# Euroopa Liidu L 300/2007

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 300 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 50. köide17. november 2007 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 300

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

50. köide17. november 2007

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 1342/2007, 22. oktoober 2007, teatavate Venemaa Föderatsioonist pärit terasetoodete impordi suhtes kehtestatud teatavate piirnormide haldamise kohta | 1 |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 1343/2007, 13. november 2007, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1543/2000, millega kehtestatakse ühenduse raamistik ühise kalanduspoliitika elluviimiseks vajalike andmete kogumiseks ja haldamiseks | 24 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1344/2007, 16. november 2007, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 25 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1345/2007, 15. november 2007, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris | 27 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1346/2007, 16. november 2007, millega Hispaania lipu all sõitvatel laevadel keelatakse süvalesta püük NAFO püügipiirkonnas 3LMNO | 30 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1347/2007, 16. november 2007, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1725/2003 (millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1606/2002) seoses rahvusvahelise finantsaruandlusstandardiga IFRS 8 (
  1
  ) | 32 |
| | * | Euroopa Keskpanga määrus (EÜ) nr 1348/2007, 9. november 2007, Euroopa Keskpanga poolt kohustusliku reservi kohaldamise üleminekusätete kohta pärast euro kasutuselevõttu Küproses ja Maltas (EKP/2007/11) | 44 |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2007/63/EÜ, 13. november 2007, millega muudetakse nõukogu direktiive 78/855/EMÜ ja 82/891/EMÜ seoses sõltumatu eksperdiaruande nõudega aktsiaseltside ühinemisel või jagunemisel | 47 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 1342/2007, 22. oktoober 2007, teatavate Venemaa Föderatsioonist pärit terasetoodete impordi suhtes kehtestatud teatavate piirnormide haldamise kohta

1

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 1343/2007, 13. november 2007, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1543/2000, millega kehtestatakse ühenduse raamistik ühise kalanduspoliitika elluviimiseks vajalike andmete kogumiseks ja haldamiseks

24

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1344/2007, 16. november 2007, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

25

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1345/2007, 15. november 2007, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

27

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1346/2007, 16. november 2007, millega Hispaania lipu all sõitvatel laevadel keelatakse süvalesta püük NAFO püügipiirkonnas 3LMNO

30

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1347/2007, 16. november 2007, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1725/2003 (millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1606/2002) seoses rahvusvahelise finantsaruandlusstandardiga IFRS 8 (
  1
  )

1

32

*

Euroopa Keskpanga määrus (EÜ) nr 1348/2007, 9. november 2007, Euroopa Keskpanga poolt kohustusliku reservi kohaldamise üleminekusätete kohta pärast euro kasutuselevõttu Küproses ja Maltas (EKP/2007/11)

(EKP/2007/11)

44

DIREKTIIVID

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2007/63/EÜ, 13. november 2007, millega muudetakse nõukogu direktiive 78/855/EMÜ ja 82/891/EMÜ seoses sõltumatu eksperdiaruande nõudega aktsiaseltside ühinemisel või jagunemisel

47

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Nõukogu |
| | | 2007/738/EÜ |
| | * | Nõukogu otsus, 9. oktoober 2007, millega tühistatakse otsus 2006/125/EÜ ülemäärase eelarvepuudujäägi kohta Ühendkuningriigis | 49 |
| | | 2007/739/EÜ |
| | * | Nõukogu otsus, 22. oktoober 2007, Euroopa Ühenduse ja Venemaa Föderatsiooni vahelise teatavate terasetoodetega kauplemist käsitleva lepingu sõlmimise kohta | 51 |
| Euroopa Ühenduse ja Venemaa Föderatsiooni vaheline teatavate terasetoodetega kauplemise leping | 52 |
| | | 2007/740/EÜ |
| | * | Nõukogu otsus, 13. november 2007, mille kohaselt lubatakse Madalmaade Kuningriigil kohaldada meedet, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 193 | 71 |
| | | Komisjon |
| | | 2007/741/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 8. november 2007, millega muudetakse otsust 2007/102/EÜ, millega võetakse vastu 2007. aasta töökava ühenduse rahvatervise valdkonna tegevusprogrammi (aastateks 2003–2008) rakendamiseks, sealhulgas kõnealuse aasta toetuste andmise tööprogramm (
  1
  ) | 73 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Nõukogu

2007/738/EÜ

*

Nõukogu otsus, 9. oktoober 2007, millega tühistatakse otsus 2006/125/EÜ ülemäärase eelarvepuudujäägi kohta Ühendkuningriigis

49

2007/739/EÜ

*

Nõukogu otsus, 22. oktoober 2007, Euroopa Ühenduse ja Venemaa Föderatsiooni vahelise teatavate terasetoodetega kauplemist käsitleva lepingu sõlmimise kohta

51

Euroopa Ühenduse ja Venemaa Föderatsiooni vaheline teatavate terasetoodetega kauplemise leping

52

2007/740/EÜ

*

Nõukogu otsus, 13. november 2007, mille kohaselt lubatakse Madalmaade Kuningriigil kohaldada meedet, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 193

71

Komisjon

2007/741/EÜ

*

Komisjoni otsus, 8. november 2007, millega muudetakse otsust 2007/102/EÜ, millega võetakse vastu 2007. aasta töökava ühenduse rahvatervise valdkonna tegevusprogrammi (aastateks 2003–2008) rakendamiseks, sealhulgas kõnealuse aasta toetuste andmise tööprogramm (
  1
  )

1

73

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 17.11.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 300/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 300/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1342/2007,

22. oktoober 2007,

teatavate Venemaa Föderatsioonist pärit terasetoodete impordi suhtes kehtestatud teatavate piirnormide haldamise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 133,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Venemaa Föderatsiooni vaheline partnerlus- ja koostööleping (1) (edaspidi „partnerlus- ja koostööleping”) jõustus 1. detsembril 1997. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Venemaa Föderatsiooni vaheline partnerlus- ja koostööleping (1) (edaspidi „partnerlus- ja koostööleping”) jõustus 1. detsembril 1997.

| (2) | Partnerlus- ja koostöölepingu artikli 21 lõikes 1 on sätestatud, et teatavate terasetoodetega kauplemist reguleeritakse lepingu III jaotisega, välja arvatud lepingu artikkel 15, ning koguselisi piiranguid käsitleva lepinguga. |
| --- | --- |

(2)

Partnerlus- ja koostöölepingu artikli 21 lõikes 1 on sätestatud, et teatavate terasetoodetega kauplemist reguleeritakse lepingu III jaotisega, välja arvatud lepingu artikkel 15, ning koguselisi piiranguid käsitleva lepinguga.

| (3) | Euroopa Ühendus ja Venemaa Föderatsioon sõlmisid sellega seoses 26. oktoobril 2007 teatavate terasetoodetega kauplemist käsitleva lepingu (2) (edaspidi „leping”). |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Ühendus ja Venemaa Föderatsioon sõlmisid sellega seoses 26. oktoobril 2007 teatavate terasetoodetega kauplemist käsitleva lepingu (2) (edaspidi „leping”).

| (4) | On vaja töötada välja vahendid kõnealuse lepingu tingimuste haldamiseks ühenduses, võttes arvesse samalaadset korda käsitlevate eelmiste lepingutega omandatud kogemusi. |
| --- | --- |

(4)

On vaja töötada välja vahendid kõnealuse lepingu tingimuste haldamiseks ühenduses, võttes arvesse samalaadset korda käsitlevate eelmiste lepingutega omandatud kogemusi.

| (5) | On asjakohane liigitada kõnealused tooted nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrusega (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (3) kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri (KN) põhjal. |
| --- | --- |

(5)

On asjakohane liigitada kõnealused tooted nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrusega (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (3) kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri (KN) põhjal.

| (6) | On vaja tagada, et kõnealuste toodete päritolu kontrollitakse ning et selleks võetakse kasutusele asjakohased halduskoostöö meetodid. |
| --- | --- |

(6)

On vaja tagada, et kõnealuste toodete päritolu kontrollitakse ning et selleks võetakse kasutusele asjakohased halduskoostöö meetodid.

| (7) | Lepingu tõhusaks kohaldamiseks on vaja kehtestada nõue, et kõnealuste toodete vabasse ringlusse laskmiseks ühenduses esitatakse ühenduse impordilitsents; samuti on vaja kasutusele võtta süsteem kõnealuste ühenduse impordilitsentside andmise haldamiseks. |
| --- | --- |

(7)

Lepingu tõhusaks kohaldamiseks on vaja kehtestada nõue, et kõnealuste toodete vabasse ringlusse laskmiseks ühenduses esitatakse ühenduse impordilitsents; samuti on vaja kasutusele võtta süsteem kõnealuste ühenduse impordilitsentside andmise haldamiseks.

| (8) | Toodete suhtes, mis on paigutatud vabatsooni või mida imporditakse tolliladustamise, ajutise impordi või seestöötlemise korra (peatamissüsteemi) alusel, ei tohiks kõnealuste toodete jaoks kehtestatud piiranguid kohaldada. |
| --- | --- |

(8)

Toodete suhtes, mis on paigutatud vabatsooni või mida imporditakse tolliladustamise, ajutise impordi või seestöötlemise korra (peatamissüsteemi) alusel, ei tohiks kõnealuste toodete jaoks kehtestatud piiranguid kohaldada.

| (9) | Tagamaks seda, et koguselisi piirnorme ei ületata, on vaja kehtestada haldusmenetlus, mille kohaselt liikmesriikide pädevad asutused ei väljasta impordilitsentse enne komisjonilt saadud eelnevat kinnitust, et kõnealused koguselised piirnormid ei ole veel ületatud. |
| --- | --- |

(9)

Tagamaks seda, et koguselisi piirnorme ei ületata, on vaja kehtestada haldusmenetlus, mille kohaselt liikmesriikide pädevad asutused ei väljasta impordilitsentse enne komisjonilt saadud eelnevat kinnitust, et kõnealused koguselised piirnormid ei ole veel ületatud.

| (10) | Lepinguga on ette nähtud Venemaa Föderatsiooni ja ühenduse vahelise koostöö süsteem, mille eesmärk on takistada lepingust kõrvalehoidmist ümberlaadimise teel, ettenähtud teekonna muutmise teel või muul viisil. Kehtestada tuleks konsulteerimiskord, mille alusel võib asjaomase riigiga kokku leppida, et koguselist piirnormi korrigeeritakse samas ulatuses, kui ilmneb, et lepingust on kõrvale hoitud. Venemaa Föderatsioon on samuti nõustunud võtma vajalikke meetmeid, et tagada kõikide korrigeerimiste kiire kohaldamine. Kui ettenähtud aja jooksul kokkulepet ei saavutata, võib ühendus lepingust kõrvalehoidmise kindlate tõendite olemasolu korral kasutada võimalust kohaldada samas ulatuses korrigeerimisi. |
| --- | --- |

(10)

Lepinguga on ette nähtud Venemaa Föderatsiooni ja ühenduse vahelise koostöö süsteem, mille eesmärk on takistada lepingust kõrvalehoidmist ümberlaadimise teel, ettenähtud teekonna muutmise teel või muul viisil. Kehtestada tuleks konsulteerimiskord, mille alusel võib asjaomase riigiga kokku leppida, et koguselist piirnormi korrigeeritakse samas ulatuses, kui ilmneb, et lepingust on kõrvale hoitud. Venemaa Föderatsioon on samuti nõustunud võtma vajalikke meetmeid, et tagada kõikide korrigeerimiste kiire kohaldamine. Kui ettenähtud aja jooksul kokkulepet ei saavutata, võib ühendus lepingust kõrvalehoidmise kindlate tõendite olemasolu korral kasutada võimalust kohaldada samas ulatuses korrigeerimisi.

| (11) | Käesoleva määrusega hõlmatud toodete impordiks ühendusse tuleb alates 1. jaanuarist 2007 esitada litsents vastavalt nõukogu 11. detsembri 2006. aasta määrusele (EÜ) nr 1872/2006 teatavate terasetoodetega kauplemise kohta Euroopa Ühenduse ja Venemaa Föderatsiooni vahel. (4) Lepingus on sätestatud, et kõnealune import arvatakse käesoleva määrusega 2007. aastaks kehtestatud piirnormidest maha. |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva määrusega hõlmatud toodete impordiks ühendusse tuleb alates 1. jaanuarist 2007 esitada litsents vastavalt nõukogu 11. detsembri 2006. aasta määrusele (EÜ) nr 1872/2006 teatavate terasetoodetega kauplemise kohta Euroopa Ühenduse ja Venemaa Föderatsiooni vahel. (4) Lepingus on sätestatud, et kõnealune import arvatakse käesoleva määrusega 2007. aastaks kehtestatud piirnormidest maha.

| (12) | Selguse huvides on seetõttu vaja asendada määrus (EÜ) nr 1872/2006 käesoleva määrusega, |
| --- | --- |

(12)

Selguse huvides on seetõttu vaja asendada määrus (EÜ) nr 1872/2006 käesoleva määrusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I   PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

1.   Käesolevat määrust kohaldatakse Venemaa Föderatsioonist pärinevate, I lisas loetletud terasetoodete impordi suhtes ühendusse.

2.   Kõnealuste terasetoodete liigitus tooterühmadesse on esitatud I lisas.

3.   Lõikes 1 osutatud toodete päritolu määratakse kindlaks ühenduses kehtivate eeskirjade kohaselt.

4.   Lõikes 1 osutatud toodete päritolu kontrollimise kord kehtestatakse II ja III peatükiga.

Artikkel 2

1.   Venemaa Föderatsioonist pärinevate, I lisas loetletud toodete impordi suhtes ühendusse kohaldatakse V lisas esitatud aastasi koguselisi piirnorme. Venemaa Föderatsioonist pärinevate, I lisas loetletud toodete ühendusse importimisel tuleb esitada II lisas esitatud päritolusertifikaat ja artikli 4 kohaselt liikmesriikide ametiasutuste välja antud impordiluba.

Lubatud impordikogused arvatakse maha koguselistest piirnormidest, mis on sätestatud selleks aastaks, mille jooksul nimetatud tooteid ekspordiriigist tarnitakse.

2.   Tagamaks, et kogused, mille kohta antakse välja impordiluba, ei ületa kunagi ühegi tooterühma puhul üldisi koguselisi piirnorme, annavad liikmesriikide pädevad asutused importija või importijate esitatud taotluse põhjal impordiloa välja ainult siis, kui komisjon on kinnitanud, et asjaomase tarnijariigi puhul on asjaomase terasetoodete tooterühma osas veel olemas kasutamata koguselisi piirnorme. Käesolevas määruses nimetatud liikmesriikide pädevad asutused on loetletud IV lisas.

3.   Kui alates 1. jaanuarist 2007 imporditakse tooteid, mille puhul nõuti vastavalt otsusele (EÜ) nr 1872/2006 litsentsi, siis arvatakse need V lisas sätestatud 2007. aasta asjaomastest piirnormidest maha.

4.   Käesoleva määruse kohaldamisel ning alates kohaldamiskuupäevast loetakse tooted teele saadetuks kuupäeval, mil need laaditi ekspordiks kasutatavale transpordivahendile.

Artikkel 3

1.   V lisas nimetatud koguselisi piirnorme ei kohaldata toodete suhtes, mis on paigutatud vabatsooni või vabalattu või mida imporditakse tolliladustamise, ajutise impordi või seestöötlemise korra (peatamissüsteemi) alusel.

2.   Kui lõikes 1 osutatud tooted lastakse seejärel vabasse ringlusse kas muutmata kujul või pärast töötlemist, kohaldatakse artikli 2 lõiget 2 ning ringlusse lastud tootekogus arvatakse maha V lisas sätestatud asjaomasest piirnormist.

Artikkel 4

1.   Artikli 2 lõike 2 kohaldamisel teatavad liikmesriikide pädevad asutused enne impordilubade väljaandmist komisjonile impordikogused, mis on esitatud vastuvõetud impordiloa taotlustes ja mida tõendavad saadud esmased ekspordilitsentsid. Komisjon omakorda kinnitab, et nimetatud taotletud kogust/koguseid võib importida liikmesriikide teadete saabumise järjekorras.

2.   Komisjonile saadetud teadetes sisalduvad taotlused kehtivad, kui nendes on selgelt igal üksikjuhtumil märgitud ekspordiriik, asjaomane tooterühm, imporditavad kogused, ekspordilitsentsi number, kvoodiaasta ja liikmesriik, kus tooted kavatsetakse vabasse ringlusse lasta.

3.   Komisjon kinnitab vastavalt võimalusele liikmesriikide ametiasutustele taotlustes esitatud üldkoguse iga tooterühma kohta. Lisaks sellele võtab komisjon viivitamata ühendust Venemaa Föderatsiooni pädevate asutustega juhtudel, kui teatatud taotletud kogused ületavad koguselisi piirnorme, et saada selgitusi ja leida kiire lahendus.

4.   Liikmesriikide pädevad asutused teavitavad viivitamata komisjoni, kui neile on teatatud impordiloa kehtivusaja jooksul kasutamata kogustest. Need kasutamata kogused kantakse automaatselt üle kogu ühenduse koguselise piirnormi hulka iga tooterühma osas.

5.   Lõigetes 1–4 nimetatud teatised edastatakse elektrooniliselt selleks rajatud arvutivõrgu kaudu, välja arvatud siis, kui olulistel tehnilistel põhjusel on vaja ajutiselt kasutada muid sidevahendeid.

6.   Impordiload või samaväärsed dokumendid antakse välja II peatüki kohaselt.

7.   Liikmesriikide pädevad asutused teatavad komisjonile kõikidest juba välja antud impordilitsentside või samaväärsete dokumentide tühistamistest, kui Venemaa Föderatsiooni pädevad asutused on vastavad ekspordilitsentsid tühistanud. Kui aga Venemaa Föderatsiooni pädevad asutused on komisjonile või liikmesriigi pädevatele asutustele teatanud ekspordilitsentsi tühistamisest pärast seda, kui sellega seotud tooted on ühendusse imporditud, arvatakse kõnealused kogused maha selle aasta koguselistest piirnormidest, mille jooksul toodete saatmine toimus.

Artikkel 5

Käesolevaga volitatakse komisjoni tegema lepingu artikli 3 lõigete 3 ja 4 ning artikli 10 lõike 1 kohaldamiseks vajalikke parandusi.

Artikkel 6

1.   Kui III peatükis kehtestatud korra kohaselt läbiviidud uurimise järel jõuab komisjon tema käsutuses olevale teabele tuginedes järeldusele, et Venemaa Föderatsioonist pärinevad I lisas loetletud tooted on ümber laaditud, nende teekonda on muudetud või need on muul viisil imporditud ühendusse artiklis 2 osutatud koguselistest piirnormidest kõrvale hoides, taotleb komisjon konsultatsioonide alustamist, et saavutada asjaomaste koguseliste piirnormide korrigeerimise kokkulepe.

2.   Kui kõrvalehoidmise kohta on kindlad tõendid, võib komisjon kuni lõikes 1 nimetatud konsultatsioonide tulemuste saamiseni paluda Venemaa Föderatsioonil võtta tarvitusele vajalikud ettevaatusabinõud tagamaks, et konsultatsioonide tulemusel kokku lepitud koguselisi piirnorme saab korrigeerida konsultatsioonitaotluse esitamise aastal või sellele järgneval aastal, kui jooksva aasta koguselised piirnormid on ammendatud.

3.   Kui ühendus ja Venemaa Föderatsioon ei leia rahuldavat lahendust ja kui komisjon jõuab järeldusele, et kõrvalehoidmise kohta on kindlad tõendid, arvab komisjon koguselistest piirnormidest maha sama hulga Venemaa Föderatsioonist pärinevaid tooteid.

II   PEATÜKK

KOGUSELISTE PIIRNORMIDE HALDAMISEL KOHALDATAV KORD

1.   JAGU

Klassifitseerimine

Artikkel 7

Käesoleva määrusega hõlmatud tooteid klassifitseeritakse määrusega (EMÜ) nr 2658/87 sätestatud kombineeritud nomenklatuuri (KN) alusel.

Artikkel 8

Nõukogu määrusega (EMÜ) nr 2658/87 asutatud nomenklatuurikomitee tariifi- ja statistikanomenklatuuri osakond vaatab komisjoni või liikmesriigi algatusel nimetatud määruse sätete kohaselt kiiresti läbi kõik küsimused, mis on seotud käesoleva määrusega hõlmatud toodete klassifitseerimisega kombineeritud nomenklatuuri alusel, et klassifitseerida need õigetesse tooterühmadesse.

Artikkel 9

Komisjon teatab Venemaa Föderatsioonile kõikidest käesoleva määrusega hõlmatud tooteid mõjutavatest koondnomenklatuuri ja TARICi koodide muudatustest ette vähemalt üks kuu enne nende jõustumist ühenduses.

Artikkel 10

Komisjon teavitab Venemaa Föderatsiooni pädevaid asutusi kõikidest ühenduses kehtiva korra kohaselt vastu võetud otsustest, mis käsitlevad käesoleva määrusega reguleeritud toodete klassifitseerimist, hiljemalt ühe kuu jooksul alates otsuste vastuvõtmisest. Selles teatises peab olema esitatud:

| a) | asjaomaste toodete kirjeldus; |
| --- | --- |

a)

asjaomaste toodete kirjeldus;

| b) | asjaomane tooterühm, kombineeritud nomenklatuuri kood (CN-kood) ja TARICi kood; |
| --- | --- |

b)

asjaomane tooterühm, kombineeritud nomenklatuuri kood (CN-kood) ja TARICi kood;

| c) | otsuse tegemise põhjused. |
| --- | --- |

c)

otsuse tegemise põhjused.

Artikkel 11

1.   Kui ühenduses kehtiva korra kohaselt vastu võetud klassifitseerimisotsus toob kaasa muutuse klassifitseerimises või käesoleva määrusega reguleeritud toote tooterühma muutuse, annavad liikmesriikide pädevad asutused otsuse jõustamiseks 30 päeva alates komisjonilt teate saamise kuupäevast.

2.   Enne otsuse jõustumiskuupäeva tarnitud tooted kuuluvad varasema klassifitseerimiskorra alla tingimusel, et kõnealused kaubad esitatakse ühendusse importimiseks 60 päeva jooksul alates sellest kuupäevast.

Artikkel 12

Kui käesoleva lisa artiklis 11 nimetatud ühenduses kehtiva korra kohaselt vastu võetud klassifitseerimisotsus käsitleb tooterühma, mille suhtes kohaldatakse koguselist piirnormi, algatab komisjon vajaduse korral viivitamata konsultatsioonid artikli 9 kohaselt, et kokku leppida V lisas ette nähtud asjaomaste koguseliste piirnormide vajalike korrigeerimiste osas.

Artikkel 13

1.   Kui käesoleva määrusega hõlmatud toodete impordiks vajalikes dokumentides märgitud klassifikatsioon erineb kaupade sihtliikmesriigi pädevate asutuste aluseks võetud klassifikatsioonist, kehtib kõnealustele kaupadele ajutiselt impordikorraldus, mida neile käesoleva määruse sätete alusel kohaldatakse eelnimetatud pädevate asutuste aluseks võetud klassifikatsiooni alusel, piiramata sellega teiste seda küsimust reguleerivate sätete täitmist.

2.   Liikmesriikide pädevad asutused teatavad komisjonile lõikes 1 osutatud juhtudest, märkides eelkõige:

| a) | kõnealuste toodete koguse; |
| --- | --- |

a)

kõnealuste toodete koguse;

| b) | impordidokumentides märgitud tooterühma ja pädevate asutuste määratud tooterühma; |
| --- | --- |

b)

impordidokumentides märgitud tooterühma ja pädevate asutuste määratud tooterühma;

| c) | ekspordilitsentsi numbri ja selles märgitud kategooria. |
| --- | --- |

c)

ekspordilitsentsi numbri ja selles märgitud kategooria.

3.   Pärast ümberklassifitseerimist ei anna liikmesriikide pädevad asutused terasetoodete jaoks, mille suhtes kohaldatakse V lisas esitatud ühenduse koguselist piirnormi, uut impordiluba välja enne, kui nad on saanud komisjonilt kinnituse, et imporditavad kogused mahuvad kasutamata koguseliste piirnormide piiresse käesoleva määruse artiklis 4 ette nähtud korra kohaselt.

4.   Komisjon teavitab asjaomaseid ekspordiriike käesolevas artiklis osutatud juhtudest.

Artikkel 14

Artiklis 13 nimetatud juhtudel ning Venemaa Föderatsiooni pädevate asutuste poolt arutamiseks saadetud samalaadsetel juhtudel alustab komisjon vajaduse korral Venemaa Föderatsiooniga konsultatsioone, et jõuda kokkuleppele vaidlusaluste toodete lõpliku klassifikatsiooni suhtes.

Artikkel 15

Komisjon võib kokkuleppel importiva liikmesriigi või liikmesriikide ja Venemaa Föderatsiooni pädevate asutustega artiklis 14 nimetatud juhtudel kindlaks määrata vaidlusaluste toodete lõpliku klassifikatsiooni.

Artikkel 16

Kui artiklis 13 osutatud vaidlusaluseid juhtumeid ei saa lahendada vastavalt artiklile 14, peab komisjon määruse (EMÜ) nr 2658/87 artikli 10 sätete kohaselt vastu võtma meetme, millega kehtestatakse nende kaupade klassifitseerimine kombineeritud nomenklatuuris.

2.   JAGU

Kahekordne kontrollisüsteem koguseliste piirnormide haldamiseks

Artikkel 17

1.   Venemaa Föderatsiooni pädevad asutused annavad välja ekspordilitsentsi kõikide saadetiste jaoks, mis sisaldavad terasetooteid, mille suhtes kohaldatakse V lisas esitatud koguselisi piirnorme, arvestades nimetatud piirnormide suurust.

2.   Importija esitab ekspordilitsentsi originaali artiklis 20 nimetatud impordiloa saamiseks.

Artikkel 18

1.   Koguseliste piirnormide ekspordilitsents vastab II lisas esitatud näidisele ning selles kinnitatakse muu hulgas, et asjaomase kauba kogus on arvatud maha asjakohase tooterühma suhtes kehtestatud koguselisest piirnormist.

2.   Iga ekspordilitsents hõlmab ainult üht I lisas loetletud tooterühma.

Artikkel 19

Eksport arvatakse maha koguselistest piirnormidest, mis on kehtestatud selleks aastaks, mille jooksul ekspordilitsentsiga hõlmatud tooteid artikli 2 lõikes 4 määratletud tähenduses veeti.

Artikkel 20

1.   Kui komisjon on artikli 4 kohaselt kinnitanud, et taotletud koguse võib lugeda kõnealuse koguselise piirnormi hulka, annavad liikmesriikide pädevad asutused välja impordiloa hiljemalt kümne tööpäeva jooksul alates kuupäevast, kui importija esitab vastava ekspordilitsentsi originaali. See esitamine ei või toimuda hiljem kui ekspordilitsentsiga hõlmatud toodete saatmise aastale järgneva aasta 31. märtsil. Impordiloa väljastavad mis tahes liikmesriigi pädevad asutused olenemata ekspordilitsentsil märgitud liikmesriigist, selle koguse piires, mille kohta komisjon on artikli 4 kohaselt kinnitanud, et see mahub kõnealuse koguselise piirnormi kasutamata osasse.

2.   Impordiluba kehtib neli kuud alates väljaandmise kuupäevast. Importija nõuetekohaselt motiveeritud taotluse korral võivad liikmesriigi pädevad asutused kehtivuse tähtaega pikendada ajavahemikuks, mis ei ületa nelja kuud.

3.   Impordiload koostatakse III lisas esitatud näidise kohaselt ning need kehtivad kogu ühenduse tolliterritooriumil.

4.   Impordiloa saamiseks esitatud deklaratsioonis või taotluses peab importija märkima:

| a) | eksportija täieliku nime ja aadressi; |
| --- | --- |

a)

eksportija täieliku nime ja aadressi;

| b) | importija täieliku nimi ja aadressi; |
| --- | --- |

b)

importija täieliku nimi ja aadressi;

| c) | kaupade täpse kirjelduse ja TARICi koodi(d); |
| --- | --- |

c)

kaupade täpse kirjelduse ja TARICi koodi(d);

| d) | kaupade päritoluriigi; |
| --- | --- |

d)

kaupade päritoluriigi;

| e) | lähteriigi; |
| --- | --- |

e)

lähteriigi;

| f) | asjaomase tooterühma ja asjaomase toote koguse; |
| --- | --- |

f)

asjaomase tooterühma ja asjaomase toote koguse;

| g) | netomassid KNi rubriikide kaupa; |
| --- | --- |

g)

netomassid KNi rubriikide kaupa;

| h) | kaupade CIF-väärtuse ühenduse välispiiril CN-koodi järgi; |
| --- | --- |

h)

kaupade CIF-väärtuse ühenduse välispiiril CN-koodi järgi;

| i) | vajaduse korral maksmise ja tarnimise kuupäevad ning veokirja ja ostulepingu; |
| --- | --- |

i)

vajaduse korral maksmise ja tarnimise kuupäevad ning veokirja ja ostulepingu;

| j) | ekspordilitsentsi kuupäeva ja numbri; |
| --- | --- |

j)

ekspordilitsentsi kuupäeva ja numbri;

| k) | halduseesmärkidel kasutatava sisekoodi; |
| --- | --- |

k)

halduseesmärkidel kasutatava sisekoodi;

| l) | kuupäeva ja importija allkirja. |
| --- | --- |

l)

kuupäeva ja importija allkirja.

5.   Importijad ei ole kohustatud importima impordiloaga hõlmatud üldkogust ühe saadetisena.

6.   Impordiloa võib väljastada elektrooniliselt, kui asjaomastel tolliasutustel on sellele dokumendile juurdepääs arvutivõrgu kaudu.

Artikkel 21

Liikmesriikide asutuste välja antud impordilubade kehtivus sõltub Venemaa Föderatsiooni pädevate asutuste välja antud ekspordilitsentsi kehtivusest ja kogustest, mis on näidatud litsentsides, mille alusel pädevad asutused on impordiload välja andnud.

Artikkel 22

Ilma et see piiraks muude kehtivates eeskirjades ette nähtud tingimuste kohaldamist, annavad liikmesriikide pädevad asutused impordiload või samaväärsed dokumendid välja artikli 2 lõike 2 kohaselt ühtki ühenduse importijat tema asukoha tõttu ühenduses diskrimineerimata.

Artikkel 23

1.   Kui komisjon tuvastab, et Venemaa Föderatsiooni poolt mis tahes aastal konkreetse tooterühma kohta väljaantud ekspordilitsentsiga hõlmatud üldkogus ületab selle tooterühma suhtes kehtestatud koguselise piirnormi, teavitatakse sellest liikmesriikide pädevaid asutusi viivitamata, et peatada impordilubade edasine väljaandmine. Sellisel juhul alustab komisjon viivitamatult konsultatsioone.

2.   Liikmesriigi pädevad asutused keelduvad välja andmast impordilubasid Venemaa Föderatsioonist pärinevatele toodetele, millel ei ole käesoleva peatüki sätete kohaselt väljaantud ekspordilitsentsi.

3.   JAGU

Üldsätted

Artikkel 24

1.   Artiklis 17 osutatud ekspordilitsentsile ning artiklis 2 osutatud päritolusertifikaadile võib vajaduse korral lisada nõuetekohaselt märgistatud koopiad. Nende dokumentide originaal ja koopiad koostatakse inglise keeles.

2.   Kui lõikes 1 osutatud dokumendid koostatakse käsitsi, peab kanded tegema tindiga ja trükitähtedes.

3.   Ekspordilitsentside või samaväärsete dokumentide ning päritolusertifikaatide mõõdud on 210 × 297 mm. Kasutatav paber peab olema puidumassi jääkideta valge liimitatud kirjapaber, mis kaalub vähemalt 25 g/m2. Iga osa trükitakse giljoššmustriga taustale, mis toob nähtavale kõik mehhaaniliste või keemiliste vahenditega tehtud võltsingud.

4.   Liikmesriikide pädevad asutused aktsepteerivad käesoleva määruse sätete kohaseks importimiseks ainult originaaldokumente.

5.   Igal ekspordilitsentsil või samaväärsel dokumendil ja päritolusertifikaadil peab olema trükitud või käsitsi kirjutatud standardne seerianumber, mille järgi saab seda identifitseerida.

6.   See number koosneb järgmistest osadest:

| — | kaks tähte eksportiva riigi identifitseerimiseks järgmiselt:







  RU | = | Venemaa Föderatsioon; |
| --- | --- | --- | --- |

—

kaks tähte eksportiva riigi identifitseerimiseks järgmiselt:

RU

=

Venemaa Föderatsioon;

| — | kaks tähte kavandatava sihtliikmesriigi identifitseerimiseks järgmiselt:







  BE | = | Belgia; |
| --- | --- | --- | --- |
| BG | = | Bulgaaria; |
| CZ | = | Tšehhi Vabariik; |
| DK | = | Taani; |
| DE | = | Saksamaa; |
| EE | = | Eesti; |
| EL | = | Kreeka; |
| ES | = | Hispaania; |
| FR | = | Prantsusmaa; |
| IE | = | Iirimaa; |
| IT | = | Itaalia; |
| CY | = | Küpros; |
| LV | = | Läti; |
| LT | = | Leedu; |
| LU | = | Luksemburg; |
| HU | = | Ungari; |
| MT | = | Malta; |
| NL | = | Madalmaad; |
| AT | = | Austria; |
| PL | = | Poola; |
| PT | = | Portugal; |
| RO | = | Rumeenia; |
| SI | = | Sloveenia; |
| SK | = | Slovakkia; |
| FI | = | Soome; |
| SE | = | Rootsi; |
| GB | = | Ühendkuningriik; |

—

kaks tähte kavandatava sihtliikmesriigi identifitseerimiseks järgmiselt:

BE

=

Belgia;

BG

=

Bulgaaria;

CZ

=

Tšehhi Vabariik;

DK

=

Taani;

DE

=

Saksamaa;

EE

=

Eesti;

EL

=

Kreeka;

ES

=

Hispaania;

FR

=

Prantsusmaa;

IE

=

Iirimaa;

IT

=

Itaalia;

CY

=

Küpros;

LV

=

Läti;

LT

=

Leedu;

LU

=

Luksemburg;

HU

=

Ungari;

MT

=

Malta;

NL

=

Madalmaad;

AT

=

Austria;

PL

=

Poola;

PT

=

Portugal;

RO

=

Rumeenia;

SI

=

Sloveenia;

SK

=

Slovakkia;

FI

=

Soome;

SE

=

Rootsi;

GB

=

Ühendkuningriik;

| — | ühekohaline number kvoodiaasta identifitseerimiseks vastavalt aastaarvu viimasele numbrile, nt 7 tähendab 2007; |
| --- | --- |

—

ühekohaline number kvoodiaasta identifitseerimiseks vastavalt aastaarvu viimasele numbrile, nt 7 tähendab 2007;

| — | kahekohaline number dokumendi välja andnud ekspordiriigi ametiasutuse tähistamiseks; |
| --- | --- |

—

kahekohaline number dokumendi välja andnud ekspordiriigi ametiasutuse tähistamiseks;

| — | viiekohaline järjekorranumber 00001st kuni 99999ni, mis on antud konkreetsele sihtliikmesriigile. |
| --- | --- |

—

viiekohaline järjekorranumber 00001st kuni 99999ni, mis on antud konkreetsele sihtliikmesriigile.

Artikkel 25

Ekspordilitsentsi ja päritolusertifikaadi võib välja anda pärast nendes nimetatud toodete tarnimist. Sellisel juhul kannavad need märget „issued retrospectively” (tagantjärele välja antud).

Artikkel 26

Ekspordilitsentsi või päritolusertifikaadi varguse, kadumise või hävimise korral võib eksportija taotleda selle välja andnud pädevalt asutuselt duplikaati tema valduses olevate ekspordidokumentide põhjal. Sel viisil välja antud litsentsi või sertifikaadi duplikaadil on märge „duplicate” (duplikaat).

Duplikaadile on märgitud litsentsi või sertifikaadi originaali kuupäev.

4.   JAGU

Ühenduse impordilitsents – ühtne vorm

Artikkel 27

1.   Artiklis 20 osutatud impordilubade väljaandmiseks kasutavad liikmesriikide pädevad asutused III lisas esitatud impordilitsentsi näidist.

2.   Impordilitsentsid ja nende väljavõtted vormistatakse kahes eksemplaris, kusjuures üks eksemplar, millele märgitakse sõnad „Omaniku eksemplar” ja number 1, antakse taotlejale ja teine, millele märgitakse sõnad „Väljaandva ametiasutuse eksemplar” ja number 2, jääb litsentsi väljastanud ametiasutusele. Haldusotstarbel võib pädev asutus eksemplarist nr 2 teha täiendavaid koopiaid.

3.   Vormid trükitakse valgele puidumassi jääkideta kirjapaberile kaaluga 55–65 g/m2. Vormi mõõdud on 210 × 297 mm; masinakirja reavahe on 4,24 mm (üks kuuendik tolli); vormi kujundust ja mõõte järgitakse täpselt. Eksemplari nr 1, s.o litsentsi enda mõlemal küljel on lisaks punane giljoššmustriline trükitud taust, mis toob nähtavale kõik mehaaniliste või keemiliste vahenditega tehtud võltsingud.

4.   Vormide trükkimise eest vastutavad liikmesriigid. Vorme võib trükkida ka asukohaliikmesriigi poolt määratud trükikojas. Viimasel juhul peab igal vormil olema viide sellisele määramisele. Igale vormile märgitakse trükikoja nimi ja aadress või tähis, mis võimaldab trükikoda tuvastada.

5.   Impordilitsentsidele või nende väljavõtetele märgitakse väljaandmisel väljastamisnumber, mille määravad liikmesriigi pädevad asutused. Impordilitsentsi number teatatakse komisjonile elektrooniliselt artiklis 4 ette nähtud arvutivõrgu kaudu.

6.   Litsentsid ja väljavõtted koostatakse neid välja andva liikmesriigi riigikeeles või ühes selle liikmesriigi riigikeeltest.

7.   Lahtrisse 10 märgivad pädevad asutused asjakohase terasetoodete rühma.

8.   Väljaandvate asutuste ja arvestusasutuste märgid tehakse pitsatiga. Selle võib siiski asendada reljeefpitsati jäljendiga, mis võimaldab tähtede ja numbrite perforeerimist, või litsentsile trükkimisega. Väljaandvad asutused kasutavad sel viisil eraldatud koguste registreerimiseks võltsimiskindlaid meetodeid, et numbrite või viidete lisamine oleks võimatu.

9.   Eksemplaride nr 1 ja 2 tagaküljel on lahter, kuhu võivad koguseid sisse kanda impordiga seotud vorminõuete täitmise puhul tolliasutused või väljavõtte tegemise puhul pädevad haldusasutused. Kui litsentsil või selle väljavõttel on eraldatud koguste märkimiseks jäetud liiga vähe ruumi, võivad pädevad asutused kasutada üht või enamat lisalehte, millel on samad lahtrid kui litsentsi esimesel ja teisel eksemplaril või nende väljavõtetel. Koguseid eraldavad asutused löövad pitseri nii, et üks pool pitserist on litsentsi või selle väljavõtte peal ja teine pool lisalehel. Igale järgmisele väljaantud lisalehele lüüakse pitser samamoodi, nii et pool pitserist on sellel lehel ja pool eelmisel.

10.   Ühe liikmesriigi ametiasutuste välja antud impordilitsentsidel ja väljavõtetel ning nende kannetel ja kinnitusmärgetel on teistes liikmesriikides samasugune õiguslik jõud kui nende liikmesriikide ametiasutuste välja antud dokumentidel ja kannetel ning kinnitusmärgetel.

11.   Asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused võivad vajaduse korral nõuda kõikide litsentside või väljavõtete tõlkimist selle liikmesriigi riigikeelde või ühte riigikeeltest.

III   PEATÜKK

HALDUSKOOSTÖÖ

Artikkel 28

Komisjon edastab liikmesriikide asutustele nende Venemaa Föderatsiooni asutuste nimed ja aadressid, kes on pädevad välja andma päritolusertifikaate ja ekspordilitsentse, ning nende asutuste pitsatite jäljendid.

Artikkel 29

1.   Päritolusertifikaatide või ekspordilitsentside järelkontrolli tehakse pisteliselt või siis, kui liikmesriikide pädevatel asutustel tekib põhjendatud kahtlus, kas päritolusertifikaat või ekspordilitsents on ehtne või kas teave kõnealuste toodete tegeliku päritolu kohta on õige.

Sel juhul tagastavad ühenduse pädevad asutused päritolusertifikaadi või ekspordilitsentsi või selle koopia Venemaa Föderatsiooni asjaomasele pädevale asutusele, esitades vajaduse korral sisust või vormist lähtuvad põhjendused. Kui kaubaarve on esitatud, lisatakse kaubaarve või selle koopia päritolusertifikaadile või ekspordilitsentsile või selle koopiale. Samuti edastavad pädevad asutused kõik saadud andmed, mille põhjal võib oletada, et nimetatud päritolusertifikaadis või ekspordilitsentsis esitatud andmed on ebaõiged.

2.   Lõike 1 sätteid kohaldatakse ka päritoludeklaratsioonide järelkontrolli puhul.

3.   Lõike 1 kohase järelkontrolli tulemused edastatakse ühenduse pädevatele asutustele hiljemalt kolme kuu jooksul. Edastatud teabes märgitakse, kas vaidlustatud sertifikaat, litsents või deklaratsioon käsitleb tegelikult eksporditud kaupa ja kas kaup vastab käesoleva peatüki kohase ühendusse eksportimise tingimustele. Ühenduse pädevad asutused võivad samuti taotleda kõikide nende dokumentide koopiaid, mis on vajalikud eelkõige kauba päritolu tõendavate asjaolude täielikuks kindlakstegemiseks.

4.   Kui kontrolli tulemusel ilmneb, et päritoludeklaratsiooni on kasutatud vääriti või eeskirju jämedalt eirates, teatab asjaomane liikmesriik sellest komisjonile. Komisjon edastab teabe teistele liikmesriikidele.

5.   Käesolevas artiklis sätestatud pisteline kontroll ei takista kõnealuste toodete vabasse ringlusse lubamist.

Artikkel 30

1.   Kui artiklis 29 nimetatud kontrollimenetlus või ühenduse pädevatele asutustele kättesaadav teave näitab, et käesoleva peatüki sätteid on rikutud, paluvad nimetatud asutused Venemaa Föderatsioonil teha või lasta teha asjakohased järelepärimised toimingute kohta, mis on või tunduvad olevat vastuolus käesoleva peatüki sätetega. Nende järelepärimiste tulemused edastatakse ühenduse pädevatele asutustele koos kogu muu asjakohase teabega, mis võimaldab kindlaks teha kauba tegeliku päritolu.

2.   Käesoleva peatüki sätete kohaste meetmete raames võivad ühenduse pädevad asutused vahetada Venemaa Föderatsiooni pädevate asutustega igasugust teavet, et vältida käesoleva peatüki sätete rikkumist.

3.   Kui on tuvastatud, et käesoleva peatüki sätetega on satutud vastuollu, võib komisjon võtta vajalikke meetmeid, et vältida sellise vastuolu kordumist.

Artikkel 31

Komisjon koordineerib meetmeid, mida liikmesriikide pädevad asutused käesoleva peatüki sätete kohaselt võtavad. Liikmesriikide pädevad asutused teatavad võetud meetmetest ja saadud tulemustest komisjonile ja teistele liikmesriikidele.

IV   PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 32

Määrus (EÜ) nr 1872/2006 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 33

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. oktoober 2007

Nõukogu nimel

eesistuja

J. SILVA

---

(1)  EÜT L 327, 28.11.1997, lk 3.

1

(2)  Vt käesoleva ELT lk 52.

2

(3)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 733/2007 (ELT L 169, 29.6.2007, lk 1).

3

(4)  ELT L 360, 19.12.2006, lk 41.

4

---

I LISA

SA. Lehtvaltstooted

SA1. Rullid

| | 7208100000 |
| --- | --- |

7208100000

| | 7208250000 |
| --- | --- |

7208250000

| | 7208260000 |
| --- | --- |

7208260000

| | 7208270000 |
| --- | --- |

7208270000

| | 7208360000 |
| --- | --- |

7208360000

| | 7208370010 |
| --- | --- |

7208370010

| | 7208370090 |
| --- | --- |

7208370090

| | 7208380010 |
| --- | --- |

7208380010

| | 7208380090 |
| --- | --- |

7208380090

| | 7208390010 |
| --- | --- |

7208390010

| | 7208390090 |
| --- | --- |

7208390090

| | 7211140010 |
| --- | --- |

7211140010

| | 7211190010 |
| --- | --- |

7211190010

| | 7219110000 |
| --- | --- |

7219110000

| | 7219121000 |
| --- | --- |

7219121000

| | 7219129000 |
| --- | --- |

7219129000

| | 7219131000 |
| --- | --- |

7219131000

| | 7219139000 |
| --- | --- |

7219139000

| | 7219141000 |
| --- | --- |

7219141000

| | 7219149000 |
| --- | --- |

7219149000

| | 7225303010 |
| --- | --- |

7225303010

| | 7225401510 |
| --- | --- |

7225401510

| | 7225502010 |
| --- | --- |

7225502010

| | 7225301000 |
| --- | --- |

7225301000

| | 7225309000 |
| --- | --- |

7225309000

SA2. Raskplaadid

| | 7208400010 |
| --- | --- |

7208400010

| | 7208512010 |
| --- | --- |

7208512010

| | 7208512091 |
| --- | --- |

7208512091

| | 7208512093 |
| --- | --- |

7208512093

| | 7208512097 |
| --- | --- |

7208512097

| | 7208512098 |
| --- | --- |

7208512098

| | 7208519100 |
| --- | --- |

7208519100

| | 7208519810 |
| --- | --- |

7208519810

| | 7208519891 |
| --- | --- |

7208519891

| | 7208519899 |
| --- | --- |

7208519899

| | 7208529100 |
| --- | --- |

7208529100

| | 7208521000 |
| --- | --- |

7208521000

| | 7208529900 |
| --- | --- |

7208529900

| | 7208531000 |
| --- | --- |

7208531000

| | 7211130000 |
| --- | --- |

7211130000

SA3. Muud lehtvaltstooted

| | 7208400090 |
| --- | --- |

7208400090

| | 7208539000 |
| --- | --- |

7208539000

| | 7208540000 |
| --- | --- |

7208540000

| | 7208908010 |
| --- | --- |

7208908010

| | 7209150000 |
| --- | --- |

7209150000

| | 7209161000 |
| --- | --- |

7209161000

| | 7209169000 |
| --- | --- |

7209169000

| | 7209171000 |
| --- | --- |

7209171000

| | 7209179000 |
| --- | --- |

7209179000

| | 7209181000 |
| --- | --- |

7209181000

| | 7209189100 |
| --- | --- |

7209189100

| | 7209189900 |
| --- | --- |

7209189900

| | 7209250000 |
| --- | --- |

7209250000

| | 7209261000 |
| --- | --- |

7209261000

| | 7209269000 |
| --- | --- |

7209269000

| | 7209271000 |
| --- | --- |

7209271000

| | 7209279000 |
| --- | --- |

7209279000

| | 7209281000 |
| --- | --- |

7209281000

| | 7209289000 |
| --- | --- |

7209289000

| | 7209908010 |
| --- | --- |

7209908010

| | 7210110010 |
| --- | --- |

7210110010

| | 7210122010 |
| --- | --- |

7210122010

| | 7210128010 |
| --- | --- |

7210128010

| | 7210200010 |
| --- | --- |

7210200010

| | 7210300010 |
| --- | --- |

7210300010

| | 7210410010 |
| --- | --- |

7210410010

| | 7210490010 |
| --- | --- |

7210490010

| | 7210500010 |
| --- | --- |

7210500010

| | 7210610010 |
| --- | --- |

7210610010

| | 7210690010 |
| --- | --- |

7210690010

| | 7210701010 |
| --- | --- |

7210701010

| | 7210708010 |
| --- | --- |

7210708010

| | 7210903010 |
| --- | --- |

7210903010

| | 7210904010 |
| --- | --- |

7210904010

| | 7210908091 |
| --- | --- |

7210908091

| | 7211140090 |
| --- | --- |

7211140090

| | 7211190090 |
| --- | --- |

7211190090

| | 7211233091 |
| --- | --- |

7211233091

| | 7211238091 |
| --- | --- |

7211238091

| | 7211290010 |
| --- | --- |

7211290010

| | 7211908010 |
| --- | --- |

7211908010

| | 7212101000 |
| --- | --- |

7212101000

| | 7212109011 |
| --- | --- |

7212109011

| | 7212200011 |
| --- | --- |

7212200011

| | 7212300011 |
| --- | --- |

7212300011

| | 7212402010 |
| --- | --- |

7212402010

| | 7212402091 |
| --- | --- |

7212402091

| | 7212408011 |
| --- | --- |

7212408011

| | 7212502011 |
| --- | --- |

7212502011

| | 7212503011 |
| --- | --- |

7212503011

| | 7212504011 |
| --- | --- |

7212504011

| | 7212506111 |
| --- | --- |

7212506111

| | 7212506911 |
| --- | --- |

7212506911

| | 7212509013 |
| --- | --- |

7212509013

| | 7212600011 |
| --- | --- |

7212600011

| | 7212600091 |
| --- | --- |

7212600091

| | 7219211000 |
| --- | --- |

7219211000

| | 7219219000 |
| --- | --- |

7219219000

| | 7219221000 |
| --- | --- |

7219221000

| | 7219229000 |
| --- | --- |

7219229000

| | 7219230000 |
| --- | --- |

7219230000

| | 7219240000 |
| --- | --- |

7219240000

| | 7219310000 |
| --- | --- |

7219310000

| | 7219321000 |
| --- | --- |

7219321000

| | 7219329000 |
| --- | --- |

7219329000

| | 7219331000 |
| --- | --- |

7219331000

| | 7219339000 |
| --- | --- |

7219339000

| | 7219341000 |
| --- | --- |

7219341000

| | 7219349000 |
| --- | --- |

7219349000

| | 7219351000 |
| --- | --- |

7219351000

| | 7219359000 |
| --- | --- |

7219359000

| | 7225401290 |
| --- | --- |

7225401290

| | 7225409000 |
| --- | --- |

7225409000

SA4. Legeer-terastooted

| | 7226200010 |
| --- | --- |

7226200010

| | 7226912000 |
| --- | --- |

7226912000

| | 7226919100 |
| --- | --- |

7226919100

| | 7226919900 |
| --- | --- |

7226919900

| | 7226997010 |
| --- | --- |

7226997010

SA5. Legeerterasest kvartovaltslehed

| | 7225401230 |
| --- | --- |

7225401230

| | 7225404000 |
| --- | --- |

7225404000

| | 7225406000 |
| --- | --- |

7225406000

| | 7225990010 |
| --- | --- |

7225990010

SA6. Legeeritud külmvalts- ja pinnatud teraslehed

| | 7225508000 |
| --- | --- |

7225508000

| | 7225910010 |
| --- | --- |

7225910010

| | 7225920010 |
| --- | --- |

7225920010

| | 7226920010 |
| --- | --- |

7226920010

SB. Pikad tooted

SB1. Talad

| | 7207198010 |
| --- | --- |

7207198010

| | 7207208010 |
| --- | --- |

7207208010

| | 7216311000 |
| --- | --- |

7216311000

| | 7216319000 |
| --- | --- |

7216319000

| | 7216321100 |
| --- | --- |

7216321100

| | 7216321900 |
| --- | --- |

7216321900

| | 7216329100 |
| --- | --- |

7216329100

| | 7216329900 |
| --- | --- |

7216329900

| | 7216331000 |
| --- | --- |

7216331000

| | 7216339000 |
| --- | --- |

7216339000

SB2. Valtstraat

| | 7213100000 |
| --- | --- |

7213100000

| | 7213200000 |
| --- | --- |

7213200000

| | 7213911000 |
| --- | --- |

7213911000

| | 7213912000 |
| --- | --- |

7213912000

| | 7213914100 |
| --- | --- |

7213914100

| | 7213914900 |
| --- | --- |

7213914900

| | 7213917000 |
| --- | --- |

7213917000

| | 7213919000 |
| --- | --- |

7213919000

| | 7213991000 |
| --- | --- |

7213991000

| | 7213999000 |
| --- | --- |

7213999000

| | 7221001000 |
| --- | --- |

7221001000

| | 7221009000 |
| --- | --- |

7221009000

| | 7227100000 |
| --- | --- |

7227100000

| | 7227200000 |
| --- | --- |

7227200000

| | 7227901000 |
| --- | --- |

7227901000

| | 7227905000 |
| --- | --- |

7227905000

| | 7227909500 |
| --- | --- |

7227909500

SB3. Muud pikad tooted

| | 7207191210 |
| --- | --- |

7207191210

| | 7207191291 |
| --- | --- |

7207191291

| | 7207191299 |
| --- | --- |

7207191299

| | 7207205200 |
| --- | --- |

7207205200

| | 7214200000 |
| --- | --- |

7214200000

| | 7214300000 |
| --- | --- |

7214300000

| | 7214911000 |
| --- | --- |

7214911000

| | 7214919000 |
| --- | --- |

7214919000

| | 7214991000 |
| --- | --- |

7214991000

| | 7214993100 |
| --- | --- |

7214993100

| | 7214993900 |
| --- | --- |

7214993900

| | 7214995000 |
| --- | --- |

7214995000

| | 7214997100 |
| --- | --- |

7214997100

| | 7214997900 |
| --- | --- |

7214997900

| | 7214999500 |
| --- | --- |

7214999500

| | 7215900010 |
| --- | --- |

7215900010

| | 7216100000 |
| --- | --- |

7216100000

| | 7216210000 |
| --- | --- |

7216210000

| | 7216220000 |
| --- | --- |

7216220000

| | 7216401000 |
| --- | --- |

7216401000

| | 7216409000 |
| --- | --- |

7216409000

| | 7216501000 |
| --- | --- |

7216501000

| | 7216509100 |
| --- | --- |

7216509100

| | 7216509900 |
| --- | --- |

7216509900

| | 7216990010 |
| --- | --- |

7216990010

| | 7218992000 |
| --- | --- |

7218992000

| | 7222111100 |
| --- | --- |

7222111100

| | 7222111900 |
| --- | --- |

7222111900

| | 7222118100 |
| --- | --- |

7222118100

| | 7222118900 |
| --- | --- |

7222118900

| | 7222191000 |
| --- | --- |

7222191000

| | 7222199000 |
| --- | --- |

7222199000

| | 7222309710 |
| --- | --- |

7222309710

| | 7222401000 |
| --- | --- |

7222401000

| | 7222409010 |
| --- | --- |

7222409010

| | 7224900289 |
| --- | --- |

7224900289

| | 7224903100 |
| --- | --- |

7224903100

| | 7224903800 |
| --- | --- |

7224903800

| | 7228102000 |
| --- | --- |

7228102000

| | 7228201010 |
| --- | --- |

7228201010

| | 7228201091 |
| --- | --- |

7228201091

| | 7228209110 |
| --- | --- |

7228209110

| | 7228209190 |
| --- | --- |

7228209190

| | 7228302000 |
| --- | --- |

7228302000

| | 7228304100 |
| --- | --- |

7228304100

| | 7228304900 |
| --- | --- |

7228304900

| | 7228306100 |
| --- | --- |

7228306100

| | 7228306900 |
| --- | --- |

7228306900

| | 7228307000 |
| --- | --- |

7228307000

| | 7228308900 |
| --- | --- |

7228308900

| | 7228602010 |
| --- | --- |

7228602010

| | 7228608010 |
| --- | --- |

7228608010

| | 7228701000 |
| --- | --- |

7228701000

| | 7228709010 |
| --- | --- |

7228709010

| | 7228800010 |
| --- | --- |

7228800010

| | 7228800090 |
| --- | --- |

7228800090

| | 7301100000 |
| --- | --- |

7301100000

---

II LISA

Image

Image

Image

Image

---

III LISA

Image

Image

Image

Image

---

IV LISA

СПИСЪК НА КОМПЕТЕНТНИТЕ НАЦИОНАЛНИ ВЛАСТИ

LISTA DE LAS AUTORIDADES NACIONALES COMPETENTES

SEZNAM PŘÍSLUŠNÝCH VNITROSTÁTNÍCH ORGÁNŮ

LISTE OVER KOMPETENTE NATIONALE MYNDIGHEDER

LISTE DER ZUSTÄNDIGEN BEHÖRDEN DER MITGLIEDSTAATEN

PÄDEVATE RIIKLIKE ASUTUSTE NIMEKIRI

ΔΙΕΥΘΥΝΣΕΙΣ ΤΩΝ ΑΡΧΩΝ ΕΚΔΟΣΗΣ ΑΔΕΙΩΝ ΤΩΝ ΚΡΑΤΩΝ ΜΕΛΩΝ

LIST OF THE COMPETENT NATIONAL AUTHORITIES

LISTE DES AUTORITÉS NATIONALES COMPÉTENTES

ELENCO DELLE COMPETENTI AUTORITA NAZIONALI

VALSTU KOMPETENTO IESTAŽU SARAKSTS

ATSAKINGŲ NACIONALINIŲ INSTITUCIJŲ SĄRAŠAS

AZ ILLETÉKES NEMZETI HATÓSÁGOK LISTÁJA

LISTA TA’ L-AWTORITAJIET KOMPETENTI NAZZJONALI

LIJST VAN BEVOEGDE NATIONALE INSTANTIES

LISTA WŁAŚCIWYCH ORGANÓW KRAJOWYCH

LISTA DAS AUTORIDADES NACIONAIS COMPETENTES

LISTA AUTORITĂȚILOR NAȚIONALE COMPETENTE

ZOZNAM PRÍSLUŠNÝCH ŠTÁTNYCH ORGÁNOV

SEZNAM PRISTOJNIH NACIONALNIH ORGANOV

LUETTELO TOIMIVALTAISISTA KANSALLISISTA VIRANOMAISISTA

FÖRTECKNING ÖVER BEHÖRIGA NATIONELLA MYNDIGHETER

| | BELGIQUE/BELGIË





  Service public fédéral économie, PME, Classes Moyennes & Énergie |
| --- | --- |
| Direction générale du potentiel économique |
| Service licences |
| Rue de Louvain 44 |
| B-1000 Bruxelles |
| Fax 32-2 548 65 70 |

BELGIQUE/BELGIË

Service public fédéral économie, PME, Classes Moyennes & Énergie

Direction générale du potentiel économique

Service licences

Rue de Louvain 44

B-1000 Bruxelles

Fax 32-2 548 65 70

| Federale Overheidsdienst Economie, K.M.O., Middenstand en Energie |
| --- |
| Algemene Directie Economisch Potentieel |
| Dienst Vergunningen |
| Leuvenseweg 44 |
| B-1000 Brussel |
| Fax +32-2-5486570 |

Federale Overheidsdienst Economie, K.M.O., Middenstand en Energie

Algemene Directie Economisch Potentieel

Dienst Vergunningen

Leuvenseweg 44

B-1000 Brussel

Fax +32-2-5486570

| | БЪЛГАРИЯ





  Министерство на икономиката и енергетиката |
| --- | --- |
| Дирекция „Регистриране, лицензиране и контрол” |
| ул. „Славянска” No 8 |
| 1052 София |
| Факс: +35929815041 |
| (Fax) | +35929804710
  +35929883654 |

БЪЛГАРИЯ

Министерство на икономиката и енергетиката

Дирекция „Регистриране, лицензиране и контрол”

ул. „Славянска” No 8

1052 София

Факс: +35929815041

(Fax)

+35929804710

+35929883654

| | ČESKÁ REPUBLIKA





  Ministerstvo průmyslu a obchodu |
| --- | --- |
| Licenční správa |
| Na Františku 32 |
| CZ-110 15 Praha 1 |
| Fax: +420-22421 21 33 |

ČESKÁ REPUBLIKA

Ministerstvo průmyslu a obchodu

Licenční správa

Na Františku 32

CZ-110 15 Praha 1

Fax: +420-22421 21 33

| | DANMARK





  Erhvervs- og Byggestyrelsen |
| --- | --- |
| Økonomi- og Erhvervsministeriet |
| Langelinie Allé 17 |
| DK-2100 København Ø |
| Fax (45) 35 46 60 01 |

DANMARK

Erhvervs- og Byggestyrelsen

Økonomi- og Erhvervsministeriet

Langelinie Allé 17

DK-2100 København Ø

Fax (45) 35 46 60 01

| | DEUTSCHLAND





  Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle |
| --- | --- |
| (BAFA) |
| Frankfurter Straße 29—35 |
| D-65760 Eschborn 1 |
| Fax + 49-6196-90 88 00 |

DEUTSCHLAND

Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle

(BAFA)

Frankfurter Straße 29—35

D-65760 Eschborn 1

Fax + 49-6196-90 88 00

| | EESTI





  Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium |
| --- | --- |
| Harju 11 |
| EE-15072 Tallinn |
| Faks: +372 6313 660 |

EESTI

Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium

Harju 11

EE-15072 Tallinn

Faks: +372 6313 660

| | IRELAND





  Department of Enterprise, Trade and Employment |
| --- | --- |
| Import/Export Licensing, Block C |
| Earlsfort Centre |
| Hatch Street |
| Dublin 2 |
| Ireland |
| Fax (353-1) 631 25 62 |

IRELAND

Department of Enterprise, Trade and Employment

Import/Export Licensing, Block C

Earlsfort Centre

Hatch Street

Dublin 2

Ireland

Fax (353-1) 631 25 62

| | ΕΛΛΑΔΑ





  Υπουργείο Οικονομίας & Οικονομικών |
| --- | --- |
| Γενική Διεύθυνση Διεθνούς Οικονομικής Πολιτικής |
| Διεύθυνση Καθεστώτων Εισαγωγών-Εξαγωγών, |
| Εμπορικής Άμυνας |
| Κορνάρου 1 |
| GR-105 63 Αθήνα |
| Φαξ (30) 210-328 60 94 |

ΕΛΛΑΔΑ

Υπουργείο Οικονομίας & Οικονομικών

Γενική Διεύθυνση Διεθνούς Οικονομικής Πολιτικής

Διεύθυνση Καθεστώτων Εισαγωγών-Εξαγωγών,

Εμπορικής Άμυνας

Κορνάρου 1

GR-105 63 Αθήνα

Φαξ (30) 210-328 60 94

| | ESPAÑA





  Ministerio de Industria, Turismo y Comercio |
| --- | --- |
| Secretaría General de Comercio Exterior |
| Subdirección General de Comercio Exterior de Productos Industriales |
| Paseo de la Castellana, 162 |
| E-28046 Madrid |
| Fax (34) 913 49 38 31 |

ESPAÑA

Ministerio de Industria, Turismo y Comercio

Secretaría General de Comercio Exterior

Subdirección General de Comercio Exterior de Productos Industriales

Paseo de la Castellana, 162

E-28046 Madrid

Fax (34) 913 49 38 31

| | FRANCE





  Ministère de l'Économie, des Finances et de l'Emploi |
| --- | --- |
| Direction générale des entreprises |
| Sous-direction des biens de consommation |
| Bureau textile-importations |
| Le Bervil, 12 rue Villiot |
| F-75572 Paris Cedex 12 |
| Fax + 33-1 53 44 91 81 |

FRANCE

Ministère de l'Économie, des Finances et de l'Emploi

Direction générale des entreprises

Sous-direction des biens de consommation

Bureau textile-importations

Le Bervil, 12 rue Villiot

F-75572 Paris Cedex 12

Fax + 33-1 53 44 91 81

| | ITALIA





  Ministero del Commercio internazionale |
| --- | --- |
| Direzione generale per la politica commerciale e per la gestione del regime degli scambi |
| Viale America 341 |
| I-00144 Roma |
| Fax + 39-6-59 93 22 35/59 93 26 36 |

ITALIA

Ministero del Commercio internazionale

Direzione generale per la politica commerciale e per la gestione del regime degli scambi

Viale America 341

I-00144 Roma

Fax + 39-6-59 93 22 35/59 93 26 36

| | KYΠPOΣ





  Υπουργείο Εμπορίου, Βιομηχανίας και Τουρισμού |
| --- | --- |
| Υπηρεσία Εμπορίου |
| Μονάδα Έκδοσης Αδειών Εισαγωγής/Εξαγωγής |
| Οδός Ανδρέα Αραούζου αρ. 6 |
| CY-1421 Λευκωσία |
| Φαξ (357) 22-37 51 20 |

KYΠPOΣ

Υπουργείο Εμπορίου, Βιομηχανίας και Τουρισμού

Υπηρεσία Εμπορίου

Μονάδα Έκδοσης Αδειών Εισαγωγής/Εξαγωγής

Οδός Ανδρέα Αραούζου αρ. 6

CY-1421 Λευκωσία

Φαξ (357) 22-37 51 20

| | LATVIJA





  Latvijas Republikas Ekonomikas ministrija |
| --- | --- |
| Brīvības iela 55 |
| LV-1519 Rīga |
| Fax: +371-728 08 82 |

LATVIJA

Latvijas Republikas Ekonomikas ministrija

Brīvības iela 55

LV-1519 Rīga

Fax: +371-728 08 82

| | LIETUVA





  Lietuvos Respublikos ūkio ministerija |
| --- | --- |
| Prekybos departamentas |
| Gedimino pr. 38/2 |
| LT-01104 Vilnius |
| Faksas +370-5 262 39 74 |

LIETUVA

Lietuvos Respublikos ūkio ministerija

Prekybos departamentas

Gedimino pr. 38/2

LT-01104 Vilnius

Faksas +370-5 262 39 74

| | LUXEMBOURG





  Ministère de l'Économie et du Commerce extérieur |
| --- | --- |
| Office des licences |
| BP 113 |
| L-2011 Luxembourg |
| Fax +352 46 61 38 |

LUXEMBOURG

Ministère de l'Économie et du Commerce extérieur

Office des licences

BP 113

L-2011 Luxembourg

Fax +352 46 61 38

| | MAGYARORSZÁG





  Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal |
| --- | --- |
| Margit krt. 85. |
| HU-1024 Budapest |
| Fax: + 36-1-336 73 02 |

MAGYARORSZÁG

Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal

Margit krt. 85.

HU-1024 Budapest

Fax: + 36-1-336 73 02

| | MALTA





  Diviżjoni għall-Kummerċ |
| --- | --- |
| Servizzi Kummerċjali |
| Lascaris |
| MT-Valletta CMR02 |
| Fax + 356-25-69 02 99 |

MALTA

Diviżjoni għall-Kummerċ

Servizzi Kummerċjali

Lascaris

MT-Valletta CMR02

Fax + 356-25-69 02 99

| | NEDERLAND





  Belastingdienst/Douane centrale dienst voor in- en uitvoer |
| --- | --- |
| Postbus 30003, Engelse Kamp 2 |
| NL-9700 RD Groningen |
| Fax + 31-50-523 23 41 |

NEDERLAND

Belastingdienst/Douane centrale dienst voor in- en uitvoer

Postbus 30003, Engelse Kamp 2

NL-9700 RD Groningen

Fax + 31-50-523 23 41

| | ÖSTERREICH





  Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit |
| --- | --- |
| Außenwirtschaftsadministration |
| Abteilung C2/2 |
| Stubenring 1 |
| A-1011 Wien |
| Fax +43-1-7 11 00/83 86 |

ÖSTERREICH

Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit

Außenwirtschaftsadministration

Abteilung C2/2

Stubenring 1

A-1011 Wien

Fax +43-1-7 11 00/83 86

| | POLSKA





  Ministerstwo Gospodarki |
| --- | --- |
| Plac Trzech Krzyży 3/5 |
| PL-00-507 Warszawa |
| Faks: (48-22) 693 40 21/693 40 22 |

POLSKA

Ministerstwo Gospodarki

Plac Trzech Krzyży 3/5

PL-00-507 Warszawa

Faks: (48-22) 693 40 21/693 40 22

| | PORTUGAL





  Ministério das Finanças |
| --- | --- |
| Direcção-Geral das Alfândegas e dos Impostos |
| Especiais sobre o Consumo |
| Rua Terreiro do Trigo, Edifício da Alfândega de Lisboa |
| PT-1140-060 Lisboa |
| Fax: + 351-218 814 261 |

PORTUGAL

Ministério das Finanças

Direcção-Geral das Alfândegas e dos Impostos

Especiais sobre o Consumo

Rua Terreiro do Trigo, Edifício da Alfândega de Lisboa

PT-1140-060 Lisboa

Fax: + 351-218 814 261

| | ROMÂNIA





  Ministerul pentru Întreprinderi Mici și Mijlocii, Comerț, Turism și Profesii Liberale |
| --- | --- |
| Direcția Generală Politici Comerciale |
| Str. Ion Câmpineanu, nr. 16 |
| București, sector 1 |
| Cod poștal 010036 |
| Tel.: (40-21) 315 00 81, |
| Fax: (40-21) 315 04 54, |
| e-mail: clc@dce.gov.ro |

ROMÂNIA

Ministerul pentru Întreprinderi Mici și Mijlocii, Comerț, Turism și Profesii Liberale

Direcția Generală Politici Comerciale

Str. Ion Câmpineanu, nr. 16

București, sector 1

Cod poștal 010036

Tel.: (40-21) 315 00 81,

Fax: (40-21) 315 04 54,

e-mail: clc@dce.gov.ro

| | SLOVENIJA





  Ministrstvo za finance |
| --- | --- |
| Carinska uprava Republike Slovenije |
| Carinski urad Jesenice |
| Spodnji plavž 6C |
| SI-4270 Jesenice |
| Fax + 386-4-297 44 56 |

SLOVENIJA

Ministrstvo za finance

Carinska uprava Republike Slovenije

Carinski urad Jesenice

Spodnji plavž 6C

SI-4270 Jesenice

Fax + 386-4-297 44 56

| | SLOVENSKO





  Odbor obchodnej politiky |
| --- | --- |
| Ministerstvo hospodárstva |
| Mierová 19 |
| SK-827 15 Bratislava 212 |
| Fax + 421-2-48 54 31 16 |

SLOVENSKO

Odbor obchodnej politiky

Ministerstvo hospodárstva

Mierová 19

SK-827 15 Bratislava 212

Fax + 421-2-48 54 31 16

| | SUOMI/FINLAND





  Tullihallitus |
| --- | --- |
| PL 512 |
| FI-00101 Helsinki |
| Faksi (+ 358-20) 492 28 52 |

SUOMI/FINLAND

Tullihallitus

PL 512

FI-00101 Helsinki

Faksi (+ 358-20) 492 28 52

| Tullstyrelsen |
| --- |
| PB 512 |
| FI-00101 Helsingfors |
| Fax (+ 358-20) 492 28 52 |

Tullstyrelsen

PB 512

FI-00101 Helsingfors

Fax (+ 358-20) 492 28 52

| | SVERIGE





  Kommerskollegium |
| --- | --- |
| Box 6803 |
| S-113 86 Stockholm |
| Fax (46-8) 30 67 59 |

SVERIGE

Kommerskollegium

Box 6803

S-113 86 Stockholm

Fax (46-8) 30 67 59

| | UNITED KINGDOM





  Department of Trade and Industry |
| --- | --- |
| Import Licensing Branch |
| Queensway House — West Precinct |
| Billingham |
| UK-TS23 2NF |
| Fax: + 44-1642-36 42 69 |

UNITED KINGDOM

Department of Trade and Industry

Import Licensing Branch

Queensway House — West Precinct

Billingham

UK-TS23 2NF

Fax: + 44-1642-36 42 69

---

V LISA

KOGUSELISED PIIRNORMID

| (tonni) |
| --- |
| Tooted | Aasta 2007 | Aasta 2008 |
| SA. Lehtvaltstooted |
| SA1. Rullid | 1 042 090 | 1 035 000 |
| SA2. Raskplaat | 270 820 | 275 000 |
| SA3. Muud lehtvaltstooted | 565 770 | 595 000 |
| SA4. Legeerterastooted | 94 860 | 105 000 |
| SA5. Legeerterasest kvartovaltslehed | 20 460 | 25 000 |
| SA6. Legeeritud külmvalts- ja pinnatud teraslehed | 105 000 | 110 000 |
| SB. Pikad tooted |
| SB1. Talad | 55 800 | 55 000 |
| SB2. Valtstraat | 275 000 | 324 000 |
| SB3. Muud pikad tooted | 474 200 | 507 000 |
| Märkus: SA ja SB on tootekategooriad.
  SA1 kuni SA6 ja SB1 kuni SB3 on tooterühmad. |

(tonni)

Tooted

Aasta 2007

Aasta 2008

SA. Lehtvaltstooted

SA1. Rullid

1 042 090

1 035 000

SA2. Raskplaat

270 820

275 000

SA3. Muud lehtvaltstooted

565 770

595 000

SA4. Legeerterastooted

94 860

105 000

SA5. Legeerterasest kvartovaltslehed

20 460

25 000

SA6. Legeeritud külmvalts- ja pinnatud teraslehed

105 000

110 000

SB. Pikad tooted

SB1. Talad

55 800

55 000

SB2. Valtstraat

275 000

324 000

SB3. Muud pikad tooted

474 200

507 000

Märkus: SA ja SB on tootekategooriad.

SA1 kuni SA6 ja SB1 kuni SB3 on tooterühmad.

---

| 17.11.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 300/24 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 300/24

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1343/2007,

13. november 2007,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1543/2000, millega kehtestatakse ühenduse raamistik ühise kalanduspoliitika elluviimiseks vajalike andmete kogumiseks ja haldamiseks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 37,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1543/2000 (2) sätestatakse, et esimene ühenduse programm ja esimene programmi periood hõlmab aastaid 2002–2006. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1543/2000 (2) sätestatakse, et esimene ühenduse programm ja esimene programmi periood hõlmab aastaid 2002–2006.

| (2) | Määrus (EÜ) nr 1543/2000 tuleb asendada uue määrusega, et rakendada kalanduse korraldamisel uusi lähenemisviise. Sellised lähenemisviisid hõlmavad nii üleminekut kalavarudel põhinevalt korralduselt laevastikul ja piirkonnal põhinevale korraldusele kui ka ökosüsteemil põhinevat lähenemisviisi. Kuni uue määruse vastuvõtmiseni on vaja kindlaks määrata teine programmi periood aastateks 2007 ja 2008, et tagada ühetaolise ja ajaliselt ühtiva programmi väljatöötamine ühenduse ja siseriiklikul tasandil. |
| --- | --- |

(2)

Määrus (EÜ) nr 1543/2000 tuleb asendada uue määrusega, et rakendada kalanduse korraldamisel uusi lähenemisviise. Sellised lähenemisviisid hõlmavad nii üleminekut kalavarudel põhinevalt korralduselt laevastikul ja piirkonnal põhinevale korraldusele kui ka ökosüsteemil põhinevat lähenemisviisi. Kuni uue määruse vastuvõtmiseni on vaja kindlaks määrata teine programmi periood aastateks 2007 ja 2008, et tagada ühetaolise ja ajaliselt ühtiva programmi väljatöötamine ühenduse ja siseriiklikul tasandil.

| (3) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1543/2000 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1543/2000 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 1543/2000 muudetakse järgmiselt:

| 1. | artikli 5 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Komisjon määratleb artikli 9 lõikes 2 osutatud korras kooskõlas I lisas kindlaksmääratud raamistikuga ühenduse miinimumprogrammi, mis hõlmab teaduslikeks hinnanguteks vältimatult vajalikke andmeid, ja ühenduse laiendatud programmi, mis lisaks miinimumprogrammi andmetele sisaldab ka teaduslikke hinnanguid tõenäoliselt oluliselt parandavaid andmeid. Esimene ühenduse programm hõlmab aastaid 2002–2006, viimane aasta kaasa arvatud, ja teine ühenduse programm aastaid 2007 ja 2008.”; |
| --- | --- |

1.

artikli 5 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Komisjon määratleb artikli 9 lõikes 2 osutatud korras kooskõlas I lisas kindlaksmääratud raamistikuga ühenduse miinimumprogrammi, mis hõlmab teaduslikeks hinnanguteks vältimatult vajalikke andmeid, ja ühenduse laiendatud programmi, mis lisaks miinimumprogrammi andmetele sisaldab ka teaduslikke hinnanguid tõenäoliselt oluliselt parandavaid andmeid. Esimene ühenduse programm hõlmab aastaid 2002–2006, viimane aasta kaasa arvatud, ja teine ühenduse programm aastaid 2007 ja 2008.”;

| 2. | artikli 6 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Iga liikmesriik koostab siseriikliku andmete kogumise ja haldamise programmi. Esimene programmi periood hõlmab aastaid 2002–2006, viimane aasta kaasa arvatud. Teine programmi periood hõlmab aastaid 2007 ja 2008. Programmis kirjeldatakse nii üksikasjalike andmete kogumist kui ka kokkuvõtlike andmete saamiseks vajalikku töötlemist vastavalt artiklis 3 ette nähtud põhimõtetele. Selles täpsustatakse nimetatud programmi ja artikli 5 kohaselt koostatavate ühenduse programmide seosed.” |
| --- | --- |

2.

artikli 6 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Iga liikmesriik koostab siseriikliku andmete kogumise ja haldamise programmi. Esimene programmi periood hõlmab aastaid 2002–2006, viimane aasta kaasa arvatud. Teine programmi periood hõlmab aastaid 2007 ja 2008. Programmis kirjeldatakse nii üksikasjalike andmete kogumist kui ka kokkuvõtlike andmete saamiseks vajalikku töötlemist vastavalt artiklis 3 ette nähtud põhimõtetele. Selles täpsustatakse nimetatud programmi ja artikli 5 kohaselt koostatavate ühenduse programmide seosed.”

Artikkel 2

Käeolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. november 2007

Nõukogu nimel

eesistuja

F. TEIXEIRA DOS SANTOS

---

(1)  Euroopa Parlamendi 11. oktoobri 2007. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  EÜT L 176, 15.7.2000, lk 1.

2

---

| 17.11.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 300/25 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 300/25

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1344/2007,

16. november 2007,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 17. novembril 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. november 2007

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 756/2007 (ELT L 172, 30.6.2007, lk 41).

1

---

LISA

Komisjoni 16. novembri 2007. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MA | 62,4 |
| MK | 38,2 |
| TR | 85,6 |
| ZZ | 62,1 |
| 0707 00 05 | JO | 196,3 |
| MA | 68,0 |
| TR | 99,7 |
| ZZ | 121,3 |
| 0709 90 70 | MA | 63,5 |
| TR | 89,0 |
| ZZ | 76,3 |
| 0805 20 10 | MA | 72,8 |
| ZZ | 72,8 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | HR | 39,6 |
| IL | 68,7 |
| TR | 77,2 |
| UY | 98,5 |
| ZZ | 71,0 |
| 0805 50 10 | AR | 73,2 |
| TR | 102,3 |
| ZA | 55,0 |
| ZZ | 76,8 |
| 0806 10 10 | BR | 228,7 |
| TR | 124,9 |
| US | 285,7 |
| ZZ | 213,1 |
| 0808 10 80 | AR | 91,9 |
| BR | 82,0 |
| CA | 95,9 |
| CL | 86,0 |
| CN | 97,1 |
| MK | 33,9 |
| US | 102,7 |
| ZA | 81,3 |
| ZZ | 83,9 |
| 0808 20 50 | AR | 49,3 |
| CN | 56,8 |
| TR | 105,2 |
| ZZ | 70,4 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MA

62,4

MK

38,2

TR

85,6

ZZ

62,1

0707 00 05

JO

196,3

MA

68,0

TR

99,7

ZZ

121,3

0709 90 70

MA

63,5

TR

89,0

ZZ

76,3

0805 20 10

MA

72,8

ZZ

72,8

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

HR

39,6

IL

68,7

TR

77,2

UY

98,5

ZZ

71,0

0805 50 10

AR

73,2

TR

102,3

ZA

55,0

ZZ

76,8

0806 10 10

BR

228,7

TR

124,9

US

285,7

ZZ

213,1

0808 10 80

AR

91,9

BR

82,0

CA

95,9

CL

86,0

CN

97,1

MK

33,9

US

102,7

ZA

81,3

ZZ

83,9

0808 20 50

AR

49,3

CN

56,8

TR

105,2

ZZ

70,4

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 17.11.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 300/27 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 300/27

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1345/2007,

15. november 2007,

teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühtse kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist. |
| --- | --- |

(1)

Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühtse kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist.

| (2) | Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kaupade kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Need reeglid kehtivad ka mis tahes muu nomenklatuuri kohta, mis põhineb kas täielikult või osaliselt kombineeritud nomenklatuuril või mis lisab sellele mis tahes täiendava alajaotise ja mis on kehtestatud ühenduse erisätetega selleks, et kohaldada kaubavahetusega seotud tariifi- või muid meetmeid. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kaupade kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Need reeglid kehtivad ka mis tahes muu nomenklatuuri kohta, mis põhineb kas täielikult või osaliselt kombineeritud nomenklatuuril või mis lisab sellele mis tahes täiendava alajaotise ja mis on kehtestatud ühenduse erisätetega selleks, et kohaldada kaubavahetusega seotud tariifi- või muid meetmeid.

| (3) | Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi all, lähtuvalt 3. veerus esitatud põhjendustest. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi all, lähtuvalt 3. veerus esitatud põhjendustest.

| (4) | On asjakohane sätestada, et liikmesriikide tolliasutuste väljastatavale siduvale tariifiinformatsioonile nomenklatuuri kaupade klassifitseerimise kohta, mis ei ole käesoleva määrusega kooskõlas, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel kolme kuu vältel, vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artikli 12 lõikele 6. |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane sätestada, et liikmesriikide tolliasutuste väljastatavale siduvale tariifiinformatsioonile nomenklatuuri kaupade klassifitseerimise kohta, mis ei ole käesoleva määrusega kooskõlas, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel kolme kuu vältel, vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artikli 12 lõikele 6.

| (5) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi all.

Artikkel 2

Liikmesriikide tolliasutuste väljastatavale siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole käesoleva määrusega kooskõlas, võib vastavalt määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 12 lõikele 6 tugineda veel kolme kuu jooksul.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. november 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

László KOVÁCS

---

(1)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1214/2007 (ELT L 286, 31.10.2007, lk 1).

1

(2)  EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1791/2006 (ELT L 363, 20.12.2006, lk 1).

2

---

LISA

| Kauba kirjeldus | Klassifikatsioon
  (CN-kood) | Põhjendus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 1. | Jojoobiõli, mis on hüdrogeenimisega keemiliselt modifitseeritud, kuid edasi töötlemata (küllastatud estrite segu). Õli sisaldab alla 50 % massist vabu rasvhappeid.
  Toode esitatakse tollile pulbri või graanulite kujul.
  Toode on ette nähtud kasutamiseks kosmeetikatoodete koostisosana.
  Toode on kontaktpakendis, mille sisu netomass on üle 1 kg. |

Kauba kirjeldus

Klassifikatsioon

(CN-kood)

Põhjendus

(1)

(2)

(3)

1.

Jojoobiõli, mis on hüdrogeenimisega keemiliselt modifitseeritud, kuid edasi töötlemata (küllastatud estrite segu). Õli sisaldab alla 50 % massist vabu rasvhappeid.

Toode esitatakse tollile pulbri või graanulite kujul.

Toode on ette nähtud kasutamiseks kosmeetikatoodete koostisosana.

Toode on kontaktpakendis, mille sisu netomass on üle 1 kg.

1516 20 96

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6, grupi 34 märkusega 5a ning CN-koodide 1516, 1516 20 ja 1516 20 96 sõnastusega.

Jojoobiõli on konkreetselt nimetatud rubriigi 1515 sõnastuses, seepärast käsitatakse seda taimeõlina (vaata ka HSi selgitavad märkused, rubriik 1515, lõige 6).

Kuna jojoobiõli on keemiliselt modifitseeritud, ei või seda klassifitseerida rubriiki 1515.

Kuigi toode on laadilt vahajas, ei kuulu see rubriiki 3404 (vaata grupi 34 märkus 5, erand a ja HSi selgitavad märkused, rubriik 3404, välistused, punkt b).

Toode tuleb klassifitseerida rubriiki 1516, mis hõlmab hüdrogeenitud taimeõlisid.

| 2. | Jojoobiõli, mis on hüdrogeenimisega keemiliselt modifitseeritud ja edasi töödeldud tekstureerimisega.
  Tavaliselt nimetuse „jojoobiõliestrid” all tuntud toode, mis esitatakse tollile pulbri, graanulite või vahaja pasta kujul.
  Toode on ette nähtud kasutamiseks kosmeetikatoodete koostisosana.
  Toode on seedimatu ega ole ette nähtud toiduainetes kasutamiseks. |
| --- | --- |

2.

Jojoobiõli, mis on hüdrogeenimisega keemiliselt modifitseeritud ja edasi töödeldud tekstureerimisega.

Tavaliselt nimetuse „jojoobiõliestrid” all tuntud toode, mis esitatakse tollile pulbri, graanulite või vahaja pasta kujul.

Toode on ette nähtud kasutamiseks kosmeetikatoodete koostisosana.

Toode on seedimatu ega ole ette nähtud toiduainetes kasutamiseks.

1518 00 99

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6, grupi 34 märkusega 5a ning CN-koodide 1518 00 ja 1518 00 99 sõnastusega.

Jojoobiõli on konkreetselt nimetatud rubriigi 1515 sõnastuses, seepärast käsitatakse seda taimeõlina (vaata ka HSi selgitavad märkused, rubriik 1515, lõige 6).

Kuna jojoobiõli on keemiliselt modifitseeritud, ei või toodet klassifitseerida rubriiki 1515.

Kuna toode on läbinud edasise töötlemise (tekstureerimise), ei või seda klassifitseerida rubriiki 1516.

Kuna toode on seedimatu ja seda ei kasutata toiduvalmististes, ei või seda klassifitseerida rubriiki 1517.

Kuigi toode on laadilt vahajas, ei kuulu see rubriiki 3404 (vaata grupi 34 märkust 5a).

Seepärast klassifitseeritakse toode rubriiki 1518, mis hõlmab mujal nimetamata 15. grupi erinevatest õlidest valmistatud toidukõlbmatuid valmistisi.

| 3. | Toode, mis saadakse töötlemata jojoobiõli ja hüdrogeenitud jojoobiõli segu omavahelisel esterdamisel või ümberesterdamisel ja järgneval tekstureerimisel.
  Toode võidakse tollile esitada pulbri või graanulite kujul.
  Toode on ette nähtud kasutamiseks kosmeetikatoodete koostisosana.
  Toode on seedimatu ega ole ette nähtud toiduainetes kasutamiseks. |
| --- | --- |

3.

Toode, mis saadakse töötlemata jojoobiõli ja hüdrogeenitud jojoobiõli segu omavahelisel esterdamisel või ümberesterdamisel ja järgneval tekstureerimisel.

Toode võidakse tollile esitada pulbri või graanulite kujul.

Toode on ette nähtud kasutamiseks kosmeetikatoodete koostisosana.

Toode on seedimatu ega ole ette nähtud toiduainetes kasutamiseks.

1518 00 99

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6, grupi 34 märkusega 5a ning CN-koodide 1518 00 ja 1518 00 99 sõnastusega.

Jojoobiõli on konkreetselt nimetatud rubriigi 1515 sõnastuses, seepärast käsitatakse seda taimeõlina (vaata ka HSi selgitavad märkused, rubriik 1515, lõige 6).

Kuna jojoobiõli on keemiliselt modifitseeritud, ei või toodet klassifitseerida rubriiki 1515.

Kuna toode on läbinud edasise töötlemise (tekstureerimise), ei või seda klassifitseerida rubriiki 1516.

Kuna toode on seedimatu ja seda ei kasutata toiduvalmististes, ei või seda klassifitseerida rubriiki 1517.

Kuigi toode on laadilt vahajas, ei kuulu see rubriiki 3404 (vaata grupi 34 märkust 5a).

Seepärast klassifitseeritakse toode rubriiki 1518, mis hõlmab mujal nimetamata 15. grupi erinevatest õlidest valmistatud toidukõlbmatuid segusid.

---

| 17.11.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 300/30 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 300/30

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1346/2007,

16. november 2007,

millega Hispaania lipu all sõitvatel laevadel keelatakse süvalesta püük NAFO püügipiirkonnas 3LMNO

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta, (1) eriti selle artikli 26 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem, (2) eriti selle artikli 21 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 41/2007, millega määratakse 2007. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (3) on sätestatud 2007. aasta kvoodid. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 41/2007, millega määratakse 2007. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (3) on sätestatud 2007. aasta kvoodid.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püügiga ammendatud samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või liikmesriigis registreeritud laevadele 2007. aastaks eraldatud kvoot. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püügiga ammendatud samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või liikmesriigis registreeritud laevadele 2007. aastaks eraldatud kvoot.

| (3) | Seetõttu on vaja keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine, |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu on vaja keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2007. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber laadida ja lossida sellist püütud kalavaru pärast kõnealust kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. november 2007

Komisjoni nimel

kalanduse ja merenduse peadirektor

Fokion FOTIADIS

---

(1)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 865/2007 (ELT L 192, 24.7.2007, lk 1).

1

(2)  EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1967/2006 (ELT L 409, 30.12.2006, lk 11), viimati parandatud väljaandes ELT L 36, 8.2.2007, lk 6.

2

(3)  ELT L 15, 20.1.2007, lk 1. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 898/2007 (ELT L 196, 28.7.2007, lk 22).

3

---

LISA

| Nr | 71 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Kalavaru | GHL/N3LMNO |
| Liik | Süvalest (Reinhardtius hippoglossoides) |
| Püügipiirkond | NAFO 3LMNO |
| Kuupäev | 26.10.2007 |

Nr

71

Liikmesriik

Hispaania

Kalavaru

GHL/N3LMNO

Liik

Süvalest (Reinhardtius hippoglossoides)

Püügipiirkond

NAFO 3LMNO

Kuupäev

26.10.2007

---

| 17.11.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 300/32 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 300/32

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1347/2007,

16. november 2007,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1725/2003 (millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1606/2002) seoses rahvusvahelise finantsaruandlusstandardiga IFRS 8

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. juuli 2002. aasta määrust (EÜ) nr 1606/2002 rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kohaldamise kohta, (1) eriti selle artikli 3 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1725/2003 (2) võeti vastu teatavad 14. septembri 2002. aasta seisuga kehtinud rahvusvahelised standardid ja tõlgendused. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1725/2003 (2) võeti vastu teatavad 14. septembri 2002. aasta seisuga kehtinud rahvusvahelised standardid ja tõlgendused.

| (2) | Rahvusvaheline raamatupidamisstandardite nõukogu (IASB) avaldas 30. novembril 2006. aastal rahvusvahelise finantsaruandlusstandardi IFRS 8 „Tegevussegmendid”, edaspidi „IFRS 8”. IFRS 8 kehtestab nõuded ettevõtte tegevussegmente käsitleva teabe avalikustamise kohta. IFRS 8 asendab rahvusvahelise raamatupidamisstandardi (IAS) 14 „Segmendiaruandlus”. |
| --- | --- |

(2)

Rahvusvaheline raamatupidamisstandardite nõukogu (IASB) avaldas 30. novembril 2006. aastal rahvusvahelise finantsaruandlusstandardi IFRS 8 „Tegevussegmendid”, edaspidi „IFRS 8”. IFRS 8 kehtestab nõuded ettevõtte tegevussegmente käsitleva teabe avalikustamise kohta. IFRS 8 asendab rahvusvahelise raamatupidamisstandardi (IAS) 14 „Segmendiaruandlus”.

| (3) | Konsulteerimine Euroopa finantsaruandluse nõuanderühma (EFRAG) tehniliste ekspertide rühmaga (TEG) kinnitab, et standard IFRS 8 vastab määruse (EÜ) nr 1606/2002 artikli 3 lõikes 2 esitatud vastuvõtmiseks vajalikele tehnilistele kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(3)

Konsulteerimine Euroopa finantsaruandluse nõuanderühma (EFRAG) tehniliste ekspertide rühmaga (TEG) kinnitab, et standard IFRS 8 vastab määruse (EÜ) nr 1606/2002 artikli 3 lõikes 2 esitatud vastuvõtmiseks vajalikele tehnilistele kriteeriumidele.

| (4) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1725/2003 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1725/2003 vastavalt muuta.

| (5) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas raamatupidamise regulatiivkomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas raamatupidamise regulatiivkomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1725/2003 lisasse kantakse käesoleva määruse lisas

„sätestatud rahvusvaheline finantsaruandlusstandard IFRS 8 „Tegevussegmendid””.

Artikkel 2

Kõik ettevõtted peavad hiljemalt oma 2009. majandusaasta alguskuupäevast kohaldama käesoleva määruse lisas sätestatud standardit IFRS 8.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. november 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Charlie McCREEVY

---

(1)  EÜT L 243, 11.9.2002, lk 1.

1

(2)  ELT L 261, 13.10.2003, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 611/2007 (ELT L 141, 2.6.2007, lk 49).

2

---

LISA

RAHVUSVAHELISED FINANTSARUANDLUSSTANDARDID

| IFRS 8 | IFRS 8 — „Tegevussegmendid” |
| --- | --- |

IFRS 8

IFRS 8 — „Tegevussegmendid”

„Paljundamine lubatud Euroopa Majanduspiirkonnas. Kõik olemasolevad õigused kehtivad väljaspool EMPd, v.a õigus paljundada isiklikuks kasutamiseks või muul õiguspärasel otstarbel. Lisateavet on võimalik saada IASB veebilehelt www.iasb.org”

RAHVUSVAHELINE FINANTSARUANDLUSSTANDARD 8

Tegevussegmendid

ALUSPÕHIMÕTE

| 1. | Ettevõte peab avalikustama teabe, mis võimaldaks ettevõtte finantsaruannete kasutajail hinnata ettevõtte majandustegevuse iseloomu ja finantstulemusi ning tegevuse majanduslikke keskkondi. |
| --- | --- |

1.

RAKENDUSALA

| 2. | Käesolevat rahvusvahelist finantsaruandlusstandardit (edaspidi „IFRS”) kohaldatakse:






  a) | ettevõtte eraldiseisvate finantsaruannete suhtes, kui:






  i) | ettevõtte võla- või omakapitaliväärtpaberid on avalikult kaubeldavad (oma riigi või välisriigi börsil või vabavahetusturul, sealhulgas kohalikel või piirkondlikel turgudel) või |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Käesolevat rahvusvahelist finantsaruandlusstandardit (edaspidi „IFRS”) kohaldatakse:

a)

ettevõtte eraldiseisvate finantsaruannete suhtes, kui:

i)

ettevõtte võla- või omakapitaliväärtpaberid on avalikult kaubeldavad (oma riigi või välisriigi börsil või vabavahetusturul, sealhulgas kohalikel või piirkondlikel turgudel) või

| ii) | ettevõte esitab oma finantsaruandeid väärtpaberikomisjonile või muule reguleerivale asutusele ükskõik millisesse klassi kuuluvate väärtpaberite emiteerimiseks avalikul turul või on alustanud nende esitamist, ja |
| --- | --- |

ii)

ettevõte esitab oma finantsaruandeid väärtpaberikomisjonile või muule reguleerivale asutusele ükskõik millisesse klassi kuuluvate väärtpaberite emiteerimiseks avalikul turul või on alustanud nende esitamist, ja

| b) | kontserni konsolideeritud finantsaruannete suhtes, kui:






  i) | emaettevõtte võla- või omakapitaliväärtpaberid on avalikult kaubeldavad (oma riigi või välisriigi börsil või vabavahetusturul, sealhulgas kohalikel või piirkondlikel turgudel) või |
| --- | --- | --- |

b)

kontserni konsolideeritud finantsaruannete suhtes, kui:

i)

emaettevõtte võla- või omakapitaliväärtpaberid on avalikult kaubeldavad (oma riigi või välisriigi börsil või vabavahetusturul, sealhulgas kohalikel või piirkondlikel turgudel) või

| ii) | emaettevõte esitab oma konsolideeritud finantsaruandeid väärtpaberikomisjonile või muule reguleerivale asutusele ükskõik millisesse klassi kuuluvate väärtpaberite emiteerimiseks avalikul turul või on alustanud nende esitamist. |
| --- | --- |

ii)

emaettevõte esitab oma konsolideeritud finantsaruandeid väärtpaberikomisjonile või muule reguleerivale asutusele ükskõik millisesse klassi kuuluvate väärtpaberite emiteerimiseks avalikul turul või on alustanud nende esitamist.

| 3. | Kui ettevõte, mis ei ole kohustatud käesolevat IFRSi kohaldama, soovib avaldada segmentide kohta teavet, mis ei ole käesoleva IFRSi nõuetega vastavuses, ei kirjelda ta seda teavet segmenditeabena. |
| --- | --- |

3.

Kui ettevõte, mis ei ole kohustatud käesolevat IFRSi kohaldama, soovib avaldada segmentide kohta teavet, mis ei ole käesoleva IFRSi nõuetega vastavuses, ei kirjelda ta seda teavet segmenditeabena.

| 4. | Kui finantsaruanne sisaldab nii käesoleva IFRSi reguleerimisalasse kuuluva emaettevõtte konsolideeritud finantsaruandeid kui ka emaettevõtte konsolideerimata finantsaruandeid, on segmenditeabe esitamine kohustuslik ainult konsolideeritud finantsaruannetes. |
| --- | --- |

4.

Kui finantsaruanne sisaldab nii käesoleva IFRSi reguleerimisalasse kuuluva emaettevõtte konsolideeritud finantsaruandeid kui ka emaettevõtte konsolideerimata finantsaruandeid, on segmenditeabe esitamine kohustuslik ainult konsolideeritud finantsaruannetes.

TEGEVUSSEGMENDID

| 5. | Tegevussegment on ettevõtte osa:






  a) | mille majandustegevusega võib teenida tulu ja kanda kulusid (sealhulgas sama ettevõtte teiste osadega sõlmitud tehingutega seotud tulud ja kulud); |
| --- | --- | --- |

5.

Tegevussegment on ettevõtte osa:

a)

mille majandustegevusega võib teenida tulu ja kanda kulusid (sealhulgas sama ettevõtte teiste osadega sõlmitud tehingutega seotud tulud ja kulud);

| b) | mille tegevuse tulemused vaatab regulaarselt läbi ettevõtte tegevuse üle otsuseid vastu võttev juht, et võtta vastu otsuseid segmendile eraldatavate vahendite kohta ja hinnata tegevuse tulemusi, ja |
| --- | --- |

b)

mille tegevuse tulemused vaatab regulaarselt läbi ettevõtte tegevuse üle otsuseid vastu võttev juht, et võtta vastu otsuseid segmendile eraldatavate vahendite kohta ja hinnata tegevuse tulemusi, ja

| c) | mille kohta on olemas eraldi finantsteave. |
| --- | --- |

c)

mille kohta on olemas eraldi finantsteave.

Tegevussegment võib tegelda ka majandustegevusega, mille eest veel tulusid ei teenita, näiteks alustavad tegevusalad võivad olla tegevussegmendid ka enne tulude teenimist.

| 6. | Ettevõtte iga osa ei pruugi olla tegevussegment ega moodustada osa tegevussegmendist. Tegevussegmendid ei ole näiteks ettevõtte peakontor või mõned teatava funktsiooniga osakonnad, mis ei teeni tulu või teenivad tulu, mis ei tulene otseselt ettevõtte tegevusest. Tegevussegmentidena ei käsitleta käesolevas IFRSis ka ettevõtte töösuhte lõppemise järgsete hüvitiste programme. |
| --- | --- |

6.

Ettevõtte iga osa ei pruugi olla tegevussegment ega moodustada osa tegevussegmendist. Tegevussegmendid ei ole näiteks ettevõtte peakontor või mõned teatava funktsiooniga osakonnad, mis ei teeni tulu või teenivad tulu, mis ei tulene otseselt ettevõtte tegevusest. Tegevussegmentidena ei käsitleta käesolevas IFRSis ka ettevõtte töösuhte lõppemise järgsete hüvitiste programme.

| 7. | Terminiga „ettevõtte tegevuse üle otsuseid vastu võttev juht” peetakse silmas funktsiooni, mitte tingimata konkreetse ametikohaga juhti. See funktsioon seisneb vahendite eraldamises ja ettevõtte tegevussegmentide tulemuste hindamises. Ettevõtte tegevuse üle otsuseid vastu võttev juht on sageli ettevõtte tegevdirektor või tootmisjuht, kuid see võib näiteks olla ka tegevdirektorite või muude juhtide rühm. |
| --- | --- |

7.

Terminiga „ettevõtte tegevuse üle otsuseid vastu võttev juht” peetakse silmas funktsiooni, mitte tingimata konkreetse ametikohaga juhti. See funktsioon seisneb vahendite eraldamises ja ettevõtte tegevussegmentide tulemuste hindamises. Ettevõtte tegevuse üle otsuseid vastu võttev juht on sageli ettevõtte tegevdirektor või tootmisjuht, kuid see võib näiteks olla ka tegevdirektorite või muude juhtide rühm.

| 8. | Paljude ettevõtete puhul võib paragrahvis 5 kirjeldatud tegevussegmentide kolme omaduse põhjal ettevõtte tegevussegmente selgesti määratleda. Ettevõte võib aga koostada ka aruandeid, milles ettevõtte majandustegevust on erineval viisil esitatud. Kui ettevõtte tegevuse üle otsuseid vastu võttev juht kasutab mitut segmenditeabe kogumit, võib komponentide kogumi määratleda ettevõtte tegevussegmendina teistest teguritest lähtudes, sealhulgas iga komponendi majandustegevuse iseloomu, nende eest vastutavate juhtide olemasolu ja juhatusele esitatava teabe järgi. |
| --- | --- |

8.

Paljude ettevõtete puhul võib paragrahvis 5 kirjeldatud tegevussegmentide kolme omaduse põhjal ettevõtte tegevussegmente selgesti määratleda. Ettevõte võib aga koostada ka aruandeid, milles ettevõtte majandustegevust on erineval viisil esitatud. Kui ettevõtte tegevuse üle otsuseid vastu võttev juht kasutab mitut segmenditeabe kogumit, võib komponentide kogumi määratleda ettevõtte tegevussegmendina teistest teguritest lähtudes, sealhulgas iga komponendi majandustegevuse iseloomu, nende eest vastutavate juhtide olemasolu ja juhatusele esitatava teabe järgi.

| 9. | Tegevussegmendil on üldjuhul segmendi juht, kes allub otseselt ettevõtte tegevuse üle otsuseid vastu võtvale juhile ja suhtleb temaga regulaarselt, et arutada segmendi tegevust, finantstulemusi, prognoose või kavasid. Terminiga „segmendi juht” peetakse silmas funktsiooni, mitte tingimata konkreetse ametikohaga juhti. Ettevõtte tegevuse üle otsuseid vastu võttev juht võib mõne tegevussegmendi puhul olla ka segmendi juht. Üks juht võib olla mitme tegevussegmendi juht. Kui organisatsiooni mitmel komponentide kogumil on paragrahvis 5 nimetatud omadused, kuid segmendi juht vastutab ainult ühe sellise kogumi eest, on tegevussegment ainult see komponentide kogum, mille eest vastutab segmendi juht. |
| --- | --- |

9.

Tegevussegmendil on üldjuhul segmendi juht, kes allub otseselt ettevõtte tegevuse üle otsuseid vastu võtvale juhile ja suhtleb temaga regulaarselt, et arutada segmendi tegevust, finantstulemusi, prognoose või kavasid. Terminiga „segmendi juht” peetakse silmas funktsiooni, mitte tingimata konkreetse ametikohaga juhti. Ettevõtte tegevuse üle otsuseid vastu võttev juht võib mõne tegevussegmendi puhul olla ka segmendi juht. Üks juht võib olla mitme tegevussegmendi juht. Kui organisatsiooni mitmel komponentide kogumil on paragrahvis 5 nimetatud omadused, kuid segmendi juht vastutab ainult ühe sellise kogumi eest, on tegevussegment ainult see komponentide kogum, mille eest vastutab segmendi juht.

| 10. | Paragrahvis 5 nimetatud omadusi võib olla ka kahel või rohkemal osaliselt kattuval komponentide kogumil, millel on oma juhid. Sellist struktuuri nimetatakse maatriksorganisatsiooniks. Näiteks teatavates ettevõtetes vastutavad teatavad juhid erinevate toodete ja teenuste eest kogu maailma ulatuses, kuid teised juhid vastutavad teatavate geograafiliste piirkondade eest. Ettevõtte tegevuse üle otsuseid vastu võttev juht vaatab mõlema komponentide kogumi tegevuse tulemused regulaarselt läbi ja mõlema kohta on kättesaadav eraldi finantsteave. Sellisel juhul määrab ettevõte aluspõhimõttest lähtudes, millist komponentide kogumit tuleb käsitada tegevussegmendina. |
| --- | --- |

10.

Paragrahvis 5 nimetatud omadusi võib olla ka kahel või rohkemal osaliselt kattuval komponentide kogumil, millel on oma juhid. Sellist struktuuri nimetatakse maatriksorganisatsiooniks. Näiteks teatavates ettevõtetes vastutavad teatavad juhid erinevate toodete ja teenuste eest kogu maailma ulatuses, kuid teised juhid vastutavad teatavate geograafiliste piirkondade eest. Ettevõtte tegevuse üle otsuseid vastu võttev juht vaatab mõlema komponentide kogumi tegevuse tulemused regulaarselt läbi ja mõlema kohta on kättesaadav eraldi finantsteave. Sellisel juhul määrab ettevõte aluspõhimõttest lähtudes, millist komponentide kogumit tuleb käsitada tegevussegmendina.

AVALIKUSTATAVAD SEGMENDID

| 11. | Ettevõte esitab eraldi teabe iga tegevussegmendi kohta, mis:






  a) | on määratud kindlaks vastavalt paragrahvidele 5–10 või tuleneb kahe või rohkema sellise segmendi summeerimisest paragrahvi 12 kohaselt ja |
| --- | --- | --- |

11.

Ettevõte esitab eraldi teabe iga tegevussegmendi kohta, mis:

a)

on määratud kindlaks vastavalt paragrahvidele 5–10 või tuleneb kahe või rohkema sellise segmendi summeerimisest paragrahvi 12 kohaselt ja

| b) | ületab paragrahviga 13 kehtestatud kvantitatiivseid künniseid. |
| --- | --- |

b)

ületab paragrahviga 13 kehtestatud kvantitatiivseid künniseid.

Paragrahvidega 14–19 on ette nähtud ka muud olukorrad, mille puhul esitatakse tegevussegmendi kohta eraldi teave.

Summeerimiskriteeriumid

| 12. | Sarnaste majandusnäitajatega tegevussegmentidel on sageli pikemas perspektiivis samasugused finantstulemused. Näiteks kui kahe tegevussegmendi majandusnäitajad on samasugused, on ka nende keskmine brutokasum pikemas perspektiivis samasugune. Kaks või rohkem tegevussegmenti võib koondada üheks tegevussegmendiks, kui nende summeerimine on kooskõlas käesoleva IFRSi aluspõhimõttega, kui segmentidel on samasugused majanduslikud näitajad ja kui need on sarnased ka kõikide järgmiste omaduste poolest:






  a) | toodete ja teenuste laad; |
| --- | --- | --- |

12.

Sarnaste majandusnäitajatega tegevussegmentidel on sageli pikemas perspektiivis samasugused finantstulemused. Näiteks kui kahe tegevussegmendi majandusnäitajad on samasugused, on ka nende keskmine brutokasum pikemas perspektiivis samasugune. Kaks või rohkem tegevussegmenti võib koondada üheks tegevussegmendiks, kui nende summeerimine on kooskõlas käesoleva IFRSi aluspõhimõttega, kui segmentidel on samasugused majanduslikud näitajad ja kui need on sarnased ka kõikide järgmiste omaduste poolest:

a)

toodete ja teenuste laad;

| b) | tootmisprotsesside laad; |
| --- | --- |

b)

tootmisprotsesside laad;

| c) | nende toodete ja teenuste klientide tüüp või klass; |
| --- | --- |

c)

nende toodete ja teenuste klientide tüüp või klass;

| d) | nende toodete hulgimüügi või teenuste osutamise viis ja |
| --- | --- |

d)

nende toodete hulgimüügi või teenuste osutamise viis ja

| e) | kui see on kohaldatav, regulatiivse keskkonna iseloom, näiteks pangandus, kindlustus või kommunaalteenused. |
| --- | --- |

e)

kui see on kohaldatav, regulatiivse keskkonna iseloom, näiteks pangandus, kindlustus või kommunaalteenused.

Kvantitatiivsed künnised

| 13. | Ettevõte esitab eraldi teavet iga tegevussegmendi kohta, mis ületab mõnda järgmist kvantitatiivset künnist:






  a) | segmendi deklareeritud tulu, mis hõlmab nii müüki ettevõttevälistele klientidele kui ka segmentidevahelisi müüke või võõrandamisi, moodustab vähemalt 10 % kõikide tegevussegmentide sise- ja välistulude kogusummast; |
| --- | --- | --- |

13.

Ettevõte esitab eraldi teavet iga tegevussegmendi kohta, mis ületab mõnda järgmist kvantitatiivset künnist:

a)

segmendi deklareeritud tulu, mis hõlmab nii müüki ettevõttevälistele klientidele kui ka segmentidevahelisi müüke või võõrandamisi, moodustab vähemalt 10 % kõikide tegevussegmentide sise- ja välistulude kogusummast;

| b) | segmendi deklareeritud kasumi või kahjumi absoluutsumma moodustab vähemalt 10 % a) kõikide kahjumita töötanud tegevussegmentide deklareeritud kogukasumi ja ii) kõikide kahjumiga töötanud tegevussegmentide deklareeritud kogukahjumi absoluutsummast; |
| --- | --- |

b)

segmendi deklareeritud kasumi või kahjumi absoluutsumma moodustab vähemalt 10 % a) kõikide kahjumita töötanud tegevussegmentide deklareeritud kogukasumi ja ii) kõikide kahjumiga töötanud tegevussegmentide deklareeritud kogukahjumi absoluutsummast;

| c) | segmendi varad moodustavad vähemalt 10 % kõikide tegevussegmentide varade kogusummast. |
| --- | --- |

c)

segmendi varad moodustavad vähemalt 10 % kõikide tegevussegmentide varade kogusummast.

Tegevussegmenti, mis ühtki nimetatud kvantitatiivset künnist ei ületa, võib käsitada avalikustatavana ja esitada selle kohta eraldi teavet, kui juhtkond leiab, et segmendi kohta teabe avaldamine on finantsaruannete kasutajatele kasulik.

| 14. | Ettevõte võib summeerida teiste, kvantitatiivset künnist mitteületavate tegevussegmentide teavet avalikustatava segmendina vaid sel juhul, kui neil tegevussegmentidel on ühesugune majanduslik eripära ja enamik paragrahvis 12 loetletud summeerimiskriteeriume on ühised. |
| --- | --- |

14.

Ettevõte võib summeerida teiste, kvantitatiivset künnist mitteületavate tegevussegmentide teavet avalikustatava segmendina vaid sel juhul, kui neil tegevussegmentidel on ühesugune majanduslik eripära ja enamik paragrahvis 12 loetletud summeerimiskriteeriume on ühised.

| 15. | Kui tegevussegmendi ettevõttevälistelt klientidelt teenitud kogutulu moodustab vähem kui 75 % ettevõtte tulust, tuleb määratleda täiendavad avalikustatavad segmendid (isegi kui need ei vasta paragrahvis 13 esitatud kriteeriumidele), kuni avalikustatavad segmendid hõlmavad vähemalt 75 % ettevõtte tulust. |
| --- | --- |

15.

Kui tegevussegmendi ettevõttevälistelt klientidelt teenitud kogutulu moodustab vähem kui 75 % ettevõtte tulust, tuleb määratleda täiendavad avalikustatavad segmendid (isegi kui need ei vasta paragrahvis 13 esitatud kriteeriumidele), kuni avalikustatavad segmendid hõlmavad vähemalt 75 % ettevõtte tulust.

| 16. | Teave muude majandustegevuste ja tegevussegmentide kohta, mis ei ole avalikustatavad, summeeritakse ja avaldatakse „kõikide ülejäänud segmentide” kategoorias eraldi paragrahvis 28 nõutavatest artiklitest, mida on vaja võrdlevalt esitada. Kirjeldatakse „kõikide ülejäänud segmentide” kategooriasse kuuluvate segmentide tuluallikaid. |
| --- | --- |

16.

Teave muude majandustegevuste ja tegevussegmentide kohta, mis ei ole avalikustatavad, summeeritakse ja avaldatakse „kõikide ülejäänud segmentide” kategoorias eraldi paragrahvis 28 nõutavatest artiklitest, mida on vaja võrdlevalt esitada. Kirjeldatakse „kõikide ülejäänud segmentide” kategooriasse kuuluvate segmentide tuluallikaid.

| 17. | Kui juhtkond peab eelmisel perioodil avalikustatavana käsitatud tegevussegmenti jätkuvalt oluliseks, esitatakse selle segmendi teave jooksval perioodil eraldi, isegi kui see ei vasta enam paragrahvis 13 esitatud avalikustamiskriteeriumidele. |
| --- | --- |

17.

Kui juhtkond peab eelmisel perioodil avalikustatavana käsitatud tegevussegmenti jätkuvalt oluliseks, esitatakse selle segmendi teave jooksval perioodil eraldi, isegi kui see ei vasta enam paragrahvis 13 esitatud avalikustamiskriteeriumidele.

| 18. | Kui tegevussegmenti käsitatakse kvantitatiivsete künniste põhjal jooksval perioodil avalikustatava segmendina, esitatakse võrdlemiseks uuesti segmendi eelmise perioodi teave, et kajastada uut avalikustatavat segmenti eraldi segmendina, isegi kui see ei vastanud eelmisel perioodil paragrahvis 13 esitatud avalikustamiskriteeriumidele, välja arvatud juhul, kui vajalik teave ei ole kättesaadav ja seda oleks liiga kulukas välja töötada. |
| --- | --- |

18.

Kui tegevussegmenti käsitatakse kvantitatiivsete künniste põhjal jooksval perioodil avalikustatava segmendina, esitatakse võrdlemiseks uuesti segmendi eelmise perioodi teave, et kajastada uut avalikustatavat segmenti eraldi segmendina, isegi kui see ei vastanud eelmisel perioodil paragrahvis 13 esitatud avalikustamiskriteeriumidele, välja arvatud juhul, kui vajalik teave ei ole kättesaadav ja seda oleks liiga kulukas välja töötada.

| 19. | Ettevõtte eraldi avalikustatavate segmentide arvu võib praktilistel kaalutlustel piirata, et segmenditeave ei oleks liiga üksikasjalik. Kuigi sellist täpset piiri ei ole kindlaks määratud, peaks ettevõte otsustama, kas on saavutatud praktilistel kaalutlustel piir, kui paragrahvide 13–18 kohaselt avalikustatavate segmentide arv ületab kümmet. |
| --- | --- |

19.

Ettevõtte eraldi avalikustatavate segmentide arvu võib praktilistel kaalutlustel piirata, et segmenditeave ei oleks liiga üksikasjalik. Kuigi sellist täpset piiri ei ole kindlaks määratud, peaks ettevõte otsustama, kas on saavutatud praktilistel kaalutlustel piir, kui paragrahvide 13–18 kohaselt avalikustatavate segmentide arv ületab kümmet.

AVALIKUSTAMINE

| 20. | Ettevõte peab avalikustama teabe, mis võimaldaks ettevõtte finantsaruannete kasutajail hinnata ettevõtte majandustegevuse iseloomu ja finantstulemusi ning tegevuse majanduslikke keskkondi. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Paragrahvis 20 esitatud põhimõtte rakendamiseks avalikustab ettevõte iga kasumiaruande perioodi kohta:






  a) | paragrahvis 22 kirjeldatud üldteabe; |
| --- | --- | --- |

21.

Paragrahvis 20 esitatud põhimõtte rakendamiseks avalikustab ettevõte iga kasumiaruande perioodi kohta:

a)

paragrahvis 22 kirjeldatud üldteabe;

| b) | teabe avalikustatava segmendi kasumi või kahjumi kohta, sealhulgas avalikustatava segmendi kasumis või kahjumis sisalduvate tulude ja kulude, segmendi varade, segmendi kohustiste ja mõõtmise aluse kohta, nagu on kirjeldatud paragrahvides 23–27, ja |
| --- | --- |

b)

teabe avalikustatava segmendi kasumi või kahjumi kohta, sealhulgas avalikustatava segmendi kasumis või kahjumis sisalduvate tulude ja kulude, segmendi varade, segmendi kohustiste ja mõõtmise aluse kohta, nagu on kirjeldatud paragrahvides 23–27, ja

| c) | segmentide tulude koondite, avalikustatavate segmentide kasumi või kahjumi, segmentide varade ja kohustiste ja segmentide muude oluliste artiklite võrdluse ettevõtte vastavate summadega, nagu on kirjeldatud paragrahvis 28. |
| --- | --- |

c)

segmentide tulude koondite, avalikustatavate segmentide kasumi või kahjumi, segmentide varade ja kohustiste ja segmentide muude oluliste artiklite võrdluse ettevõtte vastavate summadega, nagu on kirjeldatud paragrahvis 28.

Avalikustatavate segmentide bilansisummad tuleb esitada võrdlevalt ettevõtte bilansi summadega kõikidel bilansi kuupäevadel. Eelmiste perioodide teave esitatakse uuesti, nagu on kirjeldatud paragrahvides 29 ja 30.

Üldteave

| 22. | Ettevõte avaldab järgmise üldteabe:






  a) | ettevõtte avalikustatavate segmentide, sealhulgas organisatsioonilise aluse kindlaksmääramiseks kasutatavad tegurid (näiteks kas juhtkond on eelistanud kehtestada ettevõtte struktuuri, lähtudes erinevustest toodetes ja teenustes, geograafilistes piirkondades, regulatiivsetes keskkondades või kombineerides neid tegureid, ning kas tegevussegmente on summeeritud), ja |
| --- | --- | --- |

22.

Ettevõte avaldab järgmise üldteabe:

a)

ettevõtte avalikustatavate segmentide, sealhulgas organisatsioonilise aluse kindlaksmääramiseks kasutatavad tegurid (näiteks kas juhtkond on eelistanud kehtestada ettevõtte struktuuri, lähtudes erinevustest toodetes ja teenustes, geograafilistes piirkondades, regulatiivsetes keskkondades või kombineerides neid tegureid, ning kas tegevussegmente on summeeritud), ja

| b) | toodete ja teenuste liikide kohta, millega iga avalikustatav segment teenib oma tulu. |
| --- | --- |

b)

toodete ja teenuste liikide kohta, millega iga avalikustatav segment teenib oma tulu.

Teave kasumi või kahjumi, varade ja kohustuste kohta

| 23. | Ettevõte esitab iga avalikustatava segmendi kohta kasumi või kahjumi ja varade kogusumma näitajad. Ettevõte esitab iga avalikustatava segmendi kohustuste näitajad, kui seda summat esitatakse regulaarselt ettevõtte tegevuse üle otsuseid vastu võtvale juhile. Ettevõte esitab iga avalikustatava segmendi kohta ka järgmise teabe, kui määratud summad sisalduvad ettevõtte tegevuse üle otsuseid vastu võtva juhi poolt läbi vaadatavas segmendi kasumi või kahjumi näitajas või kui need esitatakse ettevõtte tegevuse üle otsuseid vastu võtvale juhile regulaarselt muul viisil, isegi kui neid ei kajastata kõnealuses segmendi kasumi või kahjumi näitajas:






  a) | ettevõttevälistelt klientidelt teenitav tulu; |
| --- | --- | --- |

23.

Ettevõte esitab iga avalikustatava segmendi kohta kasumi või kahjumi ja varade kogusumma näitajad. Ettevõte esitab iga avalikustatava segmendi kohustuste näitajad, kui seda summat esitatakse regulaarselt ettevõtte tegevuse üle otsuseid vastu võtvale juhile. Ettevõte esitab iga avalikustatava segmendi kohta ka järgmise teabe, kui määratud summad sisalduvad ettevõtte tegevuse üle otsuseid vastu võtva juhi poolt läbi vaadatavas segmendi kasumi või kahjumi näitajas või kui need esitatakse ettevõtte tegevuse üle otsuseid vastu võtvale juhile regulaarselt muul viisil, isegi kui neid ei kajastata kõnealuses segmendi kasumi või kahjumi näitajas:

a)

ettevõttevälistelt klientidelt teenitav tulu;

| b) | tulu tehingutest sama ettevõtte teiste tegevussegmentidega; |
| --- | --- |

b)

tulu tehingutest sama ettevõtte teiste tegevussegmentidega;

| c) | intressitulu; |
| --- | --- |

c)

intressitulu;

| d) | intressikulu; |
| --- | --- |

d)

intressikulu;

| e) | kulum; |
| --- | --- |

e)

kulum;

| f) | olulised tulu- ja kuluartiklid, mis avalikustatakse standardi IAS 1 „Finantsaruannete esitamine” paragrahvi 86 kohaselt; |
| --- | --- |

f)

olulised tulu- ja kuluartiklid, mis avalikustatakse standardi IAS 1 „Finantsaruannete esitamine” paragrahvi 86 kohaselt;

| g) | ettevõtte osa sidus- ja ühisettevõtete omakapitali meetodil arvestatud kasumis või kahjumis; |
| --- | --- |

g)

ettevõtte osa sidus- ja ühisettevõtete omakapitali meetodil arvestatud kasumis või kahjumis;

| h) | tulumaksu kulu või tulu ja |
| --- | --- |

h)

tulumaksu kulu või tulu ja

| i) | muud olulised mitterahalised artiklid, välja arvatud kulum. |
| --- | --- |

i)

muud olulised mitterahalised artiklid, välja arvatud kulum.

Ettevõte esitab iga avalikustatava segmendi intressitulu eraldi intressikulust, välja arvatud juhul, kui intressitulu moodustab enamiku segmendi tulust ja kui ettevõtte tegevuse üle otsuseid vastu võttev juht hindab segmendi tegevuse tulemusi ja võtab vastu otsuseid segmendile eraldatavate vahendite kohta eelkõige puhta intressitulu põhjal. Sellisel juhul võib ettevõte esitada kõnealuse segmendi intressitulu pärast intressikulu mahaarvamist ja avalikustada selle asjaolu.

| 24. | Ettevõte esitab iga avalikustatava segmendi kohta ka järgmise teabe, kui määratud summad sisalduvad ettevõtte tegevuse üle otsuseid vastu võtva juhi poolt läbi vaadatavas segmendi varade näitajas või kui need esitatakse ettevõtte tegevuse üle otsuseid vastu võtvale juhile regulaarselt muul viisil, isegi kui neid ei kajastata kõnealuses segmendi varade näitajas:






  a) | omakapitali meetodil arvestatud investeering sidus- ja ühisettevõtetesse ja |
| --- | --- | --- |

24.

Ettevõte esitab iga avalikustatava segmendi kohta ka järgmise teabe, kui määratud summad sisalduvad ettevõtte tegevuse üle otsuseid vastu võtva juhi poolt läbi vaadatavas segmendi varade näitajas või kui need esitatakse ettevõtte tegevuse üle otsuseid vastu võtvale juhile regulaarselt muul viisil, isegi kui neid ei kajastata kõnealuses segmendi varade näitajas:

a)

omakapitali meetodil arvestatud investeering sidus- ja ühisettevõtetesse ja

| b) | põhivaradesse, (1) välja arvatud finantsinstrumentidesse, viitmaksudesse, töösuhte lõppemise järgsetesse hüvitistesse (vt IAS 19 „Hüvitised töövõtjatele” paragrahvid 54–58) ja kindlustuslepingutest tulenevatesse õigustesse lisatud summad. |
| --- | --- |

b)

põhivaradesse, (1) välja arvatud finantsinstrumentidesse, viitmaksudesse, töösuhte lõppemise järgsetesse hüvitistesse (vt IAS 19 „Hüvitised töövõtjatele” paragrahvid 54–58) ja kindlustuslepingutest tulenevatesse õigustesse lisatud summad.

MÕÕTMINE

| 25. | Segmendi iga avalikustatava artikli summaks on näitaja, mis esitatakse ettevõtte tegevuse üle otsuseid vastu võtvale juhile otsuste vastuvõtmiseks vahendite eraldamiseks segmendile ja segmendi tegevuse tulemuste hindamiseks. Ettevõtte finantsaruannete koostamisel tehtud korrigeerimised ja väljajätmised ning tulude, kulude ja kasude või kahjude eraldamised võetakse avalikustatava segmendi kasumi või kahjumi kindlaksmääramisel arvesse vaid sel juhul, kui need sisalduvad segmendi kasumi või kahjumi näitajas, mida kasutab ettevõtte tegevuse üle otsuseid vastu võttev juht. Samuti esitatakse selle segmendi kohta ainult need varad ja kohustised, mis sisalduvad segmendi varade ja segmendi kohustuste näitajas, mida kasutab ettevõtte tegevuse üle otsuseid vastu võttev juht. Kui avalikustatava segmendi kasumisse või kahjumisse või varadesse või kohustistesse eraldatakse summasid, eraldatakse need summad mõistlikul alusel. |
| --- | --- |

25.

Segmendi iga avalikustatava artikli summaks on näitaja, mis esitatakse ettevõtte tegevuse üle otsuseid vastu võtvale juhile otsuste vastuvõtmiseks vahendite eraldamiseks segmendile ja segmendi tegevuse tulemuste hindamiseks. Ettevõtte finantsaruannete koostamisel tehtud korrigeerimised ja väljajätmised ning tulude, kulude ja kasude või kahjude eraldamised võetakse avalikustatava segmendi kasumi või kahjumi kindlaksmääramisel arvesse vaid sel juhul, kui need sisalduvad segmendi kasumi või kahjumi näitajas, mida kasutab ettevõtte tegevuse üle otsuseid vastu võttev juht. Samuti esitatakse selle segmendi kohta ainult need varad ja kohustised, mis sisalduvad segmendi varade ja segmendi kohustuste näitajas, mida kasutab ettevõtte tegevuse üle otsuseid vastu võttev juht. Kui avalikustatava segmendi kasumisse või kahjumisse või varadesse või kohustistesse eraldatakse summasid, eraldatakse need summad mõistlikul alusel.

| 26. | Kui ettevõtte tegevuse üle otsuseid vastu võttev juht kasutab segmendi tegevuse tulemuste hindamiseks ja vahendite jaotuse üle otsustamiseks ainult ühte tegevussegmendi kasumi või kahjumi või segmendi varade või segmendi kohustiste näitajat, esitatakse segmendi kasum või kahjum või varad ja kohustised nende näitajatega. Kui ettevõtte tegevuse üle otsuseid vastu võttev juht kasutab mitut tegevussegmendi kasumi või kahjumi või segmendi varade või segmendi kohustuste näitajat, esitatakse näitajad, mis määratakse juhtkonna arvates kooskõlas mõõtmispõhimõtetega, mis on kõige lähedasemad vastavate summade mõõtmisele ettevõtte finantsaruannetes. |
| --- | --- |

26.

Kui ettevõtte tegevuse üle otsuseid vastu võttev juht kasutab segmendi tegevuse tulemuste hindamiseks ja vahendite jaotuse üle otsustamiseks ainult ühte tegevussegmendi kasumi või kahjumi või segmendi varade või segmendi kohustiste näitajat, esitatakse segmendi kasum või kahjum või varad ja kohustised nende näitajatega. Kui ettevõtte tegevuse üle otsuseid vastu võttev juht kasutab mitut tegevussegmendi kasumi või kahjumi või segmendi varade või segmendi kohustuste näitajat, esitatakse näitajad, mis määratakse juhtkonna arvates kooskõlas mõõtmispõhimõtetega, mis on kõige lähedasemad vastavate summade mõõtmisele ettevõtte finantsaruannetes.

| 27. | Ettevõte esitab iga avalikustatava segmendi kasumi või kahjumi või varade või kohustiste näitajate kohta selgituse. Ettevõte esitab vähemalt järgmise teabe:






  a) | avalikustatavate segmentide vaheliste tehingute arvestuse alus; |
| --- | --- | --- |

27.

Ettevõte esitab iga avalikustatava segmendi kasumi või kahjumi või varade või kohustiste näitajate kohta selgituse. Ettevõte esitab vähemalt järgmise teabe:

a)

avalikustatavate segmentide vaheliste tehingute arvestuse alus;

| b) | avalikustatavate segmentide kasumi või kahjumi näitajate erinevused ettevõtte maksukulude või -tulude eelsest ja tegevuste lõpetamise eelsest kasumist või kahjumist (kui see ei ilmne paragrahvis 28 kirjeldatud võrdlevast esitamisest). Nende erinevuste hulka võivad kuuluda arvestuspõhimõtted ja põhimõtted kesksete kulude jaotamiseks, mis on vajalikud avalikustatava segmendi teabest arusaamiseks; |
| --- | --- |

b)

avalikustatavate segmentide kasumi või kahjumi näitajate erinevused ettevõtte maksukulude või -tulude eelsest ja tegevuste lõpetamise eelsest kasumist või kahjumist (kui see ei ilmne paragrahvis 28 kirjeldatud võrdlevast esitamisest). Nende erinevuste hulka võivad kuuluda arvestuspõhimõtted ja põhimõtted kesksete kulude jaotamiseks, mis on vajalikud avalikustatava segmendi teabest arusaamiseks;

| c) | avalikustatavate segmentide varade näitajate erinevused ettevõtte varade näitajatest (kui see ei ilmne paragrahvis 28 kirjeldatud võrdlevast esitamisest). Nende erinevuste hulka võivad kuuluda arvestuspõhimõtted ja põhimõtted ühiselt kasutatud varade jaotamiseks, mis on vajalikud avalikustatava segmendi teabest arusaamiseks; |
| --- | --- |

c)

avalikustatavate segmentide varade näitajate erinevused ettevõtte varade näitajatest (kui see ei ilmne paragrahvis 28 kirjeldatud võrdlevast esitamisest). Nende erinevuste hulka võivad kuuluda arvestuspõhimõtted ja põhimõtted ühiselt kasutatud varade jaotamiseks, mis on vajalikud avalikustatava segmendi teabest arusaamiseks;

| d) | avalikustatavate segmentide kohustuste näitajate erinevused ettevõtte kohustuste näitajatest (kui see ei ilmne paragrahvis 28 kirjeldatud võrdlevast esitamisest). Nende erinevuste hulka võivad kuuluda arvestuspõhimõtted ja põhimõtted ühiselt kasutatud kohustuste jaotamiseks, mis on vajalikud avalikustatava segmendi teabest arusaamiseks; |
| --- | --- |

d)

avalikustatavate segmentide kohustuste näitajate erinevused ettevõtte kohustuste näitajatest (kui see ei ilmne paragrahvis 28 kirjeldatud võrdlevast esitamisest). Nende erinevuste hulka võivad kuuluda arvestuspõhimõtted ja põhimõtted ühiselt kasutatud kohustuste jaotamiseks, mis on vajalikud avalikustatava segmendi teabest arusaamiseks;

| e) | muudatused varasematel perioodidel kasutatud mõõtmismeetodites, millega määrati kindlaks avalikustatava segmendi kasum või kahjum, ning nende muudatuste võimalik mõju segmendi kasumi või kahjumi näitajale; |
| --- | --- |

e)

muudatused varasematel perioodidel kasutatud mõõtmismeetodites, millega määrati kindlaks avalikustatava segmendi kasum või kahjum, ning nende muudatuste võimalik mõju segmendi kasumi või kahjumi näitajale;

| f) | võimalike avalikustatavatele segmentidele tehtud asümmeetriliste jaotuste laad ja mõju. Ettevõte võib näiteks jaotada segmendile kulumit, jaotamata sellele segmendile kulumiga seotud amortiseeritavaid varasid. |
| --- | --- |

f)

võimalike avalikustatavatele segmentidele tehtud asümmeetriliste jaotuste laad ja mõju. Ettevõte võib näiteks jaotada segmendile kulumit, jaotamata sellele segmendile kulumiga seotud amortiseeritavaid varasid.

Võrdlev esitamine

| 28. | Ettevõte esitab võrdlevalt kogu järgmise teabe:






  a) | avalikustatavate segmentide tulude kogusumma võrreldes ettevõtte tuluga; |
| --- | --- | --- |

28.

Ettevõte esitab võrdlevalt kogu järgmise teabe:

a)

avalikustatavate segmentide tulude kogusumma võrreldes ettevõtte tuluga;

| b) | avalikustatavate segmentide kasumi või kahjumi näitajad võrreldes ettevõtte kasumi või kahjumiga enne maksukulu (-tulu) ja lõpetatud tegevusi. Kui aga ettevõte eraldab avalikustatavatele segmentidele selliseid artikleid nagu maksukulu (-tulu), võib ettevõte esitada segmentide kasumi või kahjumi näitajate kogusummad võrdlevalt ettevõtte kasumi või kahjumiga pärast neid artikleid; |
| --- | --- |

b)

avalikustatavate segmentide kasumi või kahjumi näitajad võrreldes ettevõtte kasumi või kahjumiga enne maksukulu (-tulu) ja lõpetatud tegevusi. Kui aga ettevõte eraldab avalikustatavatele segmentidele selliseid artikleid nagu maksukulu (-tulu), võib ettevõte esitada segmentide kasumi või kahjumi näitajate kogusummad võrdlevalt ettevõtte kasumi või kahjumiga pärast neid artikleid;

| c) | avalikustatavate segmentide varade kogusumma võrreldes ettevõtte varadega; |
| --- | --- |

c)

avalikustatavate segmentide varade kogusumma võrreldes ettevõtte varadega;

| d) | avalikustatavate segmentide kohustuste kogusumma võrreldes ettevõtte kohustustega, kui segmendi kohustusi esitatakse paragrahvi 23 kohaselt; |
| --- | --- |

d)

avalikustatavate segmentide kohustuste kogusumma võrreldes ettevõtte kohustustega, kui segmendi kohustusi esitatakse paragrahvi 23 kohaselt;

| e) | avalikustatavate segmentide kõikide ülejäänud oluliste avalikustatavate teabeartiklite kogusummad võrreldes ettevõtte vastavate summadega. |
| --- | --- |

e)

avalikustatavate segmentide kõikide ülejäänud oluliste avalikustatavate teabeartiklite kogusummad võrreldes ettevõtte vastavate summadega.

Kõik olulised võrdlevalt esitatavad summad määratletakse ja kirjeldatakse eraldi. Näiteks määratletakse ja kirjeldatakse eraldi iga arvestuspõhimõtete erinevustest tulenev olulise korrigeerimise summa, mis on vajalik avalikustatava segmendi kasumi või kahjumi võrdlevaks esitamiseks ettevõtte kasumi või kahjumiga.

Varem esitatud teabe uuesti esitamine

| 29. | Kui ettevõte muudab oma sisemist organisatsioonilist struktuuri selliselt, et ettevõtte avalikustatavate segmentide koosseis selle tagajärjel muutub, esitatakse vastav teave ka varasemate, sealhulgas vahepealsete perioodide kohta, välja arvatud juhul, kui see teave ei ole kättesaadav ja kui seda oleks liiga kulukas välja töötada. Iga avalikustatava artikli puhul määratakse eraldi kindlaks, kas see teave on kättesaadav ja kas selle väljatöötamine ei oleks liiga kulukas. Pärast muudatuse tegemist avalikustatavate segmentide koosseisus avaldab ettevõte, kas ta on esitanud segmendi vastavad teabeartiklid ka varasemate perioodide kohta. |
| --- | --- |

29.

Kui ettevõte muudab oma sisemist organisatsioonilist struktuuri selliselt, et ettevõtte avalikustatavate segmentide koosseis selle tagajärjel muutub, esitatakse vastav teave ka varasemate, sealhulgas vahepealsete perioodide kohta, välja arvatud juhul, kui see teave ei ole kättesaadav ja kui seda oleks liiga kulukas välja töötada. Iga avalikustatava artikli puhul määratakse eraldi kindlaks, kas see teave on kättesaadav ja kas selle väljatöötamine ei oleks liiga kulukas. Pärast muudatuse tegemist avalikustatavate segmentide koosseisus avaldab ettevõte, kas ta on esitanud segmendi vastavad teabeartiklid ka varasemate perioodide kohta.

| 30. | Kui ettevõte muudab oma sisemist organisatsioonilist struktuuri selliselt, et ettevõtte avalikustatavate segmentide koosseis selle tagajärjel muutub, ja kui selle muudatuse tulemusena segmenditeavet varasemate, sealhulgas vahepealsete perioodide kohta uuesti ei esitata, esitab ettevõte muudatuse aastal segmenditeabe jooksva perioodi kohta nii vana kui ka uue segmentide süsteemi kohaselt, välja arvatud juhul, kui see teave ei ole kättesaadav ja seda oleks liiga kulukas välja töötada. |
| --- | --- |

30.

Kui ettevõte muudab oma sisemist organisatsioonilist struktuuri selliselt, et ettevõtte avalikustatavate segmentide koosseis selle tagajärjel muutub, ja kui selle muudatuse tulemusena segmenditeavet varasemate, sealhulgas vahepealsete perioodide kohta uuesti ei esitata, esitab ettevõte muudatuse aastal segmenditeabe jooksva perioodi kohta nii vana kui ka uue segmentide süsteemi kohaselt, välja arvatud juhul, kui see teave ei ole kättesaadav ja seda oleks liiga kulukas välja töötada.

KOGU ETTEVÕTTE KOHTA ESITATAV TEAVE

| 31. | Paragrahve 32–34 kohaldatakse kõikide ettevõtete suhtes, mille suhtes kohaldatakse käesolevat IFRSi, sealhulgas ettevõtete kohta, millel on üks avalikustatav segment. Mõne ettevõtte majandustegevus ei ole korraldatud asjakohaste toodete ja teenuste või geograafiliste tegevuspiirkondade vaheliste erinevuste alusel. Sellise ettevõtte avalikustatavad segmendid võivad esitada tulusid, mida on saadud mitmesuguste sisuliselt erinevate toodete ja teenuste pakkumisest või siis võivad selle ettevõtte mitu avalikustatavat segmenti pakkuda sisuliselt samu tooteid ja teenuseid. Samuti võivad ettevõtte avalikustatavad segmendid omada varasid erinevates geograafilistes piirkondades ja esitada tulusid, mida on teenitud eri geograafilistes piirkondades asuvatelt klientidelt, või siis võivad selle ettevõtte mitu avalikustatavat segmenti tegutseda samas geograafilises piirkonnas. Paragrahvides 32–34 nõutavat teavet esitatakse ainult juhul, kui seda ei esitata avalikustatava segmendi kohta käesolevas IFRSis nõutava teabega. |
| --- | --- |

31.

Paragrahve 32–34 kohaldatakse kõikide ettevõtete suhtes, mille suhtes kohaldatakse käesolevat IFRSi, sealhulgas ettevõtete kohta, millel on üks avalikustatav segment. Mõne ettevõtte majandustegevus ei ole korraldatud asjakohaste toodete ja teenuste või geograafiliste tegevuspiirkondade vaheliste erinevuste alusel. Sellise ettevõtte avalikustatavad segmendid võivad esitada tulusid, mida on saadud mitmesuguste sisuliselt erinevate toodete ja teenuste pakkumisest või siis võivad selle ettevõtte mitu avalikustatavat segmenti pakkuda sisuliselt samu tooteid ja teenuseid. Samuti võivad ettevõtte avalikustatavad segmendid omada varasid erinevates geograafilistes piirkondades ja esitada tulusid, mida on teenitud eri geograafilistes piirkondades asuvatelt klientidelt, või siis võivad selle ettevõtte mitu avalikustatavat segmenti tegutseda samas geograafilises piirkonnas. Paragrahvides 32–34 nõutavat teavet esitatakse ainult juhul, kui seda ei esitata avalikustatava segmendi kohta käesolevas IFRSis nõutava teabega.

Teave toodete ja teenuste kohta

| 32. | Ettevõte esitab iga toote ja teenuse või iga sarnaste toodete ja teenuste rühma kohta ettevõttevälistelt klientidelt teenitud tulud, välja arvatud juhul, kui vajalik teave ei ole kättesaadav ja kui seda oleks liiga kulukas välja töötada, ning see asjaolu ka avalikustatakse. Esitatavad tulusummad põhinevad finantsteabel, mida kasutatakse ettevõtte finantsaruannete koostamiseks. |
| --- | --- |

32.

Ettevõte esitab iga toote ja teenuse või iga sarnaste toodete ja teenuste rühma kohta ettevõttevälistelt klientidelt teenitud tulud, välja arvatud juhul, kui vajalik teave ei ole kättesaadav ja kui seda oleks liiga kulukas välja töötada, ning see asjaolu ka avalikustatakse. Esitatavad tulusummad põhinevad finantsteabel, mida kasutatakse ettevõtte finantsaruannete koostamiseks.

Teave geograafiliste piirkondade kohta

| 33. | Ettevõte esitab järgmise geograafilise teabe, välja arvatud juhul, kui vajalik teave ei ole kättesaadav ja seda oleks liiga kulukas välja töötada:






  a) | ettevõttevälistelt klientidelt teenitud tulud i) ettevõtte asukohariigist ja ii) kokku kõikidest välisriikidest, kus ettevõte teenib tulusid. Kui teatava välisriigi ettevõttevälistelt klientidelt teenitud tulud on olulised, esitatakse need tulud eraldi. Ettevõte esitab iga riigi ettevõttevälistelt klientidelt teenitavate tulude esitamise aluse; |
| --- | --- | --- |

33.

Ettevõte esitab järgmise geograafilise teabe, välja arvatud juhul, kui vajalik teave ei ole kättesaadav ja seda oleks liiga kulukas välja töötada:

a)

ettevõttevälistelt klientidelt teenitud tulud i) ettevõtte asukohariigist ja ii) kokku kõikidest välisriikidest, kus ettevõte teenib tulusid. Kui teatava välisriigi ettevõttevälistelt klientidelt teenitud tulud on olulised, esitatakse need tulud eraldi. Ettevõte esitab iga riigi ettevõttevälistelt klientidelt teenitavate tulude esitamise aluse;

| b) | põhivarad, (2) välja arvatud finantsinstrumendid, viitmaksud, töösuhte lõppemise järgsed hüvitised ja kindlustuslepingutest tulenevad õigused i) ettevõtte asukohariigis ja ii) kokku kõikides välisriikides, kus ettevõttel on varasid. Kui teatavas välisriigis asuvad varad on olulised, esitatakse need varad eraldi. |
| --- | --- |

b)

põhivarad, (2) välja arvatud finantsinstrumendid, viitmaksud, töösuhte lõppemise järgsed hüvitised ja kindlustuslepingutest tulenevad õigused i) ettevõtte asukohariigis ja ii) kokku kõikides välisriikides, kus ettevõttel on varasid. Kui teatavas välisriigis asuvad varad on olulised, esitatakse need varad eraldi.

Esitatavad summad põhinevad finantsteabel, mida kasutatakse ettevõtte finantsaruannete koostamiseks. Kui vajalik teave ei ole kättesaadav ja kui seda oleks liiga kulukas välja töötada, avalikustatakse see asjaolu. Ettevõte võib esitada lisaks käesolevas paragrahvis nõutavale teabele geograafilise teabe vahesummad riikide rühmade kohta.

Teave tähtsamate klientide kohta

| 34. | Ettevõte esitab teabe oma tähtsamatest klientidest sõltumise määra kohta. Kui ühe ettevõttevälise kliendiga sõlmitud tehingutelt teenitav tulu moodustab 10 % või rohkem ettevõtte tuludest, avalikustab ettevõte selle asjaolu, igalt selliselt kliendilt teenitud kogutulu ning neid tulusid avaldava segmendi või avaldatavate segmentide nimed. Ettevõte ei pea avalikustama olulise kliendi nime ega igas segmendis sellelt kliendilt teenitud tulude summasid. Käesoleva IFRSi tähenduses käsitatakse ühe kliendina ettevõtete rühma, mis on aruandvale ettevõttele teadaolevalt ühtse juhtimise all, samuti (riigi, osariigi, provintsi, territooriumi, kohalikke või välisriigi) valitsusasutusi ja ettevõtteid, kes on aruandvale ettevõttele teadaolevalt selle valitsusasutuse juhtimise all. |
| --- | --- |

34.

Ettevõte esitab teabe oma tähtsamatest klientidest sõltumise määra kohta. Kui ühe ettevõttevälise kliendiga sõlmitud tehingutelt teenitav tulu moodustab 10 % või rohkem ettevõtte tuludest, avalikustab ettevõte selle asjaolu, igalt selliselt kliendilt teenitud kogutulu ning neid tulusid avaldava segmendi või avaldatavate segmentide nimed. Ettevõte ei pea avalikustama olulise kliendi nime ega igas segmendis sellelt kliendilt teenitud tulude summasid. Käesoleva IFRSi tähenduses käsitatakse ühe kliendina ettevõtete rühma, mis on aruandvale ettevõttele teadaolevalt ühtse juhtimise all, samuti (riigi, osariigi, provintsi, territooriumi, kohalikke või välisriigi) valitsusasutusi ja ettevõtteid, kes on aruandvale ettevõttele teadaolevalt selle valitsusasutuse juhtimise all.

ÜLEMINEK JA JÕUSTUMINE

| 35. | Ettevõte kohaldab käesolevat IFRSi oma majandusaasta aruannetes ajavahemike suhtes, mis algavad 1. jaanuarist 2009. Lubatud on ka varasem kohaldamine. Kui ettevõte kohaldab käesolevat IFRSi oma finantsaruannetes ajavahemike suhtes, mis algavad enne 1. jaanuari 2009, avalikustab ta selle asjaolu. |
| --- | --- |

35.

Ettevõte kohaldab käesolevat IFRSi oma majandusaasta aruannetes ajavahemike suhtes, mis algavad 1. jaanuarist 2009. Lubatud on ka varasem kohaldamine. Kui ettevõte kohaldab käesolevat IFRSi oma finantsaruannetes ajavahemike suhtes, mis algavad enne 1. jaanuari 2009, avalikustab ta selle asjaolu.

| 36. | Segmenditeave eelmiste aastate kohta, mis esitatakse võrdlevalt esimese kohaldamisaasta suhtes, esitatakse uuesti käesoleva IFRSi nõuete kohaselt, välja arvatud juhul, kui vajalik teave ei ole kättesaadav ja kui seda oleks liiga kulukas välja töötada. |
| --- | --- |

36.

Segmenditeave eelmiste aastate kohta, mis esitatakse võrdlevalt esimese kohaldamisaasta suhtes, esitatakse uuesti käesoleva IFRSi nõuete kohaselt, välja arvatud juhul, kui vajalik teave ei ole kättesaadav ja kui seda oleks liiga kulukas välja töötada.

IAS 14 KEHTETUKS TUNNISTAMINE

| 37. | Käesoleva IFRSiga asendatakse standard IAS 14 „Segmendiaruandlus”. |
| --- | --- |

37.

Käesoleva IFRSiga asendatakse standard IAS 14 „Segmendiaruandlus”.

---

(1)  Kui varad on liigitatud likviidsuse järgi, käsitatakse põhivaradena varasid, mille summad laekuvad eelduste kohaselt hiljem kui kaheteistkümne kuu jooksul alates bilansikuupäevast.

(2)  Kui varad on liigitatud likviidsuse järgi, käsitatakse põhivaradena varasid, mille summad laekuvad eelduste kohaselt rohkem kui kaheteistkümne kuu jooksul alates bilansikuupäevast.

A liide

Termini määratlus

Käesolev liide on IFRSi lahutamatu osa.

| Tegevus-segment | Tegevussegment on ettevõtte osa:






  a) | mille majandustegevusega võib teenida tulu ja kanda kulusid (sealhulgas tulusid ja kulusid, mis on seotud sama ettevõtte teiste osadega sõlmitud tehingutega); |
| --- | --- | --- |

Tegevus-segment

Tegevussegment on ettevõtte osa:

a)

mille majandustegevusega võib teenida tulu ja kanda kulusid (sealhulgas tulusid ja kulusid, mis on seotud sama ettevõtte teiste osadega sõlmitud tehingutega);

| b) | mille tegevuse tulemused vaatab regulaarselt läbi põhiline ettevõtte tegevuse üle otsuseid vastu võttev organ, et võtta vastu otsuseid segmendile eraldatavate vahendite kohta ja hinnata segmendi tegevuse tulemusi, ja |
| --- | --- |

b)

mille tegevuse tulemused vaatab regulaarselt läbi põhiline ettevõtte tegevuse üle otsuseid vastu võttev organ, et võtta vastu otsuseid segmendile eraldatavate vahendite kohta ja hinnata segmendi tegevuse tulemusi, ja

| c) | mille kohta on olemas eraldi finantsteave. |
| --- | --- |

c)

mille kohta on olemas eraldi finantsteave.

B liide

Muudatused teistes IFRSides

Käesolevas liites tehtud muudatusi kohaldatakse aastaste perioodide suhtes, mis algavad 1. jaanuaril 2009 või pärast seda. Kui ettevõte kohaldab käesolevat IFRSi varasema perioodi suhtes, kohaldatakse B liite muudatusi ka selle varasema perioodi suhtes. Muudetud paragrahvides on uus tekst alla kriipsutatud ja välja jäetud tekst läbi kriipsutatud.

| B1 | Viited standardile IAS 14 „Segmendiaruandlus” asendatakse viidetega standardile IFRS 8 „Tegevussegmendid” järgmistes lõikudes:






  — | IAS 27 „Konsolideeritud ja konsolideerimata finantsaruanded” paragrahv 20 |
| --- | --- | --- |

B1

Viited standardile IAS 14 „Segmendiaruandlus” asendatakse viidetega standardile IFRS 8 „Tegevussegmendid” järgmistes lõikudes:

—

IAS 27 „Konsolideeritud ja konsolideerimata finantsaruanded” paragrahv 20

| — | IAS 36 „Varade väärtuse langus” paragrahvi 130 lõike d punkt i. |
| --- | --- |

—

IAS 36 „Varade väärtuse langus” paragrahvi 130 lõike d punkt i.

| B2 | IFRS 5 „Müügiks hoitav põhivara ja lõpetatud tegevusvaldkonnad” paragrahvi 41 muudetakse järgmiselt:






  „41. | Ettevõte avalikustab järgneva teabe lisades perioodil, mil põhivara (või müügigrupp) on kas liigitatud müügiks hoitavaks või müüdud:
  ...






  d) | kui on rakendatav, siis avalikustatav segment, milles põhivara (või müügigrupp) on esitatud kooskõlas IAS 14-ga „Segmendiaruandlus” standardiga IFRS 8 „Tegevussegmendid”.” |
| --- | --- | --- | --- |

B2

IFRS 5 „Müügiks hoitav põhivara ja lõpetatud tegevusvaldkonnad” paragrahvi 41 muudetakse järgmiselt:

„41.

Ettevõte avalikustab järgneva teabe lisades perioodil, mil põhivara (või müügigrupp) on kas liigitatud müügiks hoitavaks või müüdud:

...

d)

kui on rakendatav, siis avalikustatav segment, milles põhivara (või müügigrupp) on esitatud kooskõlas IAS 14-ga „Segmendiaruandlus” standardiga IFRS 8 „Tegevussegmendid”.”

| B3 | IFRS 6 „Maavarade uurimine ja hindamine” paragrahvi 21 muudetakse järgmiselt:






  „21. | Ettevõte peab kindlaks määrama arvestusmeetodid, jaotamaks uuringu ja hindamise varasid raha teenivatele üksustele või raha teenivate üksuste rühmadele nende varade väärtuse languse hindamise eesmärgil. Iga raha teeniv üksus või üksuste rühm, millele jaotatakse uuringu ja hindamise vara, ei tohi olla suurem tegevussegmendist, mis põhineb kas ettevõtte segmendiaruandluse põhiformaadil või lisaformaadil, mis on kindlaks määratud kooskõlas standardiga IAS 14 Segmendiaruandlus
  IFRS 8 „Tegevussegmendid”.” |
| --- | --- | --- |

B3

IFRS 6 „Maavarade uurimine ja hindamine” paragrahvi 21 muudetakse järgmiselt:

„21.

| B4 | IAS 2 „Varud” paragrahve 26 ja 29 muudetakse järgmiselt:






  „26. | Näiteks majandusüksuse ühes äri
  tegevussegmendis kasutatud varudel võib olla teises äri
  tegevussegmendis kasutatud sama tüüpi varudest erinev kasutus. Samas ei ole varude geograafilise asukoha (või vastavate maksureeglite) erinevus iseenesest piisav, õigustamaks erinevate soetusmaksumuse arvestusmeetodite kasutamist. |
| --- | --- | --- |

B4

IAS 2 „Varud” paragrahve 26 ja 29 muudetakse järgmiselt:

„26.

Näiteks majandusüksuse ühes äri
  tegevussegmendis kasutatud varudel võib olla teises äri
  tegevussegmendis kasutatud sama tüüpi varudest erinev kasutus. Samas ei ole varude geograafilise asukoha (või vastavate maksureeglite) erinevus iseenesest piisav, õigustamaks erinevate soetusmaksumuse arvestusmeetodite kasutamist.

| 29. | Varud hinnatakse tavaliselt alla neto realiseerimisväärtuseni üksikobjektide lõikes. Siiski võib teatud asjaoludel osutuda otstarbekaks grupeerida samalaadseid või omavahel seotud objekte. Selline olukord võib olla ühe ja sama tootegrupiga seotud varude objektide puhul, millel on samalaadne otstarve või lõppkasutus, mida toodetakse ja turustatakse samas geograafilises piirkonnas ning mida ei ole otstarbekas hinnata eraldi teistest sama tootegrupi objektidest. Ei ole asjakohane hinnata varusid alla nende liigituse alusel, nagu näiteks valmistoodang või kõik teatud majandusharu või geograafilise
  tegevussegmendi varud. Teenuste osutajad määravad tavaliselt kindlaks kulutused iga teenuse kohta, millel on eraldi müügihind. Seetõttu käsitatakse igat sellist teenust eraldiseisva objektina.” |
| --- | --- |

29.

Varud hinnatakse tavaliselt alla neto realiseerimisväärtuseni üksikobjektide lõikes. Siiski võib teatud asjaoludel osutuda otstarbekaks grupeerida samalaadseid või omavahel seotud objekte. Selline olukord võib olla ühe ja sama tootegrupiga seotud varude objektide puhul, millel on samalaadne otstarve või lõppkasutus, mida toodetakse ja turustatakse samas geograafilises piirkonnas ning mida ei ole otstarbekas hinnata eraldi teistest sama tootegrupi objektidest. Ei ole asjakohane hinnata varusid alla nende liigituse alusel, nagu näiteks valmistoodang või kõik teatud majandusharu või geograafilise
  tegevussegmendi varud. Teenuste osutajad määravad tavaliselt kindlaks kulutused iga teenuse kohta, millel on eraldi müügihind. Seetõttu käsitatakse igat sellist teenust eraldiseisva objektina.”

| B5 | IAS 7 „Rahavoogude aruanded” paragrahvi 50 muudetakse järgmiselt:






  „50. | Täiendav teave võib olla kasutajate jaoks vajalik, aidates mõista ettevõtte finantsseisundit ja likviidsust. Sellise teabe avalikustamine koos juhtkonna kommentaariga on soovitatav ja see võib sisaldada järgmist:
  ...






  d) | kõigi aruandes esitatud tegevusvaldkondade ja geograafiliste
  avalikustatavate segmentide põhi-, investeerimis- ja finantseerimistegevuse rahavoogude summad (vt IAS 14 „Segmendiaruandlus”
  IFRS 8 „Tegevussegmendid”).” |
| --- | --- | --- | --- |

B5

IAS 7 „Rahavoogude aruanded” paragrahvi 50 muudetakse järgmiselt:

„50.

Täiendav teave võib olla kasutajate jaoks vajalik, aidates mõista ettevõtte finantsseisundit ja likviidsust. Sellise teabe avalikustamine koos juhtkonna kommentaariga on soovitatav ja see võib sisaldada järgmist:

...

d)

kõigi aruandes esitatud tegevusvaldkondade ja geograafiliste
  avalikustatavate segmentide põhi-, investeerimis- ja finantseerimistegevuse rahavoogude summad (vt IAS 14 „Segmendiaruandlus”
  IFRS 8 „Tegevussegmendid”).”

| B6 | IAS 19 „Hüvitised töövõtjatele” paragrahvi 115 illustreerivat näidet muudetakse järgmiselt:
  „Paragrahvi 115 illustreeriv näide
  Ettevõte lõpetab ühe äri
  tegevussegmendi tegevuse ja selle segmendi töövõtjad ei teeni enam hüvitisi ...” |
| --- | --- |

B6

IAS 19 „Hüvitised töövõtjatele” paragrahvi 115 illustreerivat näidet muudetakse järgmiselt:

„Paragrahvi 115 illustreeriv näide

Ettevõte lõpetab ühe äri
  tegevussegmendi tegevuse ja selle segmendi töövõtjad ei teeni enam hüvitisi ...”

| B7 | IAS 33 „Aktsiakasum” paragrahv 2 asendatakse järgmisega:






  „2. | Käesolevat standardit kohaldatakse







  a) | ettevõtte eraldiseisvate raamatupidamisaruannete suhtes, kui:








  i) | ettevõtte võla- või omakapitaliväärtpaberid on avalikult kaubeldavad (oma riigi või välisriigi börsil või vabavahetusturul, sealhulgas kohalikel või piirkondlikel turgudel), või |
| --- | --- | --- | --- | --- |

B7

IAS 33 „Aktsiakasum” paragrahv 2 asendatakse järgmisega:

„2.

a)

ettevõtte eraldiseisvate raamatupidamisaruannete suhtes, kui:

i)

ettevõtte võla- või omakapitaliväärtpaberid on avalikult kaubeldavad (oma riigi või välisriigi börsil või vabavahetusturul, sealhulgas kohalikel või piirkondlikel turgudel), või

| ii) | ettevõte esitab oma finantsaruandeid väärtpaberikomisjonile või muule reguleerivale asutusele ükskõik millisesse klassi kuuluvate instrumentide emiteerimiseks avalikul turul või on alustanud nende esitamist, ja |
| --- | --- |

ii)

ettevõte esitab oma finantsaruandeid väärtpaberikomisjonile või muule reguleerivale asutusele ükskõik millisesse klassi kuuluvate instrumentide emiteerimiseks avalikul turul või on alustanud nende esitamist, ja

| b) | kontserni konsolideeritud finantsaruannete suhtes, kui:








  i) | emaettevõtte võla- või omakapitaliväärtpaberid on avalikult kaubeldavad (oma riigi või välisriigi börsil või vabavahetusturul, sealhulgas kohalikel või piirkondlikel turgudel), või |
| --- | --- | --- |

b)

kontserni konsolideeritud finantsaruannete suhtes, kui:

i)

emaettevõtte võla- või omakapitaliväärtpaberid on avalikult kaubeldavad (oma riigi või välisriigi börsil või vabavahetusturul, sealhulgas kohalikel või piirkondlikel turgudel), või

| ii) | emaettevõte esitab oma finantsaruandeid väärtpaberikomisjonile või muule reguleerivale asutusele lihtaktsiate emiteerimiseks avalikul turul või on alustanud nende esitamist.” |
| --- | --- |

ii)

emaettevõte esitab oma finantsaruandeid väärtpaberikomisjonile või muule reguleerivale asutusele lihtaktsiate emiteerimiseks avalikul turul või on alustanud nende esitamist.”

| B8 | IAS 34 „Vahearuandlus” paragrahvi 16 muudetakse järgmiselt:






  „16. | Raamatupidamise vahearuande lisades peab ettevõte esitama vähemalt järgmise teabe, kui see on oluline ja seda ei ole avalikustatud vahearuande muudes osades. Üldjuhul peab selle teabe esitama kumulatiivselt majandusaasta algusest vahearuande kuupäevani. Ettevõte peab siiski avalikustama ka kõik need sündmused ja tehingud, mis on olulised käesoleva vahearuande perioodi mõistmiseks:

  ...








  g) | järgmine segmenditeave
  tulud ja segmendi äritulem ärisegmentide või geograafiliste segmentide kaupa, olenevalt sellest, milline on ettevõtte segmendiaruandluse põhialus (segmenditeabe avalikustamine on ettevõtte vahearuandes nõutav vaid juhul, kui vastavalt standardile IAS 14 „Segmendiaruandlus” IFRS 8 „Tegevussegmendid” nõutakse ettevõttelt segmenditeabe avalikustamist majandusaasta aruandes):









  i) | ettevõttevälistelt klientidelt teenitud tulu, kui see sisaldub segmendi kasumi või kahjumi näitajas, mida ettevõtte tegevuse üle otsuseid vastu võttev juht läbi vaatab, või mida muul viisil ettevõtte tegevuse üle otsuseid vastu võtvale juhile regulaarselt esitatakse; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

B8

IAS 34 „Vahearuandlus” paragrahvi 16 muudetakse järgmiselt:

„16.

...

g)

järgmine segmenditeave
  tulud ja segmendi äritulem ärisegmentide või geograafiliste segmentide kaupa, olenevalt sellest, milline on ettevõtte segmendiaruandluse põhialus (segmenditeabe avalikustamine on ettevõtte vahearuandes nõutav vaid juhul, kui vastavalt standardile IAS 14 „Segmendiaruandlus” IFRS 8 „Tegevussegmendid” nõutakse ettevõttelt segmenditeabe avalikustamist majandusaasta aruandes):

i)

ettevõttevälistelt klientidelt teenitud tulu, kui see sisaldub segmendi kasumi või kahjumi näitajas, mida ettevõtte tegevuse üle otsuseid vastu võttev juht läbi vaatab, või mida muul viisil ettevõtte tegevuse üle otsuseid vastu võtvale juhile regulaarselt esitatakse;

| ii) | segmentidevahelised tulud, kui need sisalduvad segmendi kasumi või kahjumi näitajas, mida ettevõtte tegevuse üle otsuseid vastu võttev juht läbi vaatab, või mida muul viisil ettevõtte tegevuse üle otsuseid vastu võtvale juhile regulaarselt esitatakse; |
| --- | --- |

ii)

segmentidevahelised tulud, kui need sisalduvad segmendi kasumi või kahjumi näitajas, mida ettevõtte tegevuse üle otsuseid vastu võttev juht läbi vaatab, või mida muul viisil ettevõtte tegevuse üle otsuseid vastu võtvale juhile regulaarselt esitatakse;

| iii) | segmendi kasumi või kahjumi näitaja; |
| --- | --- |

iii)

segmendi kasumi või kahjumi näitaja;

| iv) | selliste varade kogusumma, mille viimase majandusaasta aruandes avaldatud summad on oluliselt muutunud; |
| --- | --- |

iv)

selliste varade kogusumma, mille viimase majandusaasta aruandes avaldatud summad on oluliselt muutunud;

| v) | viimase majandusaasta aruandega võrreldes segmentideks jagunemises või segmendi kasumi või kahjumi mõõtmises esinenud erinevuste kirjeldus; |
| --- | --- |

v)

viimase majandusaasta aruandega võrreldes segmentideks jagunemises või segmendi kasumi või kahjumi mõõtmises esinenud erinevuste kirjeldus;

| vi) | avalikustatavate segmentide kasumi või kahjumi näitajate võrdlev esitus ettevõtte kasumi või kahjumiga enne maksukulu (-tulu) ja lõpetatud tegevusi. Kui aga ettevõte eraldab avalikustatavatele segmentidele selliseid artikleid nagu maksukulu (-tulu), võib ettevõte segmentide kasumi või kahjumi näitajate kogusummad esitada võrdlevalt ettevõtte kasumi või kahjumiga pärast neid artikleid. Kõik olulised võrdlevalt esitatavad summad tuvastatakse ja kirjeldatakse eraldi; |
| --- | --- |

vi)

avalikustatavate segmentide kasumi või kahjumi näitajate võrdlev esitus ettevõtte kasumi või kahjumiga enne maksukulu (-tulu) ja lõpetatud tegevusi. Kui aga ettevõte eraldab avalikustatavatele segmentidele selliseid artikleid nagu maksukulu (-tulu), võib ettevõte segmentide kasumi või kahjumi näitajate kogusummad esitada võrdlevalt ettevõtte kasumi või kahjumiga pärast neid artikleid. Kõik olulised võrdlevalt esitatavad summad tuvastatakse ja kirjeldatakse eraldi;

...”

| B9 | IAS 36 „Varade väärtuse langus” muudetakse nii, nagu on allpool kirjeldatud.
  Paragrahvi 80 muudetakse järgmiselt:






  „80. | Väärtuse languse kontrollimise eesmärgil jaotatakse äriühenduses omandatud firmaväärtus alates omandamise kuupäevast omandava ettevõtte kõikidele raha teenivatele üksustele või raha teenivate üksuste rühmadele, mis eeldatavalt saavad ühenduse sünergiast kasu, olenemata sellest, kas omandatava ettevõtte varad või kohustised kantakse üle nendele üksustele või üksuste rühmadele. Üksus või üksuste rühm, millele firmaväärtus jagatakse:
  ...







  b) | ei ole suurem tegevussegmendist, mis põhineb kas ettevõtte segmendiaruandluse põhiformaadil või lisaformaadil, mis on määratud kindlaks kooskõlas standardiga IAS 14 Segmendiaruandlus
  IFRS 8 „Tegevussegmendid”.” |
| --- | --- | --- | --- |

B9

IAS 36 „Varade väärtuse langus” muudetakse nii, nagu on allpool kirjeldatud.

Paragrahvi 80 muudetakse järgmiselt:

„80.

...

b)

ei ole suurem tegevussegmendist, mis põhineb kas ettevõtte segmendiaruandluse põhiformaadil või lisaformaadil, mis on määratud kindlaks kooskõlas standardiga IAS 14 Segmendiaruandlus
  IFRS 8 „Tegevussegmendid”.”

Paragrahvi 129 muudetakse järgmiselt:

| „129. | Ettevõte, mis esitab segmenditeavet kooskõlas standardiga IAS 14 Segmendiaruandlus
  IFRS 8 „Tegevussegmendid”, peab avalikustama ettevõtte segmendiaruandluse põhiformaadi iga segmendi kohta järgmise teabe:” |
| --- | --- |

„129.

Ettevõte, mis esitab segmenditeavet kooskõlas standardiga IAS 14 Segmendiaruandlus
  IFRS 8 „Tegevussegmendid”, peab avalikustama ettevõtte segmendiaruandluse põhiformaadi iga segmendi kohta järgmise teabe:”

Paragrahvi 130 lõike c punkti ii ja lõike d punkti ii muudetakse järgmiselt:

| „130. | c) ii) | kui ettevõte esitab segmenditeavet kooskõlas standardiga IAS 14
  IFRS 8, avalikustatav ettevõtte segmendiaruandluse põhiformaadisegment, kuhu vara kuulub.” |
| --- | --- | --- |

„130.

c) ii)

kui ettevõte esitab segmenditeavet kooskõlas standardiga IAS 14
  IFRS 8, avalikustatav ettevõtte segmendiaruandluse põhiformaadisegment, kuhu vara kuulub.”

| „130. | d) ii) | väärtuse langusest tekkinud kahjumi summa, mis vara liigis või, kui ettevõte esitab segmenditeavet kooskõlas standardiga IAS 14
  IFRS 8, ettevõtte segmendiaruandluse põhiformaadisegmendis on kajastatud või tühistatud, ja” |
| --- | --- | --- |

„130.

d) ii)

väärtuse langusest tekkinud kahjumi summa, mis vara liigis või, kui ettevõte esitab segmenditeavet kooskõlas standardiga IAS 14
  IFRS 8, ettevõtte segmendiaruandluse põhiformaadisegmendis on kajastatud või tühistatud, ja”

---

| 17.11.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 300/44 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 300/44

---

EUROOPA KESKPANGA MÄÄRUS (EÜ) nr 1348/2007,

9. november 2007,

Euroopa Keskpanga poolt kohustusliku reservi kohaldamise üleminekusätete kohta pärast euro kasutuselevõttu Küproses ja Maltas

(EKP/2007/11)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artiklit 19.1 ja artikli 47.2 esimest taanet,

võttes arvesse nõukogu 23. novembri 1998. aasta määrust (EÜ) nr 2531/98 kohustuslike reservide kohaldamise kohta Euroopa Keskpanga poolt, (1)

võttes arvesse Euroopa Keskpanga 12. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1745/2003 kohustuslike reservide kohaldamise kohta (EKP/2003/9), (2)

võttes arvesse nõukogu 23. novembri 1998. aasta määrust (EÜ) nr 2532/98 Euroopa Keskpanga sanktsioonide rakendamise volituste kohta, (3)

võttes arvesse nõukogu 23. novembri 1998. aasta määrust (EÜ) nr 2533/98 statistilise teabe kogumise kohta Euroopa Keskpanga poolt, (4) eelkõige selle artikli 5 lõiget 1 ja artikli 6 lõiget 4,

võttes arvesse Euroopa Keskpanga 22. novembri 2001. aasta määrust (EÜ) nr 2423/2001 rahaloomeasutuste koondbilansi kohta (EKP/2001/13), (5)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euro kasutusele võtmine Küprose ja Malta poolt 1. jaanuaril 2008. aastal tähendab, et Küproses ja Maltas asuvate krediidiasutuste ja krediidiasutuste filiaalide suhtes hakkavad alates sellest kuupäevast kehtima kohustusliku reservi nõuded. |
| --- | --- |

(1)

Euro kasutusele võtmine Küprose ja Malta poolt 1. jaanuaril 2008. aastal tähendab, et Küproses ja Maltas asuvate krediidiasutuste ja krediidiasutuste filiaalide suhtes hakkavad alates sellest kuupäevast kehtima kohustusliku reservi nõuded.

| (2) | Nimetatud asutuste integreerimiseks Euroopa Keskpanga (EKP) kohustusliku reservi süsteemi tuleb vastu võtta üleminekusätted sujuva integreerumise tagamiseks, ilma et krediidiasutusele osalevates liikmesriikides, sealhulgas Küproses ja Maltas, pandaks ebaproportsionaalselt suurt koormust. |
| --- | --- |

(2)

Nimetatud asutuste integreerimiseks Euroopa Keskpanga (EKP) kohustusliku reservi süsteemi tuleb vastu võtta üleminekusätted sujuva integreerumise tagamiseks, ilma et krediidiasutusele osalevates liikmesriikides, sealhulgas Küproses ja Maltas, pandaks ebaproportsionaalselt suurt koormust.

| (3) | Põhikirja artiklist 5 koosmõjus Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikliga 10 tuleneb liikmesriigi kohustus välja töötada ja rakendada riigis kõik kohased statistika kogumise meetmed, mis on vajalikud EKP statistikaaruandluse nõuete täitmiseks ning statistikavaldkonna õigeaegse ettevalmistuse tagamiseks euro kasutuselevõtul. |
| --- | --- |

(3)

Põhikirja artiklist 5 koosmõjus Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikliga 10 tuleneb liikmesriigi kohustus välja töötada ja rakendada riigis kõik kohased statistika kogumise meetmed, mis on vajalikud EKP statistikaaruandluse nõuete täitmiseks ning statistikavaldkonna õigeaegse ettevalmistuse tagamiseks euro kasutuselevõtul.

| (4) | Juhindudes Euroopa Keskpanga kodukorra artiklitest 3.5 ja 4.7, kutsuti Central Bank of Cyprus ja Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta presidendid käesoleva määruse vastuvõtmist ettevalmistavas menetluses osalema, |
| --- | --- |

(4)

Juhindudes Euroopa Keskpanga kodukorra artiklitest 3.5 ja 4.7, kutsuti Central Bank of Cyprus ja Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta presidendid käesoleva määruse vastuvõtmist ettevalmistavas menetluses osalema,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse mõisteid „asutus”, „reservinõue”, „hoidmisperiood”, „reservibaas” ja „osalev liikmesriik” samas tähenduses kui määruses (EÜ) nr 1745/2003 (EKP/2003/9).

Artikkel 2

Üleminekusätted Küproses või Maltas asuvatele asutustele

1.   Erandina määruse (EÜ) nr 1745/2003 (EKP/2003/9) artiklist 7 kestab Küproses või Maltas asuvate asutuste ülemineku hoidmisperiood 1. jaanuarist 2008 kuni 15. jaanuarini 2008.

2.   Iga Küproses või Maltas asuva asutuse reservibaas ülemineku hoidmisperioodil määratakse kindlaks vastavalt nende bilansi koosseisule 31. oktoobril 2007. Küproses või Maltas asuvad asutused peavad teatama oma reservibaasi Küprose keskpangale või Malta keskpangale vastavalt EKP rahandus- ja finantsstatistika aruandlusraamistikule, mis on kehtestatud määrusega (EÜ) nr 2423/2001 (EKP/2001/13). Küproses või Maltas asuvad asutused, kes saavad rakendada määruse (EÜ) nr 2423/2001 (EKP/2001/13) artikli 2 lõikes 2 sätestatud erandit, peavad arvutama ülemineku hoidmisperioodi reservibaasi oma 30. septembri 2007 bilansi alusel.

3.   Ülemineku hoidmisperioodi kohustusliku reservi arvutab välja kas Küproses või Maltas asuv asutus või vastav keskpank. Osapool, kes arvutab välja kohustusliku reservi, esitab oma arvutuse teisele osapoolele, jättes talle piisavalt aega arvutust kontrollida ja esitada oma parandused. Osapooled kinnitavad arvutatud kohustusliku reservi koos parandustega hiljemalt 11. detsembril 2007. Juhul kui osapool ei kinnita kohustusliku reservi suurust 11. detsembriks 2007, loetakse arvutatud summa kinnitatuks ja see kehtib ülemineku hoidmisperioodil.

4.   Artikli 3 lõiked 2 ja 4 kehtivad vajalike muudatustega (mutatis mutandis) Küproses asuvate asutuste suhtes, mis võimaldab neil oma reservibaasist esimesel hoidmisperioodil maha arvata mis tahes kohustused asutuste ees Küproses või Maltas, olenemata sellest, et kohustusliku reservi arvutamise ajal ei ole neid asutuste nimekirjas, mille suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1745/2003 (EKP/2003/9) artikli 2 lõike 3 kohustusliku reservi nõuet.

Artikli 3 lõiked 2 ja 4 kehtivad vajalike muudatustega (mutatis mutandis) Maltas asuvate asutuste suhtes, mis võimaldab neil oma reservibaasist esimesel hoidmisperioodil maha arvata mis tahes kohustused asutuste ees Küproses või Maltas, olenemata sellest, et kohustusliku reservi arvutamise ajal ei ole neid asutuste nimekirjas, mille suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1745/2003 (EKP/2003/9) artikli 2 lõike 3 kohustusliku reservi nõuet.

Artikkel 3

Üleminekusätted teistele osalevates liikmesriikides asuvatele asutustele

1.   Küproses või Maltas asuvate asutuste ülemineku hoidmisperiood ei mõjuta määruse (EÜ) nr 1745/2003 (EKP/2003/9) artikli 7 kohaselt teistes osalevates liikmesriikides asuvate asutuste suhtes kohaldatavat hoidmisperioodi.

2.   Teistes osalevates liikmesriikides asuvad asutused võivad otsustada oma reservibaasist hoidmisperioodidel 12. detsembrist 2007 kuni 15. jaanuarini 2008 ja 16. jaanuarist kuni 12. veebruarini 2008 maha arvata kohustused Küproses või Maltas asuvate asutuste ees, olenemata sellest, et kohustusliku reservi arvutamise ajal ei ole neid asutuste nimekirjas, mille suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1745/2003 (EKP/2003/9) artikli 2 lõike 3 kohustusliku reservi nõuet.

3.   Teistes osalevates liikmesriikides asuvad asutused, kes soovivad maha arvata kohustused Küproses või Maltas asuvate asutuste ees, arvutavad hoidmisperioodidel 12. detsembrist 2007 kuni 15. jaanuarini 2008 ja 16. jaanuarist kuni 12. veebruarini 2008 oma kohustusliku reservi vastavalt oma bilansile 31. oktoobril ja 30. novembril 2007 ning esitavad aruande määruse (EÜ) nr 2423/2001 (EKP/2001/13) I lisa tabeli 1 joonealusele märkusele 5 vastava tabeliga, osutades Küproses ja Maltas asuvatele asutustele kui EKP kohustusliku reservi süsteemi subjektidele.

See ei mõjuta asutuste kohustust esitada aruanne asjaomaste perioodide statistikaga vastavalt määruse (EÜ) nr 2423/2001 (EKP/2001/13) I lisa tabelile 1, osutades Küproses või Maltas asuvatele asutustele kui välismaailma pankadele.

Tabelid esitatakse määrusega (EÜ) nr 2423/2001 (EKP/2001/13) kehtestatud tähtaegadel ja korras.

4.   Hoidmisperioodideks, mis algavad 2007. aasta detsembris ning 2008. aasta jaanuaris ja veebruaris, arvutavad teistes osalevates liikmesriikides asuvad asutused, kes saavad kohaldada määruse (EÜ) nr 2423/2001 (EKP/2001/13) artikli 2 lõikes 2 sätestatud erandit ja soovivad maha arvata kohustused Küproses või Maltas asuvate asutuste ees, oma kohustusliku reservi 30. septembri 2007 bilansi alusel ja esitavad aruande määruse (EÜ) nr 2423/2001 (EKP/2001/13) I lisa tabeli 1 joonealusele märkusele 5 vastava tabeliga, osutades Küproses ja Maltas asuvatele asutustele kui EKP kohustusliku reservi süsteemi subjektidele.

See ei mõjuta asutuste kohustust esitada aruanne asjaomaste perioodide statistikaga vastavalt määruse (EÜ) nr 2423/2001 (EKP/2001/13) I lisa tabelile 1, osutades Küproses või Maltas asuvatele asutustele kui välismaailma pankadele.

Tabelid esitatakse määrusega (EÜ) nr 2423/2001 (EKP/2001/13) kehtestatud tähtaegadel ja korras.

Artikkel 4

Jõustumine ja kohaldamine

1.   Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

2.   Juhul kui käesolevas määruses puuduvad erisätted, kohaldatakse määruste (EÜ) nr 1745/2003 (EKP/2003/9) ja (EÜ) nr 2423/2001 (EKP/2001/13) sätteid.

Frankfurt Maini ääres, 9. november 2007

EKP nõukogu nimel

EKP president

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  EÜT L 318, 27.11.1998, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 134/2002 (EÜT L 24, 26.1.2002, lk 1).

1

(2)  ELT L 250, 2.10.2003, lk 10.

2

(3)  EÜT L 318, 27.11.1998, lk 4.

3

(4)  EÜT L 318, 27.11.1998, lk 8.

4

(5)  EÜT L 333, 17.12.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 4/2007 (EKP/2006/20) (ELT L 2, 5.1.2007, lk 3).

5

---

DIREKTIIVID

| 17.11.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 300/47 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 300/47

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2007/63/EÜ,

13. november 2007,

millega muudetakse nõukogu direktiive 78/855/EMÜ ja 82/891/EMÜ seoses sõltumatu eksperdiaruande nõudega aktsiaseltside ühinemisel või jagunemisel

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 44 lõike 2 punkti g,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, (1)

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras, (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Parema õigusloome alastes ühenduse tegevuspõhimõtetes ning eelkõige tegevuspõhimõtetes, mis sisalduvad komisjoni kahes teatises nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele vastavalt pealkirjaga „Euroopa Liidu parema õigusloome strateegiline ülevaade” (14. november 2006) ja „Halduskoormuse vähendamise tegevusprogramm Euroopa Liidus” (24. jaanuar 2007), rõhutatakse olemasolevatest õigusaktidest ettevõtetele tuleneva halduskoormuse vähendamise tähtsust ettevõtete konkurentsivõime suurendamisel ja Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamisel. |
| --- | --- |

(1)

Parema õigusloome alastes ühenduse tegevuspõhimõtetes ning eelkõige tegevuspõhimõtetes, mis sisalduvad komisjoni kahes teatises nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele vastavalt pealkirjaga „Euroopa Liidu parema õigusloome strateegiline ülevaade” (14. november 2006) ja „Halduskoormuse vähendamise tegevusprogramm Euroopa Liidus” (24. jaanuar 2007), rõhutatakse olemasolevatest õigusaktidest ettevõtetele tuleneva halduskoormuse vähendamise tähtsust ettevõtete konkurentsivõime suurendamisel ja Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamisel.

| (2) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2005. aasta direktiivis 2005/56/EÜ (piiratud vastutusega äriühingute piiriülese ühinemise kohta) (3) on sätestatud erand nõudest lasta sõltumatutel ekspertidel ühinemiskava (ühinemisleping) läbi vaadata ja koostada ühinemisega seotud äriühingute aktsionäride jaoks aruanne, juhul kui kõik aktsionärid lepivad kokku, et sellist aruannet ei ole vaja. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2005. aasta direktiivis 2005/56/EÜ (piiratud vastutusega äriühingute piiriülese ühinemise kohta) (3) on sätestatud erand nõudest lasta sõltumatutel ekspertidel ühinemiskava (ühinemisleping) läbi vaadata ja koostada ühinemisega seotud äriühingute aktsionäride jaoks aruanne, juhul kui kõik aktsionärid lepivad kokku, et sellist aruannet ei ole vaja.

| (3) | Nõukogu direktiivis 78/855/EMÜ, (4) mis käsitleb aktsiaseltside ühinemist, sarnast erandit aktsiaseltside ühinemislepingu (ühinemiskava) puhul ette ei nähta ning kuna nõukogu direktiivis 82/891/EMÜ, (5) mis käsitleb aktsiaseltside jagunemist, jäetakse liikmesriikide otsustada, kas selline erand aktsiaseltside jagunemislepingu puhul sätestada või mitte. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu direktiivis 78/855/EMÜ, (4) mis käsitleb aktsiaseltside ühinemist, sarnast erandit aktsiaseltside ühinemislepingu (ühinemiskava) puhul ette ei nähta ning kuna nõukogu direktiivis 82/891/EMÜ, (5) mis käsitleb aktsiaseltside jagunemist, jäetakse liikmesriikide otsustada, kas selline erand aktsiaseltside jagunemislepingu puhul sätestada või mitte.

| (4) | Kõnealust aktsionäride jaoks mõeldud läbivaatamist sõltumatu eksperdi poolt ei ole põhjust nõuda, kui kõik aktsionärid lepivad kokku, et sellest võib loobuda. Direktiivide 78/855/EMÜ ja 82/891/EMÜ mis tahes muudatused, millega antakse aktsionäridele selline võimalus, ei tohiks piirata osalevate äriühingute võlausaldajate huvidega seotud kaitsesüsteeme, mille liikmesriigid kooskõlas nende direktiividega kehtestavad, ega mis tahes eeskirju, mille eesmärk on tagada osalevate äriühingute töötajate teavitamine. |
| --- | --- |

(4)

Kõnealust aktsionäride jaoks mõeldud läbivaatamist sõltumatu eksperdi poolt ei ole põhjust nõuda, kui kõik aktsionärid lepivad kokku, et sellest võib loobuda. Direktiivide 78/855/EMÜ ja 82/891/EMÜ mis tahes muudatused, millega antakse aktsionäridele selline võimalus, ei tohiks piirata osalevate äriühingute võlausaldajate huvidega seotud kaitsesüsteeme, mille liikmesriigid kooskõlas nende direktiividega kehtestavad, ega mis tahes eeskirju, mille eesmärk on tagada osalevate äriühingute töötajate teavitamine.

| (5) | Direktiive 78/855/EÜ ja 82/891/EÜ tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(5)

Direktiive 78/855/EÜ ja 82/891/EÜ tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Käesoleva direktiivi eesmärk on muuta direktiive 78/855/EMÜ ja 82/891/EMÜ seoses sõltumatu eksperdiaruande nõudega aktsiaseltside ühinemisel või jagunemisel.

Artikkel 2

Direktiivi 78/855/EMÜ muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artiklile 10 lisatakse järgmine lõige:
  „4.   Ühinemislepingu läbivaatamist ja eksperdiaruannet ei nõuta, kui selles on kokku leppinud kõigi ühinemisel osalevate äriühingute kõik aktsionärid ja muude hääleõigust andvate väärtpaberite omanikud.” |
| --- | --- |

1.

Artiklile 10 lisatakse järgmine lõige:

„4.   Ühinemislepingu läbivaatamist ja eksperdiaruannet ei nõuta, kui selles on kokku leppinud kõigi ühinemisel osalevate äriühingute kõik aktsionärid ja muude hääleõigust andvate väärtpaberite omanikud.”

| 2. | Artikli 11 lõike 1 punkt e asendatakse järgmisega:






  „e) | kui see on asjakohane, artiklis 10 ette nähtud aruanded.” |
| --- | --- | --- |

2.

Artikli 11 lõike 1 punkt e asendatakse järgmisega:

„e)

kui see on asjakohane, artiklis 10 ette nähtud aruanded.”

Artikkel 3

Direktiivi 82/891/EMÜ muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artikli 9 lõike 1 punkt e asendatakse järgmisega:






  „e) | kui see on asjakohane, artiklis 8 ette nähtud aruanded.” |
| --- | --- | --- |

1.

Artikli 9 lõike 1 punkt e asendatakse järgmisega:

„e)

kui see on asjakohane, artiklis 8 ette nähtud aruanded.”

| 2. | Artikkel 10 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 10
  1.   Jagunemislepingu läbivaatamist ja artikli 8 lõikes 1 sätestatud eksperdiaruannet ei nõuta, kui selles on kokku leppinud kõigi jagunemisel osalevate äriühingute kõik aktsionärid ja muude hääleõigust andvate väärtpaberite omanikud.
  2.   Liikmesriigid võivad sätestada, et artiklit 7 ning artikli 9 lõike 1 punkte c ja d ei kohaldata, kui selles on kokku leppinud kõigi jagunemisel osalevate äriühingute kõik aktsionärid ja muude hääleõigust andvate väärtpaberite omanikud.” |
| --- | --- |

2.

Artikkel 10 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 10

1.   Jagunemislepingu läbivaatamist ja artikli 8 lõikes 1 sätestatud eksperdiaruannet ei nõuta, kui selles on kokku leppinud kõigi jagunemisel osalevate äriühingute kõik aktsionärid ja muude hääleõigust andvate väärtpaberite omanikud.

2.   Liikmesriigid võivad sätestada, et artiklit 7 ning artikli 9 lõike 1 punkte c ja d ei kohaldata, kui selles on kokku leppinud kõigi jagunemisel osalevate äriühingute kõik aktsionärid ja muude hääleõigust andvate väärtpaberite omanikud.”

Artikkel 4

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 31. detsembriks 2008. Nad edastavad kõnealuste meetmete teksti ning kõnealuste meetmete ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 5

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 6

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Strasbourg, 13. november 2007

Euroopa Parlamendi nimel

president

H.-G. PÖTTERING

Nõukogu nimel

eesistuja

M. LOBO ANTUNES

---

(1)  ELT C 175, 27.7.2007, lk 33.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 11. juuli 2007. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta otsus.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  ELT L 310, 25.11.2005, lk 1.

3

(4)  Nõukogu 9. oktoobri 1978. aasta kolmas direktiiv 78/855/EMÜ, mis käsitleb aktsiaseltside ühinemist lähtuvalt asutamislepingu artikli 54 lõike 3 punktist g (EÜT L 295, 20.10.1978, lk 36). Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2006/99/EÜ (ELT L 363, 20.12.2006, lk 137).

4

(5)  Nõukogu 17. detsembri 1982. aasta kuues direktiiv 82/891/EMÜ, mis käsitleb aktsiaseltside jagunemist lähtuvalt asutamislepingu artikli 54 lõike 3 punktist g (EÜT L 378, 31.12.1982, lk 47).

5

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Nõukogu

| 17.11.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 300/49 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 300/49

---

NÕUKOGU OTSUS,

9. oktoober 2007,

millega tühistatakse otsus 2006/125/EÜ ülemäärase eelarvepuudujäägi kohta Ühendkuningriigis

(2007/738/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 104 lõiget 12,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu otsustas oma otsuses 2006/125/EÜ, (1) millega järgiti komisjoni soovitust vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 6, et Ühendkuningriigil on ülemäärane eelarvepuudujääk. Nõukogu märkis, et valitsemissektori üldine eelarvepuudujääk oli 2004/2005. eelarveaastal (2) 3,2 % SKTst, mis oli suurem kui asutamislepingus sätestatud 3 %-line kontrollväärtus, samal ajal moodustas valitsuse koguvõlg 40,8 % SKTst, mis on tunduvalt allpool asutamislepingus sätestatud 60 %-list kontrollväärtust. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu otsustas oma otsuses 2006/125/EÜ, (1) millega järgiti komisjoni soovitust vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 6, et Ühendkuningriigil on ülemäärane eelarvepuudujääk. Nõukogu märkis, et valitsemissektori üldine eelarvepuudujääk oli 2004/2005. eelarveaastal (2) 3,2 % SKTst, mis oli suurem kui asutamislepingus sätestatud 3 %-line kontrollväärtus, samal ajal moodustas valitsuse koguvõlg 40,8 % SKTst, mis on tunduvalt allpool asutamislepingus sätestatud 60 %-list kontrollväärtust.

| (2) | Asutamislepingu artikli 104 lõike 7 ning nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta (3) artikli 3 lõike 4 kohaselt tegi nõukogu komisjoni soovituse põhjal 24. jaanuaril 2006. aastal Ühendkuningriigile adresseeritud soovituse parandada ülemäärane eelarvepuudujääk hiljemalt 2006/2007. eelarveaasta lõpuks. Soovitus avalikustati. |
| --- | --- |

(2)

Asutamislepingu artikli 104 lõike 7 ning nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta (3) artikli 3 lõike 4 kohaselt tegi nõukogu komisjoni soovituse põhjal 24. jaanuaril 2006. aastal Ühendkuningriigile adresseeritud soovituse parandada ülemäärane eelarvepuudujääk hiljemalt 2006/2007. eelarveaasta lõpuks. Soovitus avalikustati.

| (3) | Vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 12 tuleb nõukogu otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi kohta tühistada, kui ülemäärane eelarvepuudujääk asjaomases liikmesriigis on nõukogu arvates parandatud. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 12 tuleb nõukogu otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi kohta tühistada, kui ülemäärane eelarvepuudujääk asjaomases liikmesriigis on nõukogu arvates parandatud.

| (4) | Asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaselt esitab komisjon andmed menetluse rakendamiseks. Kõnealuse protokolli kohaldamise osana peavad liikmesriigid vastavalt nõukogu 22. novembri 1993. aasta määruse (EÜ) nr 3605/93 Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamise kohta (4) artiklile 4 esitama kaks korda aastas (enne 1. aprilli ja enne 1. oktoobrit) andmed valitsemissektori eelarve puudujäägi ja võla kohta ning muud seotud muutujad. Arvestades, et 2007. aasta märtsis 2006/2007. eelarveaasta kohta esitatud andmed olid valitsuse prognoosid, esitas Ühendkuningriik seoses tema suhtes algatatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega lisateatise. 16. juulil 2007. aastal saadud lisateatises on esitatud tegelikud tulemused 2006/2007. eelarveaasta kohta, mis võimaldas komisjonil hinnata Ühendkuningriigi eelarvesuundumusi seoses nõukogu soovitusega parandada ülemäärane eelarvepuudujääk hiljemalt 2006/2007. eelarveaastaks. |
| --- | --- |

(4)

Asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaselt esitab komisjon andmed menetluse rakendamiseks. Kõnealuse protokolli kohaldamise osana peavad liikmesriigid vastavalt nõukogu 22. novembri 1993. aasta määruse (EÜ) nr 3605/93 Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamise kohta (4) artiklile 4 esitama kaks korda aastas (enne 1. aprilli ja enne 1. oktoobrit) andmed valitsemissektori eelarve puudujäägi ja võla kohta ning muud seotud muutujad. Arvestades, et 2007. aasta märtsis 2006/2007. eelarveaasta kohta esitatud andmed olid valitsuse prognoosid, esitas Ühendkuningriik seoses tema suhtes algatatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega lisateatise. 16. juulil 2007. aastal saadud lisateatises on esitatud tegelikud tulemused 2006/2007. eelarveaasta kohta, mis võimaldas komisjonil hinnata Ühendkuningriigi eelarvesuundumusi seoses nõukogu soovitusega parandada ülemäärane eelarvepuudujääk hiljemalt 2006/2007. eelarveaastaks.

| (5) | Nende andmete alusel, mis komisjon (Eurostat) esitas vastavalt määruse (EÜ) nr 3605/93 artikli 8g lõikele 1 pärast Ühendkuningriigi 16. juulil 2007 esitatud teatist, ning komisjoni talituste 2007. aasta kevadprognoosi alusel on võimalik teha järgmised järeldused:






  — | valitsemissektori üldine eelarvepuudujääk vähenes 3,2 %lt SKTst 2005/2006. eelarveaastal 2,7 %ni SKTst 2006/2007. eelarveaastal, langedes alla kontrollväärtuse, mis on 3 % SKTst. See on veidi vähem kui 2005. aasta detsembris ajakohastatud Ühendkuningriigi lähenemisprogrammis prognoositud, milleks on 2,8 % SKTst; |
| --- | --- | --- |

(5)

Nende andmete alusel, mis komisjon (Eurostat) esitas vastavalt määruse (EÜ) nr 3605/93 artikli 8g lõikele 1 pärast Ühendkuningriigi 16. juulil 2007 esitatud teatist, ning komisjoni talituste 2007. aasta kevadprognoosi alusel on võimalik teha järgmised järeldused:

—

valitsemissektori üldine eelarvepuudujääk vähenes 3,2 %lt SKTst 2005/2006. eelarveaastal 2,7 %ni SKTst 2006/2007. eelarveaastal, langedes alla kontrollväärtuse, mis on 3 % SKTst. See on veidi vähem kui 2005. aasta detsembris ajakohastatud Ühendkuningriigi lähenemisprogrammis prognoositud, milleks on 2,8 % SKTst;

| — | eelarve tasakaalustumine 2006/2007. eelarveaastal tulenes tulude määra suurenemisest 0,4 protsendipunkti võrra SKTst eelkõige ettevõtte tulumaksu parema laekumise tõttu. Valitsemissektori kogukulu kasvas 2005/2006. ja 2006/2007. eelarveaastal koos SKT nominaalkasvuga, kuigi kapitalikulud olid väiksemad ja jooksvad kulud suuremad, kui prognoositi 2006. aasta detsembris ajakohastatud lähenemisprogrammis. Võrreldes 2005/2006. eelarveaastaga, mil eelarvepuudujääki vähendati ühekordse korrigeerimisega 0,3 % võrra SKTst, paranes struktuurne tasakaal (s.o tsükliliselt parandatud eelarvetasakaal, võtmata arvesse ühekordseid ja ajutisi meetmeid) 2006/2007. eelarveaastal hinnanguliselt 0,7 % võrra SKTst; |
| --- | --- |

—

eelarve tasakaalustumine 2006/2007. eelarveaastal tulenes tulude määra suurenemisest 0,4 protsendipunkti võrra SKTst eelkõige ettevõtte tulumaksu parema laekumise tõttu. Valitsemissektori kogukulu kasvas 2005/2006. ja 2006/2007. eelarveaastal koos SKT nominaalkasvuga, kuigi kapitalikulud olid väiksemad ja jooksvad kulud suuremad, kui prognoositi 2006. aasta detsembris ajakohastatud lähenemisprogrammis. Võrreldes 2005/2006. eelarveaastaga, mil eelarvepuudujääki vähendati ühekordse korrigeerimisega 0,3 % võrra SKTst, paranes struktuurne tasakaal (s.o tsükliliselt parandatud eelarvetasakaal, võtmata arvesse ühekordseid ja ajutisi meetmeid) 2006/2007. eelarveaastal hinnanguliselt 0,7 % võrra SKTst;

| — | kooskõlas hinnangulise eelarvepuudujäägiga, mis avaldati 2007. aasta märtsi eelarves, prognoositakse 2007/2008. eelarveaastaks eelarvepuudujäägi jätkuvat vähenemist 2,6 %ni SKTst, seda peamiselt tänu tulude, eelkõige maksude suurenemisele, mida siiski peaaegu täielikult tasakaalustab kulude kasv. Kõnealune eelarvepuudujääk on ettevõte tulumaksust saadava tulu allapoole korrigeerimise tõttu suurem kui 2006. aasta detsembris ajakohastatud lähenemisprogrammis avaldatud ametliku eelarvepuudujäägi prognoos, milleks on 2,3 % SKTst. Kevadprognoosis ennustatakse 2008/2009. eelarveaastaks edasist puudujäägi vähenemist (eeldusel, et poliitikat ei muudeta) 2,4 %ni SKTst. Selle põhjal võib väita, et eelarvepuudujääk on usaldusväärselt ja jätkusuutlikult viidud alla 3 % piirmäära SKTst. Struktuurses mõttes prognoositakse valitsemissektori üldise eelarvepuudujäägi vähenemist 2007/2008. eelarveaastal 0,2 protsendipunkti võrra SKTst ja 2008/2009. eelarveaastal (eeldusel, et poliitikat ei muudeta) 0,3 protsendipunkti võrra. Selle põhjal võib väita, et edaspidine tasakaalustamine on pigem tagasihoidlik, pidades silmas soodsat majanduskeskkonna prognoosi; |
| --- | --- |

—

kooskõlas hinnangulise eelarvepuudujäägiga, mis avaldati 2007. aasta märtsi eelarves, prognoositakse 2007/2008. eelarveaastaks eelarvepuudujäägi jätkuvat vähenemist 2,6 %ni SKTst, seda peamiselt tänu tulude, eelkõige maksude suurenemisele, mida siiski peaaegu täielikult tasakaalustab kulude kasv. Kõnealune eelarvepuudujääk on ettevõte tulumaksust saadava tulu allapoole korrigeerimise tõttu suurem kui 2006. aasta detsembris ajakohastatud lähenemisprogrammis avaldatud ametliku eelarvepuudujäägi prognoos, milleks on 2,3 % SKTst. Kevadprognoosis ennustatakse 2008/2009. eelarveaastaks edasist puudujäägi vähenemist (eeldusel, et poliitikat ei muudeta) 2,4 %ni SKTst. Selle põhjal võib väita, et eelarvepuudujääk on usaldusväärselt ja jätkusuutlikult viidud alla 3 % piirmäära SKTst. Struktuurses mõttes prognoositakse valitsemissektori üldise eelarvepuudujäägi vähenemist 2007/2008. eelarveaastal 0,2 protsendipunkti võrra SKTst ja 2008/2009. eelarveaastal (eeldusel, et poliitikat ei muudeta) 0,3 protsendipunkti võrra. Selle põhjal võib väita, et edaspidine tasakaalustamine on pigem tagasihoidlik, pidades silmas soodsat majanduskeskkonna prognoosi;

| — | valitsemissektori võlg suurenes 39,6 %-lt SKTst 2004/2005. eelarveaastal 42,5 %ni 2006/2007. eelarveaastal. Komisjoni talituste 2007. aasta kevadprognoosi kohaselt suureneb võla osakaal 2009. aasta märtsi lõpuks ligi 43,9 %ni, kuid jääb püsima tunduvalt allpool 60 %-list kontrollväärtust. Võla suhte suurenemise peatamiseks on vaja tugevdada eelarveseisundit rohkem, kui 2008/2009. eelarveaastaks kavandatud. |
| --- | --- |

—

valitsemissektori võlg suurenes 39,6 %-lt SKTst 2004/2005. eelarveaastal 42,5 %ni 2006/2007. eelarveaastal. Komisjoni talituste 2007. aasta kevadprognoosi kohaselt suureneb võla osakaal 2009. aasta märtsi lõpuks ligi 43,9 %ni, kuid jääb püsima tunduvalt allpool 60 %-list kontrollväärtust. Võla suhte suurenemise peatamiseks on vaja tugevdada eelarveseisundit rohkem, kui 2008/2009. eelarveaastaks kavandatud.

| (6) | Nõukogu on arvamusel, et ülemäärane eelarvepuudujääk Ühendkuningriigis on parandatud ning seega tuleks otsus 2006/125/EÜ tühistada, |
| --- | --- |

(6)

Nõukogu on arvamusel, et ülemäärane eelarvepuudujääk Ühendkuningriigis on parandatud ning seega tuleks otsus 2006/125/EÜ tühistada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Üldhinnangust järeldub, et ülemäärane eelarvepuudujääk Ühendkuningriigis on parandatud.

Artikkel 2

Otsus 2006/125/EÜ tühistatakse.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigile.

Luxembourg, 9. oktoober 2007

Nõukogu nimel

eesistuja

F. TEIXEIRA DOS SANTOS

---

(1)  ELT L 51, 22.2.2006, lk 14.

1

(2)  Nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 kohaselt koostatakse asjaomased Ühendkuningriigi eelarvet käsitlevad andmed eelarveaasta (st majandusaasta) kohta, mis algab 1. aprillil ja lõpeb 31. märtsil.

2

(3)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1056/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 5).

3

(4)  EÜT L 332, 31.12.1993, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2103/2005 (ELT L 337, 22.12.2005, lk 1).

4

---

| 17.11.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 300/51 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 300/51

---

NÕUKOGU OTSUS,

22. oktoober 2007,

Euroopa Ühenduse ja Venemaa Föderatsiooni vahelise teatavate terasetoodetega kauplemist käsitleva lepingu sõlmimise kohta

(2007/739/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 133 koostoimes artikli 300 lõikega 2,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Venemaa Föderatsiooni vaheline partnerlus- ja koostööleping (1) (edaspidi „partnerlus- ja koostööleping”) jõustus 1. detsembril 1997. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Venemaa Föderatsiooni vaheline partnerlus- ja koostööleping (1) (edaspidi „partnerlus- ja koostööleping”) jõustus 1. detsembril 1997.

| (2) | Partnerlus- ja koostöölepingu artikli 21 lõikes 1 on sätestatud, et teatavate terasetoodetega kauplemist reguleeritakse nimetatud lepingu III jaotisega, välja arvatud lepingu artikkel 15, ning koguselisi piiranguid käsitleva lepinguga. |
| --- | --- |

(2)

Partnerlus- ja koostöölepingu artikli 21 lõikes 1 on sätestatud, et teatavate terasetoodetega kauplemist reguleeritakse nimetatud lepingu III jaotisega, välja arvatud lepingu artikkel 15, ning koguselisi piiranguid käsitleva lepinguga.

| (3) | Aastatel 1995–2006 reguleeriti teatavate terasetoodetega kauplemist partnerlus- ja koostöölepingu osaliste vahel sõlmitud lepingutega. Seetõttu on asjakohane sõlmida uus leping, milles võetakse arvesse lepinguosalistevaheliste suhete arengut. |
| --- | --- |

(3)

Aastatel 1995–2006 reguleeriti teatavate terasetoodetega kauplemist partnerlus- ja koostöölepingu osaliste vahel sõlmitud lepingutega. Seetõttu on asjakohane sõlmida uus leping, milles võetakse arvesse lepinguosalistevaheliste suhete arengut.

| (4) | See leping tuleks heaks kiita, |
| --- | --- |

(4)

See leping tuleks heaks kiita,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Ühenduse nimel kiidetakse heaks Euroopa Ühenduse ja Venemaa Föderatsiooni vaheline teatavate terasetoodetega kauplemise leping.

2.   Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud lepingule alla kirjutama, et see ühenduse suhtes siduvaks muuta.

Luxembourg, 22. oktoober 2007

Nõukogu nimel

eesistuja

J. SILVA

---

(1)  EÜT L 327, 28.11.1997, lk 3.

1

---

Euroopa Ühenduse ja Venemaa Föderatsiooni vaheline teatavate terasetoodetega kauplemise

LEPING

EUROOPA ÜHENDUS

ühelt poolt ning

VENEMAA FÖDERATSIOON

teiselt poolt,

kes on käesoleva lepingu osalised,

VÕTTES ARVESSE, et ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Venemaa Föderatsiooni vaheline partnerluse sõlmimist käsitlev partnerlus- ja koostööleping (1) jõustus 1. detsembril 1997;

VÕTTES ARVESSE, et lepinguosalised soovivad soodustada Euroopa Ühenduse (edaspidi „ühendus”) ja Venemaa Föderatsiooni (edaspidi „Venemaa”) vahelise terasekaubanduse korrapärast ja tasakaalustatud arengut;

VÕTTES ARVESSE, et partnerlus- ja koostöölepingu artiklis 21 on sätestatud, et endise Euroopa Söe- ja Teraseühenduse (edaspidi „ESTÜ”) terasetoodetega kauplemist reguleeritakse III jaotisega, välja arvatud selle artikkel 15, ja eraldi lepingu sätetega;

VÕTTES ARVESSE, et käesolev leping on partnerlus- ja koostöölepingu artiklis 21 nimetatud leping;

PIDADES silmas Venemaa Maailma Kaubandusorganisatsiooniga (WTO) liitumise protsessi ning ühenduse toetust Venemaa integreerumisele rahvusvahelise kaubandussüsteemiga;

VÕTTES ARVESSE, et aastatel 1995–2006 reguleeriti teatavate terasetoodetega kauplemist lepingutega, on asjakohane sõlmida uus leping, milles võetakse arvesse lepinguosaliste vaheliste suhete arengut;

VÕTTES ARVESSE, et käesoleva lepinguga peaks kaasnema lepinguosaliste vaheline koostöö terasetööstuse alal, sealhulgas asjakohane teabevahetus söe- ja teraseküsimuste siderühmas, nagu on ette nähtud partnerlus- ja koostöölepingu 1. protokollis,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

1.   Käesolevat lepingut kohaldatakse endiste ESTÜ terasetoodetega kauplemise suhtes.

2.   I lisas nimetatud terasetoodetega kauplemise suhtes võib kohaldada koguselisi piirnorme.

3.   I lisas nimetamata terasetoodetega kauplemise suhtes koguselisi piirnorme ei kohaldata.

4.   Käesoleva lepinguga hõlmamata terasetoodete ning valdkondade suhtes kohaldatakse partnerlus- ja koostöölepingu asjakohaseid sätteid.

Artikkel 2

1.   Lepinguosalised nõustuvad käesoleva lepingu kehtivusajal kehtestama ja kasutama igal kalendriaastal koguselisi piiranguid, millega määratakse kindlaks II lisas sätestatud piirnormid I lisas sätestatud toodete ekspordile Venemaalt ühendusse. Sellise ekspordi suhtes rakendatakse käesolevale lepingule lisatud protokollis A kirjeldatud kahekordset kontrollisüsteemi.

2.   Lepinguosalised nõustuvad, et alates 1. jaanuarist 2007 kuni käesoleva lepingu jõustumiseni toimuv I lisas loetletud toodete import Venemaalt ühendusse arvestatakse II lisas sätestatud koguselistest piirnormidest maha.

3.   II lisas esitatud kogustest suuremate koguste import on lubatud, kui ühenduse terasetööstus ei ole võimeline sisenõudlust täitma ning selle tagajärjeks on ühe või enama I lisas toodud toote ebapiisav tarnimine. Et objektiivsete tõendite põhjal puudujäägi suurus kindlaks teha, korraldatakse viivitamata konsultatsioonid ükskõik kumma lepinguosalise nõudmisel. Konsultatsioonide järelduste põhjal alustab ühendus sisemenetlusi II lisas esitatud koguseliste piirnormide suurendamiseks.

4.   Juhul kui Euroopa Liidu kandidaatriigid ühinevad liiduga enne käesoleva lepingu kehtivusaja lõppu, nõustuvad lepinguosalised kaaluma II lisas esitatud koguseliste piirnormide suurendamist.

Artikkel 3

1.   I lisas sätestatud toodete ühenduse tolliterritooriumile vabasse ringlusesse laskmiseks importimise kohta peab esitama liikmesriigi pädeva asutuse välja antud impordiloa, mis põhineb Venemaa ametiasutuste välja antud ekspordilitsentsil, ja päritolutõendi vastavalt käesolevale lepingule lisatud protokolli A sätetele.

2.   I lisas esitatud toodete ühenduse tolliterritooriumile importimise suhtes ei kohaldata II lisas sätestatud koguselisi piirnorme tingimusel, et need tooted on ühenduses kehtiva halduskontrollisüsteemi raames deklareeritud reekspordiks väljapoole ühendust töötlemata kujul või pärast töötlemist.

3.   Esimese kalendriaasta jooksul kasutamata jäänud koguseliste piirnormide ülekandmine järgmise kalendriaasta vastavatesse koguselistesse piirnormidesse on lubatud kuni 7 % II lisas sätestatud asjaomase tooterühma asjaomasest koguselisest piirnormist selleks aastaks, mil see kasutamata jäi. Venemaa teavitab hiljemalt järgmise aasta 31. märtsil ühendust oma kavatsusest seda sätet kasutada.

4.   Kuni 7 % teatava tooterühma koguselisest piirnormist võib kanda üle sama toodete kategooria ühte või enamasse rühma, st SA või SB kategooria piires. Lisaks sellele on SA ja SB kategooria vahelisi ülekandeid lubatud teha kuni 25 000 tonni ulatuses. Lisaks võib poolte kokkuleppel teha veel kuni 25 000 tonni ulatuses ülekandeid SA ja SB kategooria vahel. Pärast Venemaa taotlust kanda üle täiendavad 25 000 tonni, teavitab ühendus Venemaad oma otsusest mõistliku aja jooksul, võimaluse korral 60 päeva jooksul alates taotluse kättesaamise päevast. Sellised ülekandmised võivad toimuda ainult kord kalendriaasta jooksul. Ülekandmisest tulenev koguseliste piirnormide korrigeerimine võib mõjutada ainult jooksvat kalendriaastat. Venemaa teavitab hiljemalt 1. mail ühendust oma kavatsusest seda sätet kasutada.

Artikkel 4

1.   Selleks, et muuta topeltkontrollisüsteem võimalikult tõhusaks ja minimeerida rikkumiste ning kõrvalehoidmiste võimalust:

| — | teavitavad ühenduse ametiasutused Venemaad iga kuu 28. kuupäevaks eelmisel kuul välja antud impordilubadest; |
| --- | --- |

—

teavitavad ühenduse ametiasutused Venemaad iga kuu 28. kuupäevaks eelmisel kuul välja antud impordilubadest;

| — | teavitavad Venemaa ametiasutused ühendust iga kuu 28. kuupäevaks eelmisel kuul välja antud ekspordilitsentsidest. |
| --- | --- |

—

teavitavad Venemaa ametiasutused ühendust iga kuu 28. kuupäevaks eelmisel kuul välja antud ekspordilitsentsidest.

Juhul kui sellise teavitamise puhul esineb märkimisväärseid kõrvalekaldumisi kokkulepitud tähtaegadest, võib kumbki lepinguosaline nõuda konsultatsioone, mida alustatakse viivitamata.

2.   Ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist ning tagamaks käesoleva lepingu tõhus toimimine, nõustuvad ühendus ja Venemaa võtma kõik vajalikud meetmed, et takistada lepingust kõrvalehoidmist eriti ümberlaadimise, ettenähtud teekonna muutmise, päritoluriiki või -kohta käsitleva valedeklaratsiooni esitamise, dokumentide võltsimise, koguseid käsitleva valedeklaratsiooni esitamise, kauba vale kirjelduse või vale liigituse teel, et seda uurida ning selle vastu kasutada vajalikku juriidilist ja/või haldusmenetlust. Vastavalt sellele nõustuvad ühendus ja Venemaa kehtestama vajalikud õiguslikud sätted ning haldusmenetlused, mis võimaldavad sellise kõrvalehoidmise vastu tõhusalt tegutseda, sealhulgas võtta vastu asjaomaste eksportijate ja/või importijate suhtes juriidiliselt siduvaid parandusmeetmeid.

3.   Kui ühendus olemasoleva teabe põhjal arvab, et käesoleva lepingu täitmisest hoitakse kõrvale, võib ta nõuda konsultatsioone Venemaaga, mida alustatakse viivitamata.

4.   Olenevalt lõikes 3 osutatud konsultatsioonide tulemusest võtab Venemaa ennetavalt ja ühenduse vastava nõudmise korral kasutusele meetmed tagamaks, et kui on esitatud piisavaid tõendeid kõrvalehoidmise kohta, saab lõikes 3 osutatud konsultatsioonide tulemusel kokkulepitud koguselisi piirnorme korrigeerida lõike 3 kohase konsultatsioonitaotluse esitamise aastal või sellele järgneval aastal, kui jooksva aasta koguselised piirnormid on ammendatud.

5.   Kui lepinguosalised ei jõua lõikes 3 ette nähtud konsultatsioonide tulemusena mõlemat poolt rahuldava tulemuseni, on ühendusel õigus:

| a) | arvata asjaomased kogused lepingu kohaselt kehtestatud koguselistest piirnormidest maha, kui on piisavaid tõendeid, et Venemaalt pärinevad käesoleva lepinguga hõlmatud tooted on imporditud käesolevast lepingust kõrvale hoides; |
| --- | --- |

a)

arvata asjaomased kogused lepingu kohaselt kehtestatud koguselistest piirnormidest maha, kui on piisavaid tõendeid, et Venemaalt pärinevad käesoleva lepinguga hõlmatud tooted on imporditud käesolevast lepingust kõrvale hoides;

| b) | keelduda kõnealuste toodete impordist, kui piisavad tõendid näitavad, et koguste, kirjelduse või klassifikatsiooni suhtes on esitatud vale deklaratsioon. |
| --- | --- |

b)

keelduda kõnealuste toodete impordist, kui piisavad tõendid näitavad, et koguste, kirjelduse või klassifikatsiooni suhtes on esitatud vale deklaratsioon.

6.   Lepinguosalised nõustuvad tegema täielikku koostööd, et ära hoida ja tõhusalt lahendada probleeme, mis on seotud käesolevast lepingust kõrvalehoidmisega.

Artikkel 5

1.   Ühendus ei jaga I lisas sätestatud terasetoodete ühendusse importimiseks käesoleva lepingu kohaselt kehtestatud koguselisi piirnorme piirkondade järgi osadeks.

2.   Lepinguosalised teevad koostööd, et hoida ära järske ja kahjulikke muutusi ühendusse suunduvates tavapärastes kaubavoogudes. Kui tavapärases kaubavoos peaks tekkima järsk ja kahjulik muutus (sealhulgas piirkondlik kontsentratsioon või tavapäraste klientide kaotus), on ühendusel õigus nõuda konsultatsioone probleemile rahuldava lahenduse leidmiseks. Sellised konsultatsioonid korraldatakse viivitamata.

3.   Venemaa püüab tagada, et I lisas sätestatud toodete eksport ühendusse on aasta peale jaotatud nii ühtlaselt kui võimalik. Impordi järsu ja kahjuliku suurenemise korral on ühendusel õigus nõuda konsultatsioone probleemile rahuldava lahenduse leidmiseks. Sellised konsultatsioonid korraldatakse viivitamata.

4.   Lisaks lõikes 3 sisalduvale kohustusele võib kumbki lepinguosaline nõuda asjaomase aasta koguselisi piirnorme käsitlevaid konsultatsioone, kui Venemaa ametiasutuste välja antud litsentsid on jõudnud 90 % kõnealuse kalendriaasta koguselistest piirnormidest. Sellised konsultatsioonid korraldatakse viivitamata. Kõnealuste konsultatsioonide tulemusi oodates võivad Venemaa ametiasutused jätkata I lisas sätestatud toodetele ekspordilitsentside väljaandmist, tingimusel et need ei ületa II lisas sätestatud koguseid.

Artikkel 6

1.   Kui I lisas sätestatud toode imporditakse Venemaalt ühendusse sellistel tingimustel, mis põhjustavad või võivad põhjustada olulist kahju ühenduse samasuguste toodete tootjatele, edastab ühendus Venemaale sellekohase teabe eesmärgiga leida mõlemaid lepinguosalisi rahuldav lahendus. Lepinguosalised alustavad viivitamata konsultatsioone.

2.   Kui lõikes 1 nimetatud konsultatsioonide tulemusel ei jõuta kokkuleppele 30 päeva jooksul pärast seda, kui ühendus konsultatsioone taotles, võib ühendus vastavalt partnerlus- ja koostöölepingule kasutada oma õigust rakendada kaitsemeetmeid.

3.   Käesoleva lepingu sätetest olenemata kohaldatakse partnerlus- ja koostöölepingu artiklit 18.

Artikkel 7

1.   Käesoleva lepinguga hõlmatud toodete klassifikatsioon põhineb ühenduse tariifi- ja statistikanomenklatuuril, edaspidi „kombineeritud nomenklatuur” või lühend „CN”. Ühenduses kehtiva korra kohaselt kombineeritud nomenklatuuris tehtavad ja I lisas esitatud tooteid käsitlevad muudatused või kaupade klassifitseerimist käsitlevad otsused ei too endaga kaasa II lisas esitatud koguseliste piirnormide vähendamist.

2.   Käesoleva lepinguga hõlmatud toodete päritolu määratakse kindlaks ühenduses kehtivate eeskirjade kohaselt. Venemaad teavitatakse kõigist nimetatud päritolueeskirjades tehtavatest muudatustest ning need muudatused ei too endaga kaasa käesoleva lepingu koguseliste piirnormide vähendamist. Eespool nimetatud toodete päritolu kontrollimise kord on sätestatud käeolevale lepingule lisatud protokollis A.

Artikkel 8

1.   Ilma et see piiraks artikli 4 lõike 1 kohast ekspordilitsentse ja impordilubasid käsitlevat perioodilist teabevahetust, lepivad lepinguosalised kokku, et nad vahetavad asjakohaste ajavahemike järel I lisas esitatud toodetega kauplemise statistilisi andmeid, mis hõlmavad artikli 3 kohaselt väljastatud ekspordilitsentse ja impordilubasid ning asjakohaste toodete impordi- ja ekspordistatistikat, võttes arvesse kõige lühemaid ajavahemikke, mille jooksul asjakohast teavet koostatakse.

2.   Märkimisväärsete lahknevuste esinemisel vahetatud teabes võib kumbki lepinguosaline taotleda konsultatsioone.

Artikkel 9

1.   Ilma et see piiraks eelmistes artiklites ette nähtud konsultatsioonide korraldamist konkreetsete asjaolude puhul, peetakse kummagi lepinguosalise nõudel konsultatsioone mis tahes käesoleva lepingu kohaldamisest tulenevate probleemide korral. Mõlemad lepinguosalised teevad kõikidel konsultatsioonidel koostööd sooviga erimeelsused lahendada.

2.   Juhtudel, mis nõuavad lepingu kohaselt viivitamata konsultatsioonide korraldamist, kohustuvad lepinguosalised selleks kasutama kõiki mõistlikke vahendeid.

3.   Kõiki muid konsultatsioone reguleerivad järgmised nõuded:

| — | konsulteerimistaotlustest teatatakse teisele lepinguosalisele kirjalikult, |
| --- | --- |

—

konsulteerimistaotlustest teatatakse teisele lepinguosalisele kirjalikult,

| — | vajaduse korral lisatakse taotlusele mõistliku tähtaja jooksul aruanne, kus on esitatud konsultatsioonide taotlemise põhjused, |
| --- | --- |

—

vajaduse korral lisatakse taotlusele mõistliku tähtaja jooksul aruanne, kus on esitatud konsultatsioonide taotlemise põhjused,

| — | konsultatsioone alustatakse ühe kuu jooksul nõude esitamise kuupäevast, |
| --- | --- |

—

konsultatsioone alustatakse ühe kuu jooksul nõude esitamise kuupäevast,

| — | konsultatsioonidega püütakse saavutada vastastikku rahuldav tulemus ühe kuu jooksul pärast konsultatsioonide alustamist, kui seda ajavahemikku ei pikendata lepinguosaliste kokkuleppel. |
| --- | --- |

—

konsultatsioonidega püütakse saavutada vastastikku rahuldav tulemus ühe kuu jooksul pärast konsultatsioonide alustamist, kui seda ajavahemikku ei pikendata lepinguosaliste kokkuleppel.

Artikkel 10

1.   Käesolev leping jõustub selle allkirjastamise päeval. Käesolev leping kehtib 31. detsembrini 2008, kui lepinguosaliste kokkulepitud muudatustest ei tulene teisiti või kui lepingut ei öelda üles ega lõpetata vastavalt lõikele 3 või 4. Pärast 31. detsembrit 2008 pikeneb käesolev leping automaatselt igal aastal, tingimusel et kumbki lepinguosaline ei esita vähemalt kuus kuud enne selle aegumist teisele lepinguosalisele kirjalikku ülesütlemisteadet. Iga-aastase pikenemisega suurenevad kõigi tooterühmade kogused 2,5 % võrra.

2.   Mõlemad lepinguosalised võivad igal ajal teha ettepanekuid käesoleva lepingu muutmiseks ning sellised muudatused jõustuvad vastavalt lepinguosaliste kokkuleppele.

3.   Mõlemad lepinguosalised võivad käesoleva lepingu üles öelda, kui sellest teatatakse vähemalt kuus kuud ette. Sel juhul lõpeb lepingu kehtivus etteteatamistähtaja lõppedes ning käesoleva lepinguga kehtestatud piiranguid vähendatakse proportsionaalselt kuni kuupäevani, mil lepingu ülesütlemine jõustub, kui lepinguosalised ei lepi kokku teisiti.

4.   Juhul kui Venemaa liitub WTOga enne käesoleva lepingu tähtaja möödumist, loetakse leping lõppenuks alates liitumiskuupäevast.

5.   Käesoleva lepingu lisad, kooskõlastatud protokoll, deklaratsioonid ja protokoll A on lepingu lahutamatud osad.

Käesolev leping koostatakse kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveenia, soome, taani, tšehhi, ungari ja vene keeles, kusjuures kõik nimetatud tekstid on võrdselt autentsed.

Изготвено в Мафра на двадесет и шести октомври, две хиляди и седма година.

Hecho en Mafra, el veintiseis de octubre de dos mil siete.

V Mafře dne dvacátého šestého října dva tisíce sedm.

Udfærdiget i Mafra, den seksogtyvende oktober to tusind og syv.

Geschehen zu Mafra am sechsundzwanzigsten Oktober zweitausendsieben.

Sõlmitud Mafras kahekümne kuuendal oktoobril kahe tuhande seitsmendal aastal.

Έγινε στη Μάφρα, στις είκοσι έξι Οκτωβρίου δύο χιλιάδες επτά.

Done at Mafra on the twenty-sixth day of October in the year two thousand and seven.

Fait à Mafra, le vingt-six octobre deux mille sept.

Fatto a Mafra, addì ventisei ottobre duemilasette.

Mafrā, divi tūkstoši septītā gada divdesmit sestajā oktobrī.

Priimta Mafroje, du tūkstančiai septintųjų metų spalio dvidešimt šeštą dieną.

Kelt Mafrában, a kétezer-hetedik év október havának huszonhatodik napján.

Magħmul f'Mafra, fis-sitta u għoxrin jum ta' Ottubru fis-sena elfejn u sebgħa.

Gedaan te Mafra, de zesentwintigste oktober tweeduizendzeven.

Sporządzono w Mafrze dnia dwudziestego szóstego października dwa tysiące siódmego roku.

Feito em Mafra, em vinte e seis de Outubro de dois mil e sete.

Întocmit la Mafra la douăzeci și șase octombrie două mii șapte.

V Mafre dvadsiateho šiesteho októbra dvetisícsedem.

V Mafri, šestindvajