerent și sistematic, atât la nivelul Uniunii, cât și la nivel național
  , regional și local
  . Acesta:

(a)

identifică principalii factori de care trebuie să se țină seama atunci când se ia în considerare tipul și nivelul activităților de comunicare a riscurilor necesare;

| (a) | identifică principalii factori de care trebuie să se țină seama atunci când se ia în considerare tipul și nivelul activităților de comunicare a riscurilor necesare; |
| --- | --- |

(a)

identifică principalii factori de care trebuie să se țină seama atunci când se ia în considerare tipul și nivelul activităților de comunicare a riscurilor necesare;

| (b) | identifică principalele instrumente și canale adecvate pentru a fi utilizate în scopuri de comunicare a riscurilor, luând în considerare nevoile grupurilor țintă relevante; și |
| --- | --- |

(b)

identifică principalele instrumente și canale adecvate pentru a fi utilizate în scopuri de comunicare a riscurilor, luând în considerare nevoile grupurilor țintă relevante; și

| (b) | identifică principalele instrumente și canale adecvate pentru a fi utilizate în scopuri de comunicare a riscurilor, luând în considerare nevoile grupurilor țintă relevante; și |
| --- | --- |

(b)

identifică principalele instrumente și canale adecvate pentru a fi utilizate în scopuri de comunicare a riscurilor, luând în considerare nevoile grupurilor țintă relevante; și

| (c) | stabilește mecanisme adecvate pentru a consolida coerența comunicării riscurilor între evaluatorii riscurilor și responsabilii cu gestionarea riscurilor și asigură un dialog deschis între toate părțile interesate. |
| --- | --- |

(c)

stabilește mecanisme adecvate pentru a consolida coerența comunicării riscurilor între evaluatorii riscurilor și responsabilii cu gestionarea riscurilor și asigură un dialog deschis între toate părțile interesate.

| (c) | stabilește mecanisme adecvate pentru a consolida coerența comunicării riscurilor între evaluatorii riscurilor și responsabilii cu gestionarea riscurilor și asigură un dialog deschis între toate părțile interesate. |
| --- | --- |

(c)

stabilește mecanisme adecvate pentru a consolida coerența comunicării riscurilor între evaluatorii riscurilor și responsabilii cu gestionarea riscurilor și asigură un dialog deschis între toate părțile interesate.

3.   Comisia adoptă planul general privind comunicarea riscurilor în termen de [doi ani de la data aplicării prezentului regulament] și îl actualizează periodic, ținând cont de progresele științifice și tehnice și de experiența dobândită.”;

3.   Comisia adoptă planul general privind comunicarea riscurilor în termen de [doi ani de la data aplicării prezentului regulament] și îl actualizează periodic, ținând cont de progresele științifice și tehnice și de experiența dobândită.”;

Expunere de motive

Expunere de motive

Aceeași ca la amendamentul 1.

Amendamentul 5

Amendamentul 5

Articolul 39 alineatul (2) punctul 1

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| Articolul 39 | Articolul 39 |
| Confidențialitate | Confidențialitate |
| [...] | [...] |
| 1. | metoda și alte specificații tehnice și industriale aferente metodei respective, utilizată la fabricarea sau producerea obiectului cererii privind un document științific, inclusiv un aviz științific; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

Articolul 39

Articolul 39

Articolul 39

Articolul 39

Confidențialitate

Confidențialitate

[...]

[...]

1.

metoda și alte specificații tehnice și industriale aferente metodei respective, utilizată la fabricarea sau producerea obiectului cererii privind un document științific, inclusiv un aviz științific;

| 1. | metoda și alte specificații tehnice și industriale aferente metodei respective, utilizată la fabricarea sau producerea obiectului cererii privind un document științific, inclusiv un aviz științific
  , cu condiția ca solicitantul să demonstreze că metoda nu are efecte dăunătoare asupra sănătății și mediului
  ; |
| --- | --- |

1.

metoda și alte specificații tehnice și industriale aferente metodei respective, utilizată la fabricarea sau producerea obiectului cererii privind un document științific, inclusiv un aviz științific
  , cu condiția ca solicitantul să demonstreze că metoda nu are efecte dăunătoare asupra sănătății și mediului
  ;

, cu condiția ca solicitantul să demonstreze că metoda nu are efecte dăunătoare asupra sănătății și mediului

[...]

[...]

Expunere de motive

Expunere de motive

Acest amendament urmărește să garanteze că se acordă mai multă atenție protecției sănătății și mediului.

Amendamentul 6

Amendamentul 6

Articolul 39 alineatul (4) litera (b)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| Articolul 39 | Articolul 39 |
| Confidențialitate | Confidențialitate |
| [...] | [...] |
| (4)   Fără a aduce atingere dispozițiilor de la alineatele (2) și (3), următoarele informații trebuie, totuși, să fie făcute publice: | (4)   Fără a aduce atingere dispozițiilor de la alineatele (2) și (3), următoarele informații trebuie, totuși, să fie făcute publice: |
| [...] | [...] |
| (b) | informațiile care fac parte din concluziile documentelor științifice, inclusiv al avizelor științifice, emise de autoritate și care se referă la efecte
  previzibile
  asupra sănătății.”; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

Articolul 39

Articolul 39

Articolul 39

Articolul 39

Confidențialitate

Confidențialitate

[...]

[...]

(4)   Fără a aduce atingere dispozițiilor de la alineatele (2) și (3), următoarele informații trebuie, totuși, să fie făcute publice:

(4)   Fără a aduce atingere dispozițiilor de la alineatele (2) și (3), următoarele informații trebuie, totuși, să fie făcute publice:

[...]

[...]

(b)

informațiile care fac parte din concluziile documentelor științifice, inclusiv al avizelor științifice, emise de autoritate și care se referă la efecte
  previzibile
  asupra sănătății.”;

previzibile

| (b) | informațiile care fac parte din concluziile documentelor științifice, inclusiv al avizelor științifice, emise de autoritate și care se referă la
  eventuale
  efecte asupra sănătății
  oamenilor sau animalelor ori asupra mediului
  .”; |
| --- | --- |

(b)

informațiile care fac parte din concluziile documentelor științifice, inclusiv al avizelor științifice, emise de autoritate și care se referă la
  eventuale
  efecte asupra sănătății
  oamenilor sau animalelor ori asupra mediului
  .”;

eventuale

oamenilor sau animalelor ori asupra mediului

Expunere de motive

Expunere de motive

Acest amendament urmărește să garanteze că se acordă mai multă atenție protecției sănătății și mediului.

II.   RECOMANDĂRI POLITICE

RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR

Context general

Context general

| 1. | salută inițiativa Comisiei, care are ca scop creșterea transparenței și a caracterului durabil al evaluării riscurilor în cadrul lanțului alimentar în UE, ca un pas în direcția cea bună care clarifică normele privind transparența, în special în ceea ce privește studiile științifice folosite de EFSA în cadrul evaluărilor riscurilor, îmbunătățește gestionarea EFSA, sprijină colaborarea științifică între statele membre și EFSA și implicarea lor în activitatea științifică a EFSA, și dezvoltă o strategie de comunicare cuprinzătoare și eficace în domeniul riscului; |
| --- | --- |

1.

salută inițiativa Comisiei, care are ca scop creșterea transparenței și a caracterului durabil al evaluării riscurilor în cadrul lanțului alimentar în UE, ca un pas în direcția cea bună care clarifică normele privind transparența, în special în ceea ce privește studiile științifice folosite de EFSA în cadrul evaluărilor riscurilor, îmbunătățește gestionarea EFSA, sprijină colaborarea științifică între statele membre și EFSA și implicarea lor în activitatea științifică a EFSA, și dezvoltă o strategie de comunicare cuprinzătoare și eficace în domeniul riscului;

| 2. | consideră că această inițiativă reprezintă o evoluție pozitivă, deși există încă îndoieli cu privire la faptul că modificările propuse vor permite un control științific independent al studiilor și datelor utilizate în evaluarea riscurilor produselor și substanțelor reglementate, ca urmare a actualului cadru juridic privind protecția datelor și normele de confidențialitate; |
| --- | --- |

2.

consideră că această inițiativă reprezintă o evoluție pozitivă, deși există încă îndoieli cu privire la faptul că modificările propuse vor permite un control științific independent al studiilor și datelor utilizate în evaluarea riscurilor produselor și substanțelor reglementate, ca urmare a actualului cadru juridic privind protecția datelor și normele de confidențialitate;

| 3. | ia act de faptul că propunerea legislativă ține seama de rezultatele verificării adecvării efectuate de Comisie referitor la Regulamentul (CE) nr. 178/2002 privind legislația alimentară (1), precum și de inițiativa cetățenească europeană „Interzicerea glifosatului și protecția oamenilor și a mediului împotriva pesticidelor toxice”, și modifică mai multe legi sectoriale; |
| --- | --- |

3.

ia act de faptul că propunerea legislativă ține seama de rezultatele verificării adecvării efectuate de Comisie referitor la Regulamentul (CE) nr. 178/2002 privind legislația alimentară (1

| 4. | subliniază că verificarea adecvării în cazul Regulamentului (CE) nr. 178/2002 a arătat că se solicită o mai mare transparență în procedura de evaluare a riscurilor în domeniul legislației alimentare, precum și un proces decizional mai transparent bazat pe evaluarea riscurilor. Concluziile verificării adecvării au identificat, de asemenea, alte domenii în care se impun schimbări, și anume gestionarea EFSA (semnale negative în ceea ce privește capacitatea sa de a menține calitatea ridicată și independența studiilor științifice și necesitatea de a consolida cooperarea cu toate statele membre) și lipsa de comunicare cu privire la riscuri, în general; |
| --- | --- |

4.

subliniază că verificarea adecvării în cazul Regulamentului (CE) nr. 178/2002 a arătat că se solicită o mai mare transparență în procedura de evaluare a riscurilor în domeniul legislației alimentare, precum și un proces decizional mai transparent bazat pe evaluarea riscurilor. Concluziile verificării adecvării au identificat, de asemenea, alte domenii în care se impun schimbări, și anume gestionarea EFSA (semnale negative în ceea ce privește capacitatea sa de a menține calitatea ridicată și independența studiilor științifice și necesitatea de a consolida cooperarea cu toate statele membre) și lipsa de comunicare cu privire la riscuri, în general;

| 5. | subliniază că evaluarea riscurilor este efectuată la nivelul UE de către EFSA, care a fost instituită prin Regulamentul privind legislația alimentară generală. EFSA este un organism științific independent responsabil cu efectuarea evaluărilor de către experți cu privire la aspectele legate de siguranța produselor alimentare și hrana pentru animale în UE, la cererea Comisiei, statelor membre și a Parlamentului European, precum și din proprie inițiativă. Aceste evaluări ale riscului sunt efectuate separat de gestionarea riscurilor, pentru care Comisia Europeană este responsabilă în mare parte; |
| --- | --- |

5.

subliniază că evaluarea riscurilor este efectuată la nivelul UE de către EFSA, care a fost instituită prin Regulamentul privind legislația alimentară generală. EFSA este un organism științific independent responsabil cu efectuarea evaluărilor de către experți cu privire la aspectele legate de siguranța produselor alimentare și hrana pentru animale în UE, la cererea Comisiei, statelor membre și a Parlamentului European, precum și din proprie inițiativă. Aceste evaluări ale riscului sunt efectuate separat de gestionarea riscurilor, pentru care Comisia Europeană este responsabilă în mare parte;

Transparența, independența și fiabilitatea procesului UE de evaluare a riscurilor

Transparența, independența și fiabilitatea procesului UE de evaluare a riscurilor

| 6. | subliniază că cetățenii și alte părți interesate și-au exprimat preocupările cu privire la transparența și independența studiilor generate de industrie și a datelor utilizate de EFSA în cadrul evaluărilor sale ale riscului în contextul procedurilor de autorizare pentru produsele sau substanțele reglementate; |
| --- | --- |

6.

subliniază că cetățenii și alte părți interesate și-au exprimat preocupările cu privire la transparența și independența studiilor generate de industrie și a datelor utilizate de EFSA în cadrul evaluărilor sale ale riscului în contextul procedurilor de autorizare pentru produsele sau substanțele reglementate;

| 7. | recunoaște că propunerea Comisiei respectă principiile subsidiarității și proporționalității; |
| --- | --- |

7.

recunoaște că propunerea Comisiei respectă principiile subsidiarității și proporționalității;

| 8. | ia act de faptul că procesul actual de autorizare se bazează pe comandarea directă a studiilor necesare pentru dosarele de cerere de către candidat (industrie). Ideea esențială este că banii publici nu ar trebui utilizați pentru comandarea unor studii care vor ajuta în cele din urmă industria să plaseze pe piață un anumit produs; |
| --- | --- |

8.

ia act de faptul că procesul actual de autorizare se bazează pe comandarea directă a studiilor necesare pentru dosarele de cerere de către candidat (industrie). Ideea esențială este că banii publici nu ar trebui utilizați pentru comandarea unor studii care vor ajuta în cele din urmă industria să plaseze pe piață un anumit produs;

| 9. | subliniază că, în urma celor menționate mai sus, drepturile de proprietate intelectuală asupra studiilor și conținutului lor utilizate în evaluările riscurilor aparțin industriei și, prin urmare, un control științific independent ar putea să nu fie posibil având în vedere formularea de la articolul 38 alineatul nou (1a) din Regulamentul privind legislația alimentară generală, care precizează că „divulgarea către public a informațiilor menționate la alineatul (1) litera (c) nu este considerată ca o permisiune sau autorizare explicită sau implicită ca datele și informațiile relevante și conținutul lor să fie utilizate, reproduse sau exploatate în alt mod”; |
| --- | --- |

9.

subliniază că, în urma celor menționate mai sus, drepturile de proprietate intelectuală asupra studiilor și conținutului lor utilizate în evaluările riscurilor aparțin industriei și, prin urmare, un control științific independent ar putea să nu fie posibil având în vedere formularea de la articolul 38 alineatul nou (1a) din Regulamentul privind legislația alimentară generală, care precizează că „divulgarea către public a informațiilor menționate la alineatul (1) litera (c) nu este considerată ca o permisiune sau autorizare explicită sau implicită ca datele și informațiile relevante și conținutul lor să fie utilizate, reproduse sau exploatate în alt mod”;

| 10. | ia act de faptul că, în cazul în care cercetătorii independenți nu sunt în măsură să își publice rezultatele, nu vor exista stimulente pentru ca ei să verifice rezultatele unui studiu utilizat în evaluările riscurilor ale EFSA; |
| --- | --- |

10.

ia act de faptul că, în cazul în care cercetătorii independenți nu sunt în măsură să își publice rezultatele, nu vor exista stimulente pentru ca ei să verifice rezultatele unui studiu utilizat în evaluările riscurilor ale EFSA;

| 11. | subliniază că, pentru ca cercetătorii independenți să-și poată forma o părere cu privire la validitatea unei analize și să reproducă concluziile unui studiu sau să facă alte descoperiri, este esențial să aibă acces nu numai la datele, ci și la programele informatice utilizate pentru obținerea rezultatelor. Prin urmare, ar fi foarte utilă clarificarea poziției Comisiei și a EFSA în ceea ce privește accesul la softurile brevetate utilizate în studii sponsorizate, nu în ultimul rând având în vedere scopul declarat al EFSA ca producția sa științifică să poată fi reprodusă; |
| --- | --- |

11.

subliniază că, pentru ca cercetătorii independenți să-și poată forma o părere cu privire la validitatea unei analize și să reproducă concluziile unui studiu sau să facă alte descoperiri, este esențial să aibă acces nu numai la datele, ci și la programele informatice utilizate pentru obținerea rezultatelor. Prin urmare, ar fi foarte utilă clarificarea poziției Comisiei și a EFSA în ceea ce privește accesul la softurile brevetate utilizate în studii sponsorizate, nu în ultimul rând având în vedere scopul declarat al EFSA ca producția sa științifică să poată fi reprodusă;

| 12. | observă, de asemenea, că experiența a arătat că accesul publicului la informații și date, care ar permite verificarea acurateței evaluării siguranței unei substanțe, se poate dovedi dificil și poate necesita intervenția sistemului judiciar al UE (2); |
| --- | --- |

12.

observă, de asemenea, că experiența a arătat că accesul publicului la informații și date, care ar permite verificarea acurateței evaluării siguranței unei substanțe, se poate dovedi dificil și poate necesita intervenția sistemului judiciar al UE (2

| 13. | arată, în acest context, că articolul 12 din Regulamentul nr. 1049/2001 privind accesul public la documentele Parlamentului European, ale Consiliului și ale Comisiei, permite și chiar încurajează publicarea proactivă. În spiritul acestui articol, normele UE privind accesul publicului la informații trebuie aplicate în mod coerent de toate organele științifice consultative ale UE, iar politica lor proactivă privind publicarea trebuie să fie coerentă pentru a garanta previzibilitatea; |
| --- | --- |

13.

arată, în acest context, că articolul 12 din Regulamentul nr. 1049/2001 privind accesul public la documentele Parlamentului European, ale Consiliului și ale Comisiei, permite și chiar încurajează publicarea proactivă. În spiritul acestui articol, normele UE privind accesul publicului la informații trebuie aplicate în mod coerent de toate organele științifice consultative ale UE, iar politica lor proactivă privind publicarea trebuie să fie coerentă pentru a garanta previzibilitatea;

| 14. | în acest context, observă că, în cadrul politicii sale nr. 0070, care permite controlul public și aplicarea noilor cunoștințe în viitoarele cercetări efectuate în interesul sănătății publice (3), Agenția Europeană pentru Medicamente a publicat în 2016 un ghid privind politica sa proactivă privind divulgarea datelor clinice; |
| --- | --- |

14.

în acest context, observă că, în cadrul politicii sale nr. 0070, care permite controlul public și aplicarea noilor cunoștințe în viitoarele cercetări efectuate în interesul sănătății publice (3

| 15. | sprijină propunerea de înființare a unui registru cu toate studiile efectuate sub auspiciile EFSA, prin care ar putea fi evitată publicarea tendențioasă a unor date importante referitoare la siguranță. Menționează că există deja un registru UE privind testele clinice (4); |
| --- | --- |

15.

sprijină propunerea de înființare a unui registru cu toate studiile efectuate sub auspiciile EFSA, prin care ar putea fi evitată publicarea tendențioasă a unor date importante referitoare la siguranță. Menționează că există deja un registru UE privind testele clinice (4

| 16. | în ceea ce privește evaluarea confidențialității datelor, consideră că este importantă armonizarea sa și, ca atare, nu crede că transferul acestei obligații pe seama statelor membre este cea mai bună soluție. Deciziile privind confidențialitatea datelor trebuie să rămână în competența EFSA, garantând astfel o abordare unificată în evaluarea solicitărilor legate de această chestiune sensibilă; |
| --- | --- |

16.

în ceea ce privește evaluarea confidențialității datelor, consideră că este importantă armonizarea sa și, ca atare, nu crede că transferul acestei obligații pe seama statelor membre este cea mai bună soluție. Deciziile privind confidențialitatea datelor trebuie să rămână în competența EFSA, garantând astfel o abordare unificată în evaluarea solicitărilor legate de această chestiune sensibilă;

Durabilitatea procesului UE de evaluare a riscurilor și gestionarea de către EFSA;

Durabilitatea procesului UE de evaluare a riscurilor și gestionarea de către EFSA

| 17. | întâmpină cu satisfacție această propunere legislativă, dat fiind că unul dintre obiectivele sale este îmbunătățirea gestionării EFSA, consolidarea cooperării științifice a statelor membre cu această agenție și extinderea participării lor la lucrările științifice ale acesteia; |
| --- | --- |

17.

întâmpină cu satisfacție această propunere legislativă, dat fiind că unul dintre obiectivele sale este îmbunătățirea gestionării EFSA, consolidarea cooperării științifice a statelor membre cu această agenție și extinderea participării lor la lucrările științifice ale acesteia;

| 18. | salută sporirea semnificativă a bugetului EFSA, care îi permite să-și îndeplinească noile sarcini, precum comandarea unor teste independente de siguranță în situații excepționale, subliniind totodată că EFSA trebuie să dispună de fonduri suficiente pentru a-și putea îndeplini misiunile esențiale fără constrângeri; |
| --- | --- |

18.

salută sporirea semnificativă a bugetului EFSA, care îi permite să-și îndeplinească noile sarcini, precum comandarea unor teste independente de siguranță în situații excepționale, subliniind totodată că EFSA trebuie să dispună de fonduri suficiente pentru a-și putea îndeplini misiunile esențiale fără constrângeri;

| 19. | salută corelarea componenței consiliului de administrație al EFSA și a procedurii de evaluare a externă a EFSA, descrisă în anexă, cu declarația comună interinstituțională din 2012 privind agențiile descentralizate ale Uniunii; |
| --- | --- |

19.

salută corelarea componenței consiliului de administrație al EFSA și a procedurii de evaluare a externă a EFSA, descrisă în anexă, cu declarația comună interinstituțională din 2012 privind agențiile descentralizate ale Uniunii;

| 20. | arată că, în prezent, există 14 membri aleși ai consiliului de administrație al EFSA, numărul acestora preconizându-se a ajunge la 35 în temeiul prezentei propuneri. Fiecare stat membru ar trebui să își desemneze un reprezentant și un supleant, asigurând astfel o mai mare implicare a statelor membre în gestionarea EFSA. Comisia desemnează doi membri, iar Parlamentul European un reprezentant, ceilalți patru membri fiind reprezentanți ai intereselor societății civile și ai lanțului alimentar; |
| --- | --- |

20.

arată că, în prezent, există 14 membri aleși ai consiliului de administrație al EFSA, numărul acestora preconizându-se a ajunge la 35 în temeiul prezentei propuneri. Fiecare stat membru ar trebui să își desemneze un reprezentant și un supleant, asigurând astfel o mai mare implicare a statelor membre în gestionarea EFSA. Comisia desemnează doi membri, iar Parlamentul European un reprezentant, ceilalți patru membri fiind reprezentanți ai intereselor societății civile și ai lanțului alimentar;

| 21. | observă că, în cazul în care personalul este insuficient, mai ales în ceea ce privește statele membre mai mici (este nevoie de numirea a până la 12 experți naționali pentru un stat membru), propunerea permite numirea în secțiunile EFSA a unor experți din alte state membre. Acest lucru, însă, ar aduce atingere echilibrului care trebuie asigurat prin cooperarea dintre statele membre; |
| --- | --- |

21.

observă că, în cazul în care personalul este insuficient, mai ales în ceea ce privește statele membre mai mici (este nevoie de numirea a până la 12 experți naționali pentru un stat membru), propunerea permite numirea în secțiunile EFSA a unor experți din alte state membre. Acest lucru, însă, ar aduce atingere echilibrului care trebuie asigurat prin cooperarea dintre statele membre;

Îmbunătățirea comunicării referitoare la riscuri

Îmbunătățirea comunicării referitoare la riscuri

| 22. | salută planul general pentru comunicarea riscurilor, astfel cum figurează în propunerea Comisiei, pentru că ține seama de percepția riscurilor și subliniază, în acest sens, că este foarte important pentru sporirea conștientizării în rândul publicului larg cu privire la concepte precum „pericol” și „risc”; |
| --- | --- |

22.

salută planul general pentru comunicarea riscurilor, astfel cum figurează în propunerea Comisiei, pentru că ține seama de percepția riscurilor și subliniază, în acest sens, că este foarte important pentru sporirea conștientizării în rândul publicului larg cu privire la concepte precum „pericol” și „risc”;

| 23. | observă că, în ciuda principiilor uniforme de evaluare și autorizare a produselor reglementate, există incoerențe evidente între statele membre în ceea ce privește reglementarea anumitor substanțe, care pot apărea din cauza unor abordări diferite legate de conceptele de pericol și risc și de un grad diferit de acceptare socială a nivelului de risc implicat; |
| --- | --- |

23.

observă că, în ciuda principiilor uniforme de evaluare și autorizare a produselor reglementate, există incoerențe evidente între statele membre în ceea ce privește reglementarea anumitor substanțe, care pot apărea din cauza unor abordări diferite legate de conceptele de pericol și risc și de un grad diferit de acceptare socială a nivelului de risc implicat;

| 24. | evidențiază tendința generală de declin a nivelului de încredere în factorii de decizie politică în Europa și observă că încrederea cetățenilor este una dintre cele mai importante variabile care explică percepțiile publice cu privire la risc (5). Dacă opinia publică are încredere în responsabilii politici sau în reprezentanții autorităților de reglementare, va percepe riscurile ca fiind mai mici decât în cazul în care nu are încredere; |
| --- | --- |

24.

evidențiază tendința generală de declin a nivelului de încredere în factorii de decizie politică în Europa și observă că încrederea cetățenilor este una dintre cele mai importante variabile care explică percepțiile publice cu privire la risc (5

| 25. | sprijină, prin urmare, ideea de a spori încrederea publicului și a părților interesate în transparență și în durabilitatea abordării UE în legătură cu siguranța alimentară, în special în ceea ce privește evaluarea riscurilor. Trebuie luat în considerare, totodată, că, pentru ca o strategie de comunicare a riscurilor să fie eficientă, este nevoie de implicarea cetățenilor și a altor părți interesate relevante într-un mod proactiv și productiv, asigurând înțelegerea și acceptarea balanței dintre riscuri și beneficii; |
| --- | --- |

25.

sprijină, prin urmare, ideea de a spori încrederea publicului și a părților interesate în transparență și în durabilitatea abordării UE în legătură cu siguranța alimentară, în special în ceea ce privește evaluarea riscurilor. Trebuie luat în considerare, totodată, că, pentru ca o strategie de comunicare a riscurilor să fie eficientă, este nevoie de implicarea cetățenilor și a altor părți interesate relevante într-un mod proactiv și productiv, asigurând înțelegerea și acceptarea balanței dintre riscuri și beneficii;

| 26. | subliniază că strategia UE de comunicare a riscurilor trebuie să fie favorabilă incluziunii și să garanteze că toate nivelurile de guvernare, de la cel al administrației centrale și până la cel al autorităților locale și regionale, sunt implicate în mod adecvat, alături de alți actori relevanți, pentru a asigura o strategie de comunicare a riscurilor coerentă cu privire la abordarea riscurilor asociate lanțului alimentar; |
| --- | --- |

26.

subliniază că strategia UE de comunicare a riscurilor trebuie să fie favorabilă incluziunii și să garanteze că toate nivelurile de guvernare, de la cel al administrației centrale și până la cel al autorităților locale și regionale, sunt implicate în mod adecvat, alături de alți actori relevanți, pentru a asigura o strategie de comunicare a riscurilor coerentă cu privire la abordarea riscurilor asociate lanțului alimentar;

| 27. | subliniază că, pe baza analizei și a dezbaterii propunerii de față, trebuie să se țină seama de creșterea prevăzută a sarcinilor administrative, de sporirea sarcinilor ce revin experților naționali în cadrul consiliului de administrație al EFSA și în activitățile lor în grupurile științifice ale EFSA, de posibila influență politică la numirea experților naționali, cu efecte pe măsură asupra independenței EFSA și cu un impact financiar semnificativ asupra tuturor statelor membre, ca urmare a unei creșteri considerabile a bugetului EFSA și având în vedere consecințele anticipate ale Brexitului în termeni de buget. |
| --- | --- |

27.

subliniază că, pe baza analizei și a dezbaterii propunerii de față, trebuie să se țină seama de creșterea prevăzută a sarcinilor administrative, de sporirea sarcinilor ce revin experților naționali în cadrul consiliului de administrație al EFSA și în activitățile lor în grupurile științifice ale EFSA, de posibila influență politică la numirea experților naționali, cu efecte pe măsură asupra independenței EFSA și cu un impact financiar semnificativ asupra tuturor statelor membre, ca urmare a unei creșteri considerabile a bugetului EFSA și având în vedere consecințele anticipate ale Brexitului în termeni de buget.

Bruxelles, 10 octombrie 2018.

Președintele Comitetului European al Regiunilor

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Regulamentul (CE) nr. 178/2002 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 ianuarie 2002 de stabilire a principiilor și a cerințelor generale ale legislației alimentare, de instituire a Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară și de stabilire a procedurilor în domeniul siguranței produselor alimentare (JO L 31, 1.2.2002, p. 1).

1

(2)  Hautala și alții/EFSA (cauza T-329/17), acțiune introdusă la 24 mai 2017.

2

(3)  http://www.ema.europa.eu/docs/en_GB/document_library/Other/2014/10/WC500174796.pdf

3

(4)  European Clinical Trials Database (EudraCT) gestionat de Agenția Europeană pentru Medicamente.

4

(5)  Din cercetările efectuate de către Ragnar Löfstedt și alți cercetători în domeniul comunicării și gestionării riscurilor.

5

---

| 21.12.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 461/232 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 461/232

---

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Noile avantaje pentru consumatori

(2018/C 461/20)

| Raportor general: | Samuel AZZOPARDI (MT/PPE), consilier, Consiliul local Rabat Città Victoria, Gozo |
| --- | --- |
| Documente de referință: | Propunere de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind acțiunile de reprezentare pentru protecția intereselor colective ale consumatorilor și de abrogare a Directivei 2009/22/CE,
  COM(2018) 184 final
  Propunere de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 93/13/CEE a Consiliului din 5 aprilie 1993, a Directivei 98/6/CE a Parlamentului European și a Consiliului, a Directivei 2005/29/CE a Parlamentului European și a Consiliului și a Directivei 2011/83/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește o mai bună asigurare a respectării normelor UE de protecție a consumatorilor și modernizarea acestor norme,
  COM(2018) 185 final
  Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu și Comitetul Economic și Social European: Noile avantaje pentru consumatori,
  COM(2018) 183 final |

Raportor general:

Samuel AZZOPARDI (MT/PPE), consilier, Consiliul local Rabat Città Victoria, Gozo

Documente de referință:

Propunere de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind acțiunile de reprezentare pentru protecția intereselor colective ale consumatorilor și de abrogare a Directivei 2009/22/CE,

COM(2018) 184 final

Propunere de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 93/13/CEE a Consiliului din 5 aprilie 1993, a Directivei 98/6/CE a Parlamentului European și a Consiliului, a Directivei 2005/29/CE a Parlamentului European și a Consiliului și a Directivei 2011/83/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește o mai bună asigurare a respectării normelor UE de protecție a consumatorilor și modernizarea acestor norme,

COM(2018) 185 final

Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu și Comitetul Economic și Social European: Noile avantaje pentru consumatori,

COM(2018) 183 final

I.   RECOMANDĂRI DE AMENDAMENTE

Propunere de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind acțiunile de reprezentare pentru protecția intereselor colective ale consumatorilor și de abrogare a Directivei 2009/22/CE

[COM(2018) 184 final – 2018/089 (COD)]

Amendamentul 1

Capitolul 2: articolul 6 alineatul (1) se modifică după cum urmează:

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| În sensul articolului 5 alineatul (3), statele membre se asigură că entitățile calificate pot să introducă acțiuni de reprezentare pentru obținerea unui ordin privind reparațiile, care să îl oblige pe comerciant să prevadă, printre altele, compensarea, repararea, înlocuirea, reducerea de preț, încetarea contractului sau rambursarea prețului plătit, după caz. Un stat membru poate să prevadă obligația existenței unui mandat acordat de consumatorii individuali vizați înainte de
  adoptarea unei decizii de constatare sau de
  emiterea unui ordin privind reparațiile. | În sensul articolului 5 alineatul (3), statele membre se asigură că entitățile calificate pot să introducă acțiuni de reprezentare pentru obținerea unui ordin privind reparațiile, care să îl oblige pe comerciant să prevadă, printre altele, compensarea, repararea, înlocuirea, reducerea de preț, încetarea contractului sau rambursarea prețului plătit, după caz. Un stat membru poate să prevadă obligația existenței unui mandat acordat de consumatorii individuali vizați înainte de emiterea unui ordin privind reparațiile. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

În sensul articolului 5 alineatul (3), statele membre se asigură că entitățile calificate pot să introducă acțiuni de reprezentare pentru obținerea unui ordin privind reparațiile, care să îl oblige pe comerciant să prevadă, printre altele, compensarea, repararea, înlocuirea, reducerea de preț, încetarea contractului sau rambursarea prețului plătit, după caz. Un stat membru poate să prevadă obligația existenței unui mandat acordat de consumatorii individuali vizați înainte de
  adoptarea unei decizii de constatare sau de
  emiterea unui ordin privind reparațiile.

În sensul articolului 5 alineatul (3), statele membre se asigură că entitățile calificate pot să introducă acțiuni de reprezentare pentru obținerea unui ordin privind reparațiile, care să îl oblige pe comerciant să prevadă, printre altele, compensarea, repararea, înlocuirea, reducerea de preț, încetarea contractului sau rambursarea prețului plătit, după caz. Un stat membru poate să prevadă obligația existenței unui mandat acordat de consumatorii individuali vizați înainte de emiterea unui ordin privind reparațiile.

Expunere de motive

Un mandat acordat de consumatorii individuali ar trebui să fie obligatoriu numai în cazul în care entitatea calificată a solicitat emiterea unui ordin privind reparațiile. În cazul deciziilor de constatare prin care se constată o încălcare, mandatul din partea consumatorilor nu ar trebui să fie obligatoriu. Acest lucru este în concordanță cu dispozițiile articolului 5 alineatul (2), care prevede că „Pentru solicitarea unui ordin de încetare (incluzând, prin urmare, ordinele de încetare prin care se constată că practica reprezintă o încălcare a legii), entitățile calificate nu trebuie să obțină mandatul consumatorilor individuali vizați sau să facă dovada pierderii sau a prejudiciului real suferit de consumatorii vizați ori a intenției sau a neglijenței comerciantului”.

Amendamentul 2

Capitolul 3, articolul 18 alineatul (2) – se elimină punctul

Monitorizare și evaluare

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| În termen de cel mult un an de la intrarea în vigoare a prezentei directive, Comisia evaluează dacă normele privind drepturile pasagerilor care utilizează transportul aerian și feroviar oferă un nivel de protecție a drepturilor consumatorilor comparabil cu cel prevăzut în temeiul prezentei directive. Dacă se verifică această situație, Comisia intenționează să formuleze propuneri corespunzătoare, care pot consta în special în eliminarea actelor menționate la punctele 10 și 15 din anexa I din domeniul de aplicare al prezentei directive, astfel cum este definit la articolul 2. | |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

În termen de cel mult un an de la intrarea în vigoare a prezentei directive, Comisia evaluează dacă normele privind drepturile pasagerilor care utilizează transportul aerian și feroviar oferă un nivel de protecție a drepturilor consumatorilor comparabil cu cel prevăzut în temeiul prezentei directive. Dacă se verifică această situație, Comisia intenționează să formuleze propuneri corespunzătoare, care pot consta în special în eliminarea actelor menționate la punctele 10 și 15 din anexa I din domeniul de aplicare al prezentei directive, astfel cum este definit la articolul 2.

Expunere de motive

Este esențial să se mențină domeniul de aplicare extins al propunerii, inclusiv drepturile pasagerilor.

Amendamentul 3

ANEXA I – se modifică după cum urmează:

LISTA DISPOZIȚIILOR DIN DREPTUL UNIUNII MENȚIONATE LA ARTICOLUL 2 ALINEATUL (1)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| [...] | [...] |
| | (60) | Directiva 2004/35/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 aprilie 2004 privind răspunderea pentru mediul înconjurător în legătură cu prevenirea și repararea daunelor aduse mediului (JO L 143, 30.4.2004, p. 56). |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

[...]

[...]

(60)

Expunere de motive

Domeniul de aplicare al directivei ar trebui extins pentru a avea un impact real în domeniile în care se produc prejudicii colective, pentru a acoperi toate practicile care sunt în detrimentul consumatorilor și cetățenilor.

Propunere de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 93/13/CEE a Consiliului din 5 aprilie 1993, a Directivei 98/6/CE a Parlamentului European și a Consiliului, a Directivei 2005/29/CE a Parlamentului European și a Consiliului și a Directivei 2011/83/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește o mai bună asigurare a respectării normelor UE de protecție a consumatorilor și modernizarea acestor norme

[COM(2018) 185 final – 2018/0090(COD)]

Amendamentul 4

Considerentul (2) – punct nou

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| | Digitalizarea tot mai accentuată schimbă fundamentele existenței noastre. În era digitală se produc schimburi uriașe în raporturile de putere între indivizi, guverne și societăți comerciale. Cu toate acestea, în era digitală, progresul tehnic trebuie să rămână mereu în slujba omenirii.




  Proiectarea lumii digitale trebuie, de asemenea, să fie o sarcină europeană, astfel încât Uniunea Europeană să poată avea succes în menținerea libertății, a justiției și a solidarității în secolul XXI.




  Drepturile fundamentale și principiile democratice trebuie să fie protejate și în lumea digitală de către statul de drept, obligându-i pe actorii statali și nestatali să asigure aplicarea drepturilor fundamentale și aici, creând astfel bazele unui stat de drept în era digitală. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

Digitalizarea tot mai accentuată schimbă fundamentele existenței noastre. În era digitală se produc schimburi uriașe în raporturile de putere între indivizi, guverne și societăți comerciale. Cu toate acestea, în era digitală, progresul tehnic trebuie să rămână mereu în slujba omenirii.

Proiectarea lumii digitale trebuie, de asemenea, să fie o sarcină europeană, astfel încât Uniunea Europeană să poată avea succes în menținerea libertății, a justiției și a solidarității în secolul XXI.

Drepturile fundamentale și principiile democratice trebuie să fie protejate și în lumea digitală de către statul de drept, obligându-i pe actorii statali și nestatali să asigure aplicarea drepturilor fundamentale și aici, creând astfel bazele unui stat de drept în era digitală.

Expunere de motive

Având în vedere preambulul Cartei drepturilor fundamentale digitale din UE (https://digitalcharta.eu/), ar trebui identificate provocările la adresa democrației, a constituționalității și a drepturilor fundamentale specifice care însoțesc procesul de digitalizare.

Amendamentul 5

Considerentul (5) – punct nou

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| | În conformitate cu jurisprudența constantă a Curții de Justiție a Uniunii Europene, libertatea de a furniza servicii garantată prin tratate poate fi restrânsă din motive imperative de interes general, de exemplu pentru a obține un nivel ridicat de protecție a consumatorilor, cu condiția ca restricțiile respective să fie justificate, proporționale și necesare. Prin urmare, pentru a asigura conformitatea cu propriile norme de protecție a consumatorilor, statele membre pot lua anumite măsuri care să nu intre sub incidența domeniului de aplicare al prezentei directive. Măsurile luate de un stat membru în vederea aplicării regimului său național de protecție a consumatorilor, inclusiv, de exemplu, privind publicitatea legată de jocurile de noroc, ar trebui, atât cât se justifică prin jurisprudența UE, să fie proporționale și necesare în raport cu obiectivul urmărit. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

În conformitate cu jurisprudența constantă a Curții de Justiție a Uniunii Europene, libertatea de a furniza servicii garantată prin tratate poate fi restrânsă din motive imperative de interes general, de exemplu pentru a obține un nivel ridicat de protecție a consumatorilor, cu condiția ca restricțiile respective să fie justificate, proporționale și necesare. Prin urmare, pentru a asigura conformitatea cu propriile norme de protecție a consumatorilor, statele membre pot lua anumite măsuri care să nu intre sub incidența domeniului de aplicare al prezentei directive. Măsurile luate de un stat membru în vederea aplicării regimului său național de protecție a consumatorilor, inclusiv, de exemplu, privind publicitatea legată de jocurile de noroc, ar trebui, atât cât se justifică prin jurisprudența UE, să fie proporționale și necesare în raport cu obiectivul urmărit.

Expunere de motive

Motivele sunt evidente.

Amendamentul 6

Considerentul (18) – se modifică după cum urmează:

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| Piețele online ar trebui să fie definite în sensul Directivei 2011/83/UE la fel ca în Regulamentul (UE) nr. 524/2013 (1)

  și în Directiva (UE) 2016/1148

   (2). Cu toate acestea, definiția ar trebui să fie actualizată și să devină mai neutră din punct de vedere tehnologic, pentru a acoperi noile tehnologii. Prin urmare, în loc de un „site web”, este indicat să se folosească noțiunea de „interfață online”, astfel cum este prevăzută în Regulamentul (UE) 2018/302 (3). | Piețele online ar trebui să fie definite în sensul Directivei 2011/83/UE la fel ca în Regulamentul (UE) nr. 524/2013 (1) și în Directiva (UE) 2016/1. Cu toate acestea, definiția ar trebui să fie actualizată și să devină mai neutră din punct de vedere tehnologic pentru a acoperi noile tehnologii. Prin urmare, în loc de un „site web”, este indicat să se folosească noțiunea de „interfață online”, astfel cum este prevăzută în Regulamentul (UE) 2018/302 (2)

  . Serviciile IT oferite de piața online pot include prelucrarea tranzacțiilor, agregarea de date sau crearea de profiluri de utilizator. Magazinele de aplicații online, care permit distribuirea digitală a aplicațiilor sau a programelor software ale terților ar trebui privite ca un fel de piață online
  . |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

Piețele online ar trebui să fie definite în sensul Directivei 2011/83/UE la fel ca în Regulamentul (UE) nr. 524/2013 (1)

  și în Directiva (UE) 2016/1148

   (2). Cu toate acestea, definiția ar trebui să fie actualizată și să devină mai neutră din punct de vedere tehnologic, pentru a acoperi noile tehnologii. Prin urmare, în loc de un „site web”, este indicat să se folosească noțiunea de „interfață online”, astfel cum este prevăzută în Regulamentul (UE) 2018/302 (3).

Piețele online ar trebui să fie definite în sensul Directivei 2011/83/UE la fel ca în Regulamentul (UE) nr. 524/2013 (1) și în Directiva (UE) 2016/1. Cu toate acestea, definiția ar trebui să fie actualizată și să devină mai neutră din punct de vedere tehnologic pentru a acoperi noile tehnologii. Prin urmare, în loc de un „site web”, este indicat să se folosească noțiunea de „interfață online”, astfel cum este prevăzută în Regulamentul (UE) 2018/302 (2)

  . Serviciile IT oferite de piața online pot include prelucrarea tranzacțiilor, agregarea de date sau crearea de profiluri de utilizator. Magazinele de aplicații online, care permit distribuirea digitală a aplicațiilor sau a programelor software ale terților ar trebui privite ca un fel de piață online
  .

Expunere de motive

Articolul 2 alineatul (4) definește cerințele importante în materie de informare în cadrul piețelor online și ar trebui să includă în mod explicit magazinele de aplicații, așa cum sunt incluse în Regulamentul (UE) nr. 524/2013. Pentru a evita eludarea divulgării criteriilor de clasificare, nu ar trebui să se facă referire la Directiva (UE) 2016/1148.

Amendamentul 7

Considerentul (21) – se modifică după cum urmează:

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| Conținutul digital și serviciile digitale sunt adesea furnizate online în temeiul unor contracte în cazul cărora consumatorul nu plătește un preț, ci îi furnizează comerciantului date
  cu caracter personal
  . Serviciile digitale sunt caracterizate de implicarea continuă a comerciantului pe toată durata contractului, pentru a permite consumatorului să utilizeze serviciul, de exemplu accesarea, crearea, prelucrarea, stocarea sau distribuirea datelor în format digital. Câteva exemple de servicii digitale sunt contractele de abonament la platformele de conținut, serviciile de stocare în cloud și de webmail, platformele de comunicare socială și aplicațiile cloud. Implicarea permanentă a prestatorului de servicii justifică aplicarea normelor privind dreptul de retragere prevăzut în Directiva 2011/83/UE, care permit efectiv consumatorului să testeze serviciul și să decidă, în cursul unei perioade de 14 zile de la încheierea contractului, dacă îl păstrează sau nu. În schimb, contractele pentru furnizarea de conținut digital care nu este livrat pe un suport material se caracterizează printr-o acțiune punctuală a comerciantului prin care i se furnizează consumatorului un anumit element sau anumite elemente de conținut digital, de exemplu anumite fișiere muzicale sau video. Acest caracter punctual al furnizării conținutului digital stă la baza exceptării de la dreptul de retragere în temeiul articolului 16 litera (m) din Directiva 2011/83/UE, conform căreia consumatorul își pierde dreptul de retragere dacă executarea contractului a început, cum ar fi descărcarea sau streamingul conținutului specific. | Conținutul digital și serviciile digitale sunt adesea furnizate online în temeiul unor contracte în cazul cărora consumatorul nu plătește un preț, ci îi furnizează comerciantului date. Serviciile digitale sunt caracterizate de implicarea continuă a comerciantului pe toată durata contractului, pentru a permite consumatorului să utilizeze serviciul, de exemplu accesarea, crearea, prelucrarea, stocarea sau distribuirea datelor în format digital. Câteva exemple de servicii digitale sunt contractele de abonament la platformele de conținut, serviciile de stocare în cloud și de webmail, platformele de comunicare socială și aplicațiile cloud. Implicarea permanentă a prestatorului de servicii justifică aplicarea normelor privind dreptul de retragere prevăzut în Directiva 2011/83/UE, care permit efectiv consumatorului să testeze serviciul și să decidă, în cursul unei perioade de 14 zile de la încheierea contractului, dacă îl păstrează sau nu. În schimb, contractele pentru furnizarea de conținut digital care nu este livrat pe un suport material se caracterizează printr-o acțiune punctuală a comerciantului prin care i se furnizează consumatorului un anumit element sau anumite elemente de conținut digital, de exemplu anumite fișiere muzicale sau video. Acest caracter punctual al furnizării conținutului digital stă la baza exceptării de la dreptul de retragere în temeiul articolului 16 litera (m) din Directiva 2011/83/UE, conform căreia consumatorul își pierde dreptul de retragere dacă executarea contractului a început, cum ar fi descărcarea sau streamingul conținutului specific. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

Conținutul digital și serviciile digitale sunt adesea furnizate online în temeiul unor contracte în cazul cărora consumatorul nu plătește un preț, ci îi furnizează comerciantului date
  cu caracter personal
  . Serviciile digitale sunt caracterizate de implicarea continuă a comerciantului pe toată durata contractului, pentru a permite consumatorului să utilizeze serviciul, de exemplu accesarea, crearea, prelucrarea, stocarea sau distribuirea datelor în format digital. Câteva exemple de servicii digitale sunt contractele de abonament la platformele de conținut, serviciile de stocare în cloud și de webmail, platformele de comunicare socială și aplicațiile cloud. Implicarea permanentă a prestatorului de servicii justifică aplicarea normelor privind dreptul de retragere prevăzut în Directiva 2011/83/UE, care permit efectiv consumatorului să testeze serviciul și să decidă, în cursul unei perioade de 14 zile de la încheierea contractului, dacă îl păstrează sau nu. În schimb, contractele pentru furnizarea de conținut digital care nu este livrat pe un suport material se caracterizează printr-o acțiune punctuală a comerciantului prin care i se furnizează consumatorului un anumit element sau anumite elemente de conținut digital, de exemplu anumite fișiere muzicale sau video. Acest caracter punctual al furnizării conținutului digital stă la baza exceptării de la dreptul de retragere în temeiul articolului 16 litera (m) din Directiva 2011/83/UE, conform căreia consumatorul își pierde dreptul de retragere dacă executarea contractului a început, cum ar fi descărcarea sau streamingul conținutului specific.

Conținutul digital și serviciile digitale sunt adesea furnizate online în temeiul unor contracte în cazul cărora consumatorul nu plătește un preț, ci îi furnizează comerciantului date. Serviciile digitale sunt caracterizate de implicarea continuă a comerciantului pe toată durata contractului, pentru a permite consumatorului să utilizeze serviciul, de exemplu accesarea, crearea, prelucrarea, stocarea sau distribuirea datelor în format digital. Câteva exemple de servicii digitale sunt contractele de abonament la platformele de conținut, serviciile de stocare în cloud și de webmail, platformele de comunicare socială și aplicațiile cloud. Implicarea permanentă a prestatorului de servicii justifică aplicarea normelor privind dreptul de retragere prevăzut în Directiva 2011/83/UE, care permit efectiv consumatorului să testeze serviciul și să decidă, în cursul unei perioade de 14 zile de la încheierea contractului, dacă îl păstrează sau nu. În schimb, contractele pentru furnizarea de conținut digital care nu este livrat pe un suport material se caracterizează printr-o acțiune punctuală a comerciantului prin care i se furnizează consumatorului un anumit element sau anumite elemente de conținut digital, de exemplu anumite fișiere muzicale sau video. Acest caracter punctual al furnizării conținutului digital stă la baza exceptării de la dreptul de retragere în temeiul articolului 16 litera (m) din Directiva 2011/83/UE, conform căreia consumatorul își pierde dreptul de retragere dacă executarea contractului a început, cum ar fi descărcarea sau streamingul conținutului specific.

Expunere de motive

Domeniul de aplicare al Directivei privind drepturile consumatorilor ar trebui să fie extins dincolo de propunerea Comisiei Europene și să includă plata pentru datele fără caracter personal. În special datele fără caracter personal, cum ar fi unele informații generate automat, joacă un rol din ce în ce mai important ca marfă.

Amendamentul 8

Considerentul (26) – se modifică după cum urmează:

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| Directiva 2011/83/UE
  nu
  ar trebui să se aplice
  nici
  în situațiile în care comerciantul colectează numai metadate, cum ar fi adresa IP, istoricul navigărilor sau alte informații colectate și transmise, de exemplu, de cookie-uri
  , cu excepția cazului în care această situație este considerată un contract în temeiul legislației naționale
  . De asemenea, aceasta
  nu
  ar trebui să se aplice în situațiile în care consumatorul, fără să fi încheiat un contract cu comerciantul, este expus publicității exclusiv pentru a avea acces la un conținut digital sau la un serviciu digital. Cu toate acestea, statele membre ar trebui să aibă în continuare libertatea de a
  extinde
  aplicarea normelor Directivei 2011/83/UE la astfel de situații sau de a reglementa în alt mod astfel de situații care sunt excluse din domeniul de aplicare al directivei. | Directiva 2011/83/UE ar trebui să se aplice
  , de asemenea,
  în situațiile în care comerciantul colectează numai metadate, cum ar fi adresa IP, istoricul navigărilor sau alte informații colectate și transmise, de exemplu, de cookie-uri. De asemenea, aceasta ar trebui să se aplice în situațiile în care consumatorul, fără să fi încheiat un contract cu comerciantul, este expus publicității exclusiv pentru a avea acces la un conținut digital sau la un serviciu digital. Cu toate acestea, statele membre ar trebui să aibă în continuare libertatea de a
  restricționa prin intermediul legislației
  aplicarea normelor Directivei 2011/83/UE la astfel de situații
  prin referire expresă la acestea în textul legii
  sau de a reglementa în alt mod astfel de situații care sunt excluse din domeniul de aplicare al directivei. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

Directiva 2011/83/UE
  nu
  ar trebui să se aplice
  nici
  în situațiile în care comerciantul colectează numai metadate, cum ar fi adresa IP, istoricul navigărilor sau alte informații colectate și transmise, de exemplu, de cookie-uri
  , cu excepția cazului în care această situație este considerată un contract în temeiul legislației naționale
  . De asemenea, aceasta
  nu
  ar trebui să se aplice în situațiile în care consumatorul, fără să fi încheiat un contract cu comerciantul, este expus publicității exclusiv pentru a avea acces la un conținut digital sau la un serviciu digital. Cu toate acestea, statele membre ar trebui să aibă în continuare libertatea de a
  extinde
  aplicarea normelor Directivei 2011/83/UE la astfel de situații sau de a reglementa în alt mod astfel de situații care sunt excluse din domeniul de aplicare al directivei.

Directiva 2011/83/UE ar trebui să se aplice
  , de asemenea,
  în situațiile în care comerciantul colectează numai metadate, cum ar fi adresa IP, istoricul navigărilor sau alte informații colectate și transmise, de exemplu, de cookie-uri. De asemenea, aceasta ar trebui să se aplice în situațiile în care consumatorul, fără să fi încheiat un contract cu comerciantul, este expus publicității exclusiv pentru a avea acces la un conținut digital sau la un serviciu digital. Cu toate acestea, statele membre ar trebui să aibă în continuare libertatea de a
  restricționa prin intermediul legislației
  aplicarea normelor Directivei 2011/83/UE la astfel de situații
  prin referire expresă la acestea în textul legii
  sau de a reglementa în alt mod astfel de situații care sunt excluse din domeniul de aplicare al directivei.

Expunere de motive

Un nivel durabil de protecție a consumatorilor în era digitală poate fi realizat prin inversarea relației dintre normă și excepție în raport cu domeniul de aplicare al Directivei 2011/83/UE în cazurile în care comerciantul utilizează metadatele colectate prin cookie-uri.

Amendamentul 9

Considerentul (27) – punct nou

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| | În viitor, Directiva 2011/83/UE ar trebui să ofere și un cadru de verificare a deciziilor, serviciilor și produselor bazate pe algoritmi și IA în scopul protecției consumatorilor, în special în ceea ce privește eventualele situații nejustificate de discriminări, dezavantajări și fraudă. În acest scop, ar trebui dezvoltate și mecanisme care să permită reglementarea, în cazul unor evoluții dubioase.




  Furnizorii de sisteme de comunicații digitale cu un grad ridicat de penetrare ar trebui să fie obligați să permită trecerea fără pierderi la alte sisteme.




  Platformele de brokeraj, de contabilitate și de comparație ar trebui să fie în măsură să crească transparența propriilor sisteme de evaluare și ponderarea rezultatelor, a comisioanelor și a gradului de acoperire a pieței ale acestor sisteme, dar și să strângă relația dintre portaluri și legăturile lor economice. Consumatorii ar trebui să fie mai bine protejați împotriva contrafacerii, a utilizării abuzive a datelor și a riscurilor elementare. În plus, platformele de plasament ar trebui să informeze în mod transparent utilizatorii dacă ofertele lor sunt private sau comerciale. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

În viitor, Directiva 2011/83/UE ar trebui să ofere și un cadru de verificare a deciziilor, serviciilor și produselor bazate pe algoritmi și IA în scopul protecției consumatorilor, în special în ceea ce privește eventualele situații nejustificate de discriminări, dezavantajări și fraudă. În acest scop, ar trebui dezvoltate și mecanisme care să permită reglementarea, în cazul unor evoluții dubioase.

Furnizorii de sisteme de comunicații digitale cu un grad ridicat de penetrare ar trebui să fie obligați să permită trecerea fără pierderi la alte sisteme.

Platformele de brokeraj, de contabilitate și de comparație ar trebui să fie în măsură să crească transparența propriilor sisteme de evaluare și ponderarea rezultatelor, a comisioanelor și a gradului de acoperire a pieței ale acestor sisteme, dar și să strângă relația dintre portaluri și legăturile lor economice. Consumatorii ar trebui să fie mai bine protejați împotriva contrafacerii, a utilizării abuzive a datelor și a riscurilor elementare. În plus, platformele de plasament ar trebui să informeze în mod transparent utilizatorii dacă ofertele lor sunt private sau comerciale.

Expunere de motive

Motivele sunt evidente.

Amendamentul 10

Articolul 1 alineatul (1) litera (a) – se modifică după cum urmează:

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| (1)   Articolul 3 se modifică după cum urmează: | (1)   Articolul 3 se modifică după cum urmează: |
| (a) | alineatul (5) se înlocuiește cu următorul text: |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

(1)   Articolul 3 se modifică după cum urmează:

(1)   Articolul 3 se modifică după cum urmează:

(a)

alineatul (5) se înlocuiește cu următorul text:

| (a) | alineatul (5) se înlocuiește cu următorul text: |
| --- | --- |

(a)

alineatul (5) se înlocuiește cu următorul text:

| | „Prezenta directivă nu împiedică statele membre să adopte dispoziții care să protejeze interesele legitime ale consumatorilor în ceea ce privește practicile de marketing sau de vânzare agresive sau înșelătoare în contextul vizitelor nesolicitate efectuate de un comerciant la domiciliul unui consumator sau în ceea ce privește deplasările comerciale organizate de un comerciant cu scopul sau efectul de a promova sau a vinde produse consumatorilor, cu condiția ca astfel de dispoziții să fie justificate de motive privind ordinea publică sau protecția vieții private.”; |
| --- | --- |

„Prezenta directivă nu împiedică statele membre să adopte dispoziții care să protejeze interesele legitime ale consumatorilor în ceea ce privește practicile de marketing sau de vânzare agresive sau înșelătoare în contextul vizitelor nesolicitate efectuate de un comerciant la domiciliul unui consumator sau în ceea ce privește deplasările comerciale organizate de un comerciant cu scopul sau efectul de a promova sau a vinde produse consumatorilor, cu condiția ca astfel de dispoziții să fie justificate de motive privind ordinea publică sau protecția vieții private.”;

| | Prezenta directivă nu împiedică statele membre să adopte dispoziții care să protejeze interesele legitime ale consumatorilor în ceea ce privește practicile de marketing sau de vânzare agresive sau înșelătoare în contextul vizitelor nesolicitate efectuate de un comerciant la domiciliul unui consumator,
  inclusiv publicitatea nesolicitată sub formă de e-mailuri de tip spam,
  sau în ceea ce privește deplasările comerciale organizate de un comerciant cu scopul sau efectul de a promova sau a vinde produse consumatorilor, cu condiția ca astfel de dispoziții să fie justificate de motive privind ordinea publică sau protecția vieții private
  sau suveranitatea datelor consumatorilor
  . |
| --- | --- |

Prezenta directivă nu împiedică statele membre să adopte dispoziții care să protejeze interesele legitime ale consumatorilor în ceea ce privește practicile de marketing sau de vânzare agresive sau înșelătoare în contextul vizitelor nesolicitate efectuate de un comerciant la domiciliul unui consumator,
  inclusiv publicitatea nesolicitată sub formă de e-mailuri de tip spam,
  sau în ceea ce privește deplasările comerciale organizate de un comerciant cu scopul sau efectul de a promova sau a vinde produse consumatorilor, cu condiția ca astfel de dispoziții să fie justificate de motive privind ordinea publică sau protecția vieții private
  sau suveranitatea datelor consumatorilor
  .

inclusiv publicitatea nesolicitată sub formă de e-mailuri de tip spam,

sau suveranitatea datelor consumatorilor

Amendamentul 11

Amendamentul 11

Articolul 1 – Modificări aduse Directivei 2005/29/CE

Alineatul (2) – se include următoarea precizare:

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (2)   La articolul 6 alineatul (2) se introduce următoarea literă (c): | (2)   La articolul 6 alineatul (2) se introduce următoarea literă (c): |
| „(c) | orice activitate de marketing al unui produs ca fiind identic cu un produs comercializat în mai multe alte state membre, deși produsele respective au o compoziție sau caracteristici semnificativ diferite;”. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(2)   La articolul 6 alineatul (2) se introduce următoarea literă (c):

(2)   La articolul 6 alineatul (2) se introduce următoarea literă (c):

„(c)

orice activitate de marketing al unui produs ca fiind identic cu un produs comercializat în mai multe alte state membre, deși produsele respective au o compoziție sau caracteristici semnificativ diferite;”.

| (c) | orice activitate de marketing al unui produs ca fiind identic cu un produs comercializat în mai multe alte state membre, deși produsele respective au o compoziție sau caracteristici semnificativ diferite: |
| --- | --- |

(c)

orice activitate de marketing al unui produs ca fiind identic cu un produs comercializat în mai multe alte state membre, deși produsele respective au o compoziție sau caracteristici semnificativ diferite:

cu precizarea că, în scopul menționat la articolul 6, alineatul (2), litera (c), un produs este considerat a fi comercializat ca fiind identic cu un alt produs atunci când se comercializează în același ambalaj și sub aceeași marcă în mai multe state membre;

cu precizarea că, în scopul menționat la articolul 6, alineatul (2), litera (c), un produs este considerat a fi comercializat ca fiind identic cu un alt produs atunci când se comercializează în același ambalaj și sub aceeași marcă în mai multe state membre;

Expunere de motive

Expunere de motive

Includerea acestei condiții este necesară pentru a dispune de certitudine juridică cu privire la ceea ce constituie produse „identice” și pentru a diferenția produsele cu dublu standard de calitate de „copierea parazitară”, în care ambalajul produselor este identic cu cel al unui concurent.

Amendamentul 12

Amendamentul 12

Articolul 1 – Modificări aduse Directivei 2005/29/CE

Alineatul (4) se modifică după cum urmează:

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (4)   Se introduce următorul articol 11a: | (4)   Se introduce următorul articol 11a: |
| „Articolul 11a | „Articolul 11a |
| Măsuri reparatorii | Măsuri reparatorii |
| (1)   Pe lângă cerința, prevăzută la articolul 11, de a asigura mijloace adecvate și eficiente pentru a asigura conformitatea, statele membre se asigură că consumatorii afectați de practicile comerciale neloiale au la dispoziție măsuri reparatorii contractuale și necontractuale cu scopul de a elimina toate efectele respectivelor practici comerciale neloiale în conformitate cu legislația lor internă. | (1)   Pe lângă cerința, prevăzută la articolul 11, de a asigura mijloace adecvate și eficiente pentru a asigura conformitatea, statele membre se asigură că consumatorii afectați de practicile comerciale neloiale au la dispoziție măsuri reparatorii contractuale și necontractuale
  adecvate și nedisuasive
  cu scopul de a elimina toate efectele respectivelor practici comerciale neloiale în conformitate cu legislația lor internă. |
| [...] | [...] |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(4)   Se introduce următorul articol 11a:

(4)   Se introduce următorul articol 11a:

„Articolul 11a

„Articolul 11a

„Articolul 11a

„Articolul 11a

Măsuri reparatorii

Măsuri reparatorii

(1)   Pe lângă cerința, prevăzută la articolul 11, de a asigura mijloace adecvate și eficiente pentru a asigura conformitatea, statele membre se asigură că consumatorii afectați de practicile comerciale neloiale au la dispoziție măsuri reparatorii contractuale și necontractuale cu scopul de a elimina toate efectele respectivelor practici comerciale neloiale în conformitate cu legislația lor internă.

(1)   Pe lângă cerința, prevăzută la articolul 11, de a asigura mijloace adecvate și eficiente pentru a asigura conformitatea, statele membre se asigură că consumatorii afectați de practicile comerciale neloiale au la dispoziție măsuri reparatorii contractuale și necontractuale
  adecvate și nedisuasive
  cu scopul de a elimina toate efectele respectivelor practici comerciale neloiale în conformitate cu legislația lor internă.

[...]

[...]

Expunere de motive

Expunere de motive

O caracterizare suplimentară a măsurilor reparatorii din punctul de vedere al promptitudinii și eficienței costurilor ar garanta că aceste măsuri reparatorii nu sunt doar puse la dispoziție, ci sunt disponibile în timp util și într-un mod eficient din punctul de vedere al costurilor. Ar fi inutil să se prevadă ca astfel de căi de atac să fie disponibile doar în temeiul dreptului național, atunci când ele nu pot fi obținute în timp util și într-un mod eficient din punctul de vedere al costurilor. Consumatorul este întotdeauna partea mai vulnerabilă în această situație; date fiind resursele de care dispun comercianții, consumatorii ar putea fi reticenți să solicite astfel de măsuri în cazul în care ele, chiar dacă sunt disponibile, sunt mult mai costisitoare.

Amendamentul 13

Amendamentul 13

Articolul 1 – se introduce un punct nou

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| | (7) | O practică comercială este considerată agresivă dacă, în cazul respectiv, luând în considerare toate circumstanțele faptice, libertatea de decizie sau de conduită a consumatorului în raport cu produsul poate fi afectată de hărțuire, inclusiv în formă digitală, de constrângere, inclusiv prin folosirea forței fizice, sau de interferență nejustificată, chiar și în formă digitală, și dacă consumatorul este în mod real sau ipotetic afectat în mod semnificativ în sensul de a fi determinat să ia o decizie de cumpărare pe care altfel nu ar fi luat-o. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

(7)

(7)

O practică comercială este considerată agresivă dacă, în cazul respectiv, luând în considerare toate circumstanțele faptice, libertatea de decizie sau de conduită a consumatorului în raport cu produsul poate fi afectată de hărțuire, inclusiv în formă digitală, de constrângere, inclusiv prin folosirea forței fizice, sau de interferență nejustificată, chiar și în formă digitală, și dacă consumatorul este în mod real sau ipotetic afectat în mod semnificativ în sensul de a fi determinat să ia o decizie de cumpărare pe care altfel nu ar fi luat-o.

Expunere de motive

Expunere de motive

Motivele sunt evidente.

Amendamentul 14

Amendamentul 14

Articolul 2 alineatul (4) litera (a) – se modifică după cum urmează:

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| „Articolul 6a | „Articolul 6a |
| Cerințe suplimentare de informare pentru contractele încheiate pe piețele online | Cerințe suplimentare de informare pentru contractele încheiate pe piețele online |
| Înainte ca un contract la distanță sau orice ofertă similară de pe o piață online să producă efecte obligatorii asupra consumatorului, piața online furnizează următoarele informații: | Înainte ca un contract la distanță sau orice ofertă similară de pe o piață online să producă efecte obligatorii asupra consumatorului, piața online furnizează următoarele informații: |
| (a) | principalii parametri care determină clasificarea ofertelor prezentate consumatorului ca urmare a căutării efectuate de acesta pe piața online; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

„Articolul 6a

„Articolul 6a

„Articolul 6a

„Articolul 6a

Cerințe suplimentare de informare pentru contractele încheiate pe piețele online

Cerințe suplimentare de informare pentru contractele încheiate pe piețele online

Înainte ca un contract la distanță sau orice ofertă similară de pe o piață online să producă efecte obligatorii asupra consumatorului, piața online furnizează următoarele informații:

Înainte ca un contract la distanță sau orice ofertă similară de pe o piață online să producă efecte obligatorii asupra consumatorului, piața online furnizează următoarele informații:

(a)

principalii parametri care determină clasificarea ofertelor prezentate consumatorului ca urmare a căutării efectuate de acesta pe piața online;

| (a) | principalii parametri care determină clasificarea ofertelor prezentate consumatorului ca urmare a căutării efectuate de acesta pe piața online
  și motivele pentru ponderea specială a acestor parametri principali în comparație cu alți parametri
  ; |
| --- | --- |

(a)

principalii parametri care determină clasificarea ofertelor prezentate consumatorului ca urmare a căutării efectuate de acesta pe piața online
  și motivele pentru ponderea specială a acestor parametri principali în comparație cu alți parametri
  ;

și motivele pentru ponderea specială a acestor parametri principali în comparație cu alți parametri

Expunere de motive

Expunere de motive

Motivele sunt evidente.

Amendamentul 15

Amendamentul 15

Articolul 2 alineatul (7) litera (a)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| (a) | alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:





  „3.
     
  Cu excepția cazului în care comerciantul s-a oferit să recupereze el însuși bunurile, în cazul contractelor de vânzare, comerciantul poate amâna rambursarea până la data recepționării bunurilor care au făcut obiectul vânzării.”; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

(a)

(a)

alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

„3.
     
  Cu excepția cazului în care comerciantul s-a oferit să recupereze el însuși bunurile, în cazul contractelor de vânzare, comerciantul poate amâna rambursarea până la data recepționării bunurilor care au făcut obiectul vânzării.”;

Expunere de motive

Expunere de motive

Dreptul de retragere este un drept de bază al consumatorilor în comerțul online și în cadrul altor tipuri de vânzări la distanță. Reglementările existente privind dreptul de retragere sunt echitabile și echilibrate. Normele privind modalitatea de rambursare ar trebui, de asemenea, menținute.

Amendamentul 16

Amendamentul 16

Articolul 2 – se introduce un punct nou

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| | În cazul în care un contract încheiat pe cale electronică impune consumatorului să plătească sau să furnizeze date, comerciantul trebuie să informeze în mod clar consumatorul, imediat înaintea plasării comenzii, cu privire la termenii prevăzuți la articolul 6 alineatul (1) literele (a), (e), (o) și (p). |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

În cazul în care un contract încheiat pe cale electronică impune consumatorului să plătească sau să furnizeze date, comerciantul trebuie să informeze în mod clar consumatorul, imediat înaintea plasării comenzii, cu privire la termenii prevăzuți la articolul 6 alineatul (1) literele (a), (e), (o) și (p).

În cazul în care un contract încheiat pe cale electronică impune consumatorului să plătească sau să furnizeze date, comerciantul trebuie să informeze în mod clar consumatorul, imediat înaintea plasării comenzii, cu privire la termenii prevăzuți la articolul 6 alineatul (1) literele (a), (e), (o) și (p).

Expunere de motive

Expunere de motive

Consumatorii trebuie să fie informați în mod clar, înainte de a încheia un contract, dacă datele pe care le furnizează sunt sau nu prelucrate în scopuri comerciale.

Amendamentul 17

Amendamentul 17

Articolul 2 – se introduce un punct nou

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| | Se introduce următorul articol 6c: Pe durata perioadei de revocare, comerciantul renunță la prelucrarea datelor furnizate de consumator în măsura în care prelucrarea datelor nu este necesară pentru îndeplinirea contractului. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

Se introduce următorul articol 6c: Pe durata perioadei de revocare, comerciantul renunță la prelucrarea datelor furnizate de consumator în măsura în care prelucrarea datelor nu este necesară pentru îndeplinirea contractului.

Se introduce următorul articol 6c: Pe durata perioadei de revocare, comerciantul renunță la prelucrarea datelor furnizate de consumator în măsura în care prelucrarea datelor nu este necesară pentru îndeplinirea contractului.

Expunere de motive

Expunere de motive

Întreprinderile nu mai pot „recupera” datele odată ce au fost transmise către terți. Întreprinderile trebuie să fie obligate să nu transmită către terți datele cu caracter personal furnizate de consumatori timp de 14 zile de la încheierea contractului și să șteargă aceste date în cazul în care există declarații de revocare efectivă.

Amendamentul 18

Amendamentul 18

Articolul 2 – Modificări ale Directivei 2011/83/UE

Alineatul (9) – se elimină textul de la subpunctul (3):

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament
  ul CoR |
| --- | --- |
| (9)   Articolul 16 se modifică după cum urmează:






  (a) | litera (a) se înlocuiește cu următorul text:






  „(a) | contractele de servicii, după prestarea completă a serviciilor, dacă
  executarea a început cu acordul prealabil expres al consumatorului;”; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament
  ul CoR

ul CoR

(9)   Articolul 16 se modifică după cum urmează:

(a)

litera (a) se înlocuiește cu următorul text:

„(a)

contractele de servicii, după prestarea completă a serviciilor, dacă

executarea a început cu acordul prealabil expres al consumatorului;”;

(9)   Articolul 16 se modifică după cum urmează:

| (a) | litera (a) se înlocuiește cu următorul text:






  „(a) | contractele de servicii, după prestarea completă a serviciilor, dacă
  executarea a început cu acordul prealabil expres al consumatorului;”; |
| --- | --- | --- |

(a)

litera (a) se înlocuiește cu următorul text:

„(a)

contractele de servicii, după prestarea completă a serviciilor, dacă

executarea a început cu acordul prealabil expres al consumatorului;”;

| (2) | litera (m) se înlocuiește cu următorul text:






  „(m) | contractele de furnizare de conținut digital care nu este livrat pe un suport material, dacă executarea a început și, în cazul în care contractul creează o obligație de plată pentru consumator, dacă consumatorul și-a dat acordul prealabil expres pentru începerea executării în cursul perioadei de retragere și a confirmat că a luat cunoștință de faptul că își va pierde dreptul de retragere;”; |
| --- | --- | --- |

(2)

litera (m) se înlocuiește cu următorul text:

„(m)

contractele de furnizare de conținut digital care nu este livrat pe un suport material, dacă executarea a început și, în cazul în care contractul creează o obligație de plată pentru consumator, dacă consumatorul și-a dat acordul prealabil expres pentru începerea executării în cursul perioadei de retragere și a confirmat că a luat cunoștință de faptul că își va pierde dreptul de retragere;”;

| (2) | litera (m) se înlocuiește cu următorul text:






  „(m) | contractele de furnizare de conținut digital care nu este livrat pe un suport material, dacă executarea a început și, în cazul în care contractul creează o obligație de plată pentru consumator, dacă consumatorul și-a dat acordul prealabil expres pentru începerea executării în cursul perioadei de retragere și a confirmat că a luat cunoștință de faptul că își va pierde dreptul de retragere;”; |
| --- | --- | --- |

(2)

litera (m) se înlocuiește cu următorul text:

„(m)

contractele de furnizare de conținut digital care nu este livrat pe un suport material, dacă executarea a început și, în cazul în care contractul creează o obligație de plată pentru consumator, dacă consumatorul și-a dat acordul prealabil expres pentru începerea executării în cursul perioadei de retragere și a confirmat că a luat cunoștință de faptul că își va pierde dreptul de retragere;”;

| (3) | se adaugă următoarea literă:









  „(n) | livrarea de bunuri asupra cărora consumatorul a efectuat manipulări, în cursul perioadei de retragere, altele decât cele necesare pentru determinarea naturii, calităților și funcționării bunurilor.” |
| --- | --- | --- |

(3)

(3)

se adaugă următoarea literă:

„(n)

„(n)

livrarea de bunuri asupra cărora consumatorul a efectuat manipulări, în cursul perioadei de retragere, altele decât cele necesare pentru determinarea naturii, calităților și funcționării bunurilor.”

livrarea de bunuri asupra cărora consumatorul a efectuat manipulări, în cursul perioadei de retragere, altele decât cele necesare pentru determinarea naturii, calităților și funcționării bunurilor.”

Expunere de motive

Expunere de motive

Nu există dovezi clare pentru un abuz pe scară largă care să justifice acest amendament la Directiva privind drepturile consumatorilor. Dreptul de a returna un produs cumpărat online este unul dintre cele mai importante drepturi ale consumatorilor și el nu trebuie diluat sub nicio formă.

Amendamentul 19

Amendamentul 19

Articolul 3 – Modificări ale Directivei 93/13/CEE

Se modifică după cum urmează:

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| Directiva 93/13/CEE se modifică după cum urmează: | Directiva 93/13/CEE se modifică după cum urmează: |
| Se introduce următorul articol 8b: | Se introduce următorul articol 8b: |
| „Articolul 8b | „Articolul 8b |
| (...) | (...) |
| (4)   statele membre se asigură că sancțiunile pentru încălcările pe scară largă și încălcările pe scară largă cu o dimensiune specifică Uniunii în sensul Regulamentului (UE) 2017/2394 includ posibilitatea aplicării de amenzi, al căror cuantum maxim trebuie să fie de cel puțin
  4 %
  din cifra de afaceri
  anuală a comerciantului din
  statul membru sau statele membre în cauză. | (4)   statele membre se asigură că sancțiunile pentru încălcările pe scară largă și încălcările pe scară largă cu o dimensiune specifică Uniunii în sensul Regulamentului (UE) 2017/2394 includ posibilitatea aplicării de amenzi, al căror cuantum maxim trebuie să fie de cel puțin
  8 %
  din cifra
  medie
  de afaceri
  pe care comerciantul a înregistrat-o pe parcursul a trei exerciții financiare anterioare
  în statul membru sau statele membre în cauză. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

Directiva 93/13/CEE se modifică după cum urmează:

Directiva 93/13/CEE se modifică după cum urmează:

Se introduce următorul articol 8b:

Se introduce următorul articol 8b:

„Articolul 8b

„Articolul 8b

„Articolul 8b

„Articolul 8b

(...)

(...)

(4)   statele membre se asigură că sancțiunile pentru încălcările pe scară largă și încălcările pe scară largă cu o dimensiune specifică Uniunii în sensul Regulamentului (UE) 2017/2394 includ posibilitatea aplicării de amenzi, al căror cuantum maxim trebuie să fie de cel puțin
  4 %
  din cifra de afaceri
  anuală a comerciantului din
  statul membru sau statele membre în cauză.

(4)   statele membre se asigură că sancțiunile pentru încălcările pe scară largă și încălcările pe scară largă cu o dimensiune specifică Uniunii în sensul Regulamentului (UE) 2017/2394 includ posibilitatea aplicării de amenzi, al căror cuantum maxim trebuie să fie de cel puțin
  8 %
  din cifra
  medie
  de afaceri
  pe care comerciantul a înregistrat-o pe parcursul a trei exerciții financiare anterioare
  în statul membru sau statele membre în cauză.

Expunere de motive

Expunere de motive

Nu este clar la ce exercițiu financiar se referă calculul cifrei de afaceri anuale. Prin urmare, se propune majorarea cuantumului minim al amenzilor la 8 % din cifra medie de afaceri realizată de comerciant pe parcursul a trei exerciții financiare anterioare în statul membru sau statele membre în cauză.

Amendamentul 20

Amendamentul 20

Articolul 4 – Modificări ale Directivei 98/6/CE

Se modifică după cum urmează:

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| Directiva 98/6/CE se modifică după cum urmează: | Directiva 98/6/CE se modifică după cum urmează: |
| Articolul 8 se înlocuiește cu următorul text: | Articolul 8 se înlocuiește cu următorul text: |
| „Articolul 8 | „Articolul 8 |
| (...) | (...) |
| (4)   statele membre se asigură că sancțiunile pentru încălcările pe scară largă și încălcările pe scară largă cu o dimensiune specifică Uniunii în sensul Regulamentului (UE) 2017/2394 includ posibilitatea aplicării de amenzi, al căror cuantum maxim trebuie să fie de cel puțin
  4 %
  din cifra de afaceri
  anuală a comerciantului din
  statul membru sau statele membre în cauză. | (4)   statele membre se asigură că sancțiunile pentru încălcările pe scară largă și încălcările pe scară largă cu o dimensiune specifică Uniunii în sensul Regulamentului (UE) 2017/2394 includ posibilitatea aplicării de amenzi, al căror cuantum maxim trebuie să fie de cel puțin
  8 %
  din cifra
  medie
  de afaceri
  pe care comerciantul a înregistrat-o pe parcursul a trei exerciții financiare anterioare
  în statul membru sau statele membre în cauză. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

Directiva 98/6/CE se modifică după cum urmează:

Directiva 98/6/CE se modifică după cum urmează:

Articolul 8 se înlocuiește cu următorul text:

Articolul 8 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 8

„Articolul 8

„Articolul 8

„Articolul 8

(...)

(...)

(4)   statele membre se asigură că sancțiunile pentru încălcările pe scară largă și încălcările pe scară largă cu o dimensiune specifică Uniunii în sensul Regulamentului (UE) 2017/2394 includ posibilitatea aplicării de amenzi, al căror cuantum maxim trebuie să fie de cel puțin
  4 %
  din cifra de afaceri
  anuală a comerciantului din
  statul membru sau statele membre în cauză.

(4)   statele membre se asigură că sancțiunile pentru încălcările pe scară largă și încălcările pe scară largă cu o dimensiune specifică Uniunii în sensul Regulamentului (UE) 2017/2394 includ posibilitatea aplicării de amenzi, al căror cuantum maxim trebuie să fie de cel puțin
  8 %
  din cifra
  medie
  de afaceri
  pe care comerciantul a înregistrat-o pe parcursul a trei exerciții financiare anterioare
  în statul membru sau statele membre în cauză.

Expunere de motive

Expunere de motive

Aceeași explicație ca și pentru amendamentul la articolul 3 privind Directiva 93/13/CE.

II.   RECOMANDĂRI POLITICE

RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR

| 1. | salută publicarea mult așteptată a propunerii de a stabili, la nivelul UE, un cadru minim pentru mecanismele de sisteme de acțiuni colective în toate statele membre, care ar putea oferi consumatorilor posibilitatea reală de a obține despăgubiri în caz de prejudiciu colectiv și care vine în completarea lacunelor existente în ceea ce privește asigurarea respectării drepturilor consumatorilor din UE; cu toate acestea, propunerea trebuie considerată doar un prim pas în direcția cea bună, deoarece ea prezintă o serie de deficiențe; |
| --- | --- |

1.

salută publicarea mult așteptată a propunerii de a stabili, la nivelul UE, un cadru minim pentru mecanismele de sisteme de acțiuni colective în toate statele membre, care ar putea oferi consumatorilor posibilitatea reală de a obține despăgubiri în caz de prejudiciu colectiv și care vine în completarea lacunelor existente în ceea ce privește asigurarea respectării drepturilor consumatorilor din UE; cu toate acestea, propunerea trebuie considerată doar un prim pas în direcția cea bună, deoarece ea prezintă o serie de deficiențe;

| 2. | sprijină domeniul de aplicare extins al propunerii, menit să asigure un impact real în domenii în care există prejudiciu colectiv și să acopere și alte practici care sunt în detrimentul consumatorilor și, într-un sens mai larg, al cetățenilor; |
| --- | --- |

2.

sprijină domeniul de aplicare extins al propunerii, menit să asigure un impact real în domenii în care există prejudiciu colectiv și să acopere și alte practici care sunt în detrimentul consumatorilor și, într-un sens mai larg, al cetățenilor;

| 3. | recunoaște că propunerile Comisiei sunt conforme cu principiile subsidiarității și proporționalității; |
| --- | --- |

3.

recunoaște că propunerile Comisiei sunt conforme cu principiile subsidiarității și proporționalității;

| 4. | regretă că domeniul de aplicare al prezentei propuneri, de a stabili un cadru minim la nivelul UE pentru sistemele de mecanisme de acțiuni colective în statele membre, se limitează la litigiile în materie de consum; |
| --- | --- |

4.

regretă că domeniul de aplicare al prezentei propuneri, de a stabili un cadru minim la nivelul UE pentru sistemele de mecanisme de acțiuni colective în statele membre, se limitează la litigiile în materie de consum;

| 5. | recomandă ca mecanismele de acțiuni colective să fie extinse și la alte cazuri de prejudiciu colectiv, inclusiv la cele de prejudicii ecologice, daune aduse bunurilor comune și la cele care privesc reglementările în domeniul sănătății și securității sau încălcările drepturilor de ocupare a forței de muncă, pentru a facilita accesul la justiție al tuturor cetățenilor; |
| --- | --- |

5.

recomandă ca mecanismele de acțiuni colective să fie extinse și la alte cazuri de prejudiciu colectiv, inclusiv la cele de prejudicii ecologice, daune aduse bunurilor comune și la cele care privesc reglementările în domeniul sănătății și securității sau încălcările drepturilor de ocupare a forței de muncă, pentru a facilita accesul la justiție al tuturor cetățenilor;

| 6. | prin urmare, solicită Comisiei să examineze modalitățile de a extinde măsurile reparatorii în acest sector și să extindă domeniul de aplicare al propunerii privind acțiunile colective, pentru a acoperi toate formele de prejudicii provocate de încălcări ale drepturilor fundamentale, astfel cum sunt acordate în temeiul legislației UE; |
| --- | --- |

6.

prin urmare, solicită Comisiei să examineze modalitățile de a extinde măsurile reparatorii în acest sector și să extindă domeniul de aplicare al propunerii privind acțiunile colective, pentru a acoperi toate formele de prejudicii provocate de încălcări ale drepturilor fundamentale, astfel cum sunt acordate în temeiul legislației UE;

| 7. | promovează soluționarea alternativă a litigiilor (SAL), ca mijloc de a permite părților să negocieze și, adesea, să medieze litigiile. Ar trebui promovate negocierea și medierea consensuală între entitățile calificate și potențialii pârâți înainte de începerea procedurilor. Înainte de lansarea unor acțiuni colective lungi și costisitoare, procesele de tip SAL, cum ar fi negocierile și/sau medierea, ar putea fi încurajate, ori de câte ori este posibil, în vederea ajungerii la acorduri cuprinzătoare și amiabile; |
| --- | --- |

7.

promovează soluționarea alternativă a litigiilor (SAL), ca mijloc de a permite părților să negocieze și, adesea, să medieze litigiile. Ar trebui promovate negocierea și medierea consensuală între entitățile calificate și potențialii pârâți înainte de începerea procedurilor. Înainte de lansarea unor acțiuni colective lungi și costisitoare, procesele de tip SAL, cum ar fi negocierile și/sau medierea, ar putea fi încurajate, ori de câte ori este posibil, în vederea ajungerii la acorduri cuprinzătoare și amiabile;

| 8. | subliniază caracterul de armonizare minimă a directivei, care nu împiedică aplicarea unor norme naționale mai bune sau mai stricte în sistemele de acțiuni colective existente, permițând astfel statelor membre să dispună de standarde mai stricte și să mențină sau să introducă alte proceduri naționale; |
| --- | --- |

8.

subliniază caracterul de armonizare minimă a directivei, care nu împiedică aplicarea unor norme naționale mai bune sau mai stricte în sistemele de acțiuni colective existente, permițând astfel statelor membre să dispună de standarde mai stricte și să mențină sau să introducă alte proceduri naționale;

| 9. | se opune posibilității de care dispun statele membre de a beneficia de derogare în cazul unei cuantificări complexe a pagubelor. Aceasta ar însemna că, în aceste cazuri, consumatorii ar fi obligați să acționeze în mod individual, ceea ce le-ar impune să solicite o asistență juridică și tehnică costisitoare. Acest aspect s-ar putea dovedi a fi un obstacol insurmontabil pentru consumatorii individuali. |
| --- | --- |

9.

se opune posibilității de care dispun statele membre de a beneficia de derogare în cazul unei cuantificări complexe a pagubelor. Aceasta ar însemna că, în aceste cazuri, consumatorii ar fi obligați să acționeze în mod individual, ceea ce le-ar impune să solicite o asistență juridică și tehnică costisitoare. Acest aspect s-ar putea dovedi a fi un obstacol insurmontabil pentru consumatorii individuali.

| 10. | recomandă să nu se solicite consumatorilor individuali existența unui mandat în cazul unei decizii de constatare solicitată de entitatea calificată; |
| --- | --- |

10.

recomandă să nu se solicite consumatorilor individuali existența unui mandat în cazul unei decizii de constatare solicitată de entitatea calificată;

| 11. | atrage atenția asupra faptului că organizațiile de consumatori care pot fi desemnate ca entități calificate pot avea capacități financiare limitate. Este vorba, în special, de organizațiile de consumatori din statele membre mai mici. Lipsa capacității financiare nu ar trebui să împiedice organizațiile să fie desemnate ca entități calificate; |
| --- | --- |

11.

atrage atenția asupra faptului că organizațiile de consumatori care pot fi desemnate ca entități calificate pot avea capacități financiare limitate. Este vorba, în special, de organizațiile de consumatori din statele membre mai mici. Lipsa capacității financiare nu ar trebui să împiedice organizațiile să fie desemnate ca entități calificate;

| 12. | sprijină cu fermitate actualizarea și o mai bună aplicare a normelor UE în materie de protecție a consumatorilor; |
| --- | --- |

12.

sprijină cu fermitate actualizarea și o mai bună aplicare a normelor UE în materie de protecție a consumatorilor;

| 13. | este de acord cu cerințele referitoare la transparență propuse în temeiul Directivei privind drepturile consumatorilor pentru contractele încheiate pe piețe online și recomandă adăugarea consecințelor și a căilor de atac în cazul în care comercianții nu le respectă; |
| --- | --- |

13.

este de acord cu cerințele referitoare la transparență propuse în temeiul Directivei privind drepturile consumatorilor pentru contractele încheiate pe piețe online și recomandă adăugarea consecințelor și a căilor de atac în cazul în care comercianții nu le respectă;

| 14. | consideră că este important să se prevadă căi de atac suplimentare, în paralel cu dreptul la despăgubiri și dreptul de a rezilia contractul, cum ar fi dreptul de a solicita o anumită performanță sau dreptul la restituire. Recomandă stabilirea unor definiții clare ale căilor de atac și elaborarea unor definiții clare cu privire la ceea ce acestea ar putea implica; |
| --- | --- |

14.

consideră că este important să se prevadă căi de atac suplimentare, în paralel cu dreptul la despăgubiri și dreptul de a rezilia contractul, cum ar fi dreptul de a solicita o anumită performanță sau dreptul la restituire. Recomandă stabilirea unor definiții clare ale căilor de atac și elaborarea unor definiții clare cu privire la ceea ce acestea ar putea implica;

| 15. | consideră că este important ca Comisia să garanteze nu numai că statele membre vor pune la dispoziție căi de atac, ci și punerea lor la dispoziție într-un mod prompt și eficient din punctul de vedere al costurilor; |
| --- | --- |

15.

consideră că este important ca Comisia să garanteze nu numai că statele membre vor pune la dispoziție căi de atac, ci și punerea lor la dispoziție într-un mod prompt și eficient din punctul de vedere al costurilor;

| 16. | consideră că dreptul de retractare reprezintă un drept important al consumatorilor, care nu ar trebui slăbit în absența unor dovezi concludente de utilizare abuzivă; |
| --- | --- |

16.

consideră că dreptul de retractare reprezintă un drept important al consumatorilor, care nu ar trebui slăbit în absența unor dovezi concludente de utilizare abuzivă;

| 17. | susține abordarea Comisiei de a introduce amenzi pe baza cifrei de afaceri a unui comerciant în cazul încălcărilor pe scară largă; |
| --- | --- |

17.

susține abordarea Comisiei de a introduce amenzi pe baza cifrei de afaceri a unui comerciant în cazul încălcărilor pe scară largă;

| 18. | consideră, cu toate acestea, că cuantumul minim al amenzii, de 4 % din cifra de afaceri anuală a comerciantului, nu este suficient de disuasiv în cazul încălcărilor pe scară largă; |
| --- | --- |

18.

consideră, cu toate acestea, că cuantumul minim al amenzii, de 4 % din cifra de afaceri anuală a comerciantului, nu este suficient de disuasiv în cazul încălcărilor pe scară largă;

| 19. | recomandă ca cuantumul minim al amenzii să fie majorat la 8 % din cifra de afaceri înregistrată în exercițiul financiar precedent în statul membru sau statele membre în cauză; |
| --- | --- |

19.

recomandă ca cuantumul minim al amenzii să fie majorat la 8 % din cifra de afaceri înregistrată în exercițiul financiar precedent în statul membru sau statele membre în cauză;

| 20. | regretă faptul că normele privind răspunderea platformelor comerciale online lipsesc din propunere. Operatorii platformelor online ar trebui să fie răspunzători în cazurile în care nu informează consumatorul cu privire la faptul că un terț este furnizorul efectiv al bunurilor sau serviciilor sau în cazul în care nu elimină informațiile înșelătoare difuzate de furnizor și care au fost raportate operatorului; |
| --- | --- |

20.

regretă faptul că normele privind răspunderea platformelor comerciale online lipsesc din propunere. Operatorii platformelor online ar trebui să fie răspunzători în cazurile în care nu informează consumatorul cu privire la faptul că un terț este furnizorul efectiv al bunurilor sau serviciilor sau în cazul în care nu elimină informațiile înșelătoare difuzate de furnizor și care au fost raportate operatorului;

| 21. | regretă absența unor norme pentru sisteme mai bune și mai transparente de feedback din partea utilizatorilor. |
| --- | --- |

21.

regretă absența unor norme pentru sisteme mai bune și mai transparente de feedback din partea utilizatorilor.

Bruxelles, 10 octombrie 2018.

Președintele Comitetului European al Regiunilor

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Regulamentul (UE) nr. 524/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 mai 2013 privind soluționarea online a litigiilor în materie de consum și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2006/2004 și a Directivei 2009/22/CE (Regulamentul privind SOL în materie de consum) (JO L 165, 18.6.2013, p. 1).

1

(2)  
  Directiva (UE) 2016/1148 a Parlamentului European și a Consiliului din 6 iulie 2016 privind măsuri pentru un nivel comun ridicat de securitate a rețelelor și a sistemelor informatice în Uniune (



  JO L 194, 19.7.2016, p. 1

  ).

2

Directiva (UE) 2016/1148 a Parlamentului European și a Consiliului din 6 iulie 2016 privind măsuri pentru un nivel comun ridicat de securitate a rețelelor și a sistemelor informatice în Uniune (

JO L 194, 19.7.2016, p. 1

(3)  Regulamentul (UE) 2018/302 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 februarie 2018 privind prevenirea geoblocării nejustificate și a altor forme de discriminare bazate pe cetățenia sau naționalitatea, domiciliul sau sediul clienților pe piața internă și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 2006/2004 și (UE) 2017/2394, precum și a Directivei 2009/22/CE (JO L 60 I, 2.3.2018, p. 1).

3

(1)  Regulamentul (UE) nr. 524/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 mai 2013 privind soluționarea online a litigiilor în materie de consum și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2006/2004 și a Directivei 2009/22/CE (Regulamentul privind SOL în materie de consum) (JO L 165, 18.6.2013, p. 1).

1

(2)  Regulamentul (UE) 2018/302 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 februarie 2018 privind prevenirea geoblocării nejustificate și a altor forme de discriminare bazate pe cetățenia sau naționalitatea, domiciliul sau sediul clienților pe piața internă și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 2006/2004 și (UE) 2017/2394, precum și a Directivei 2009/22/CE (JO L 60 I, 2.3.2018, p. 1).

2

---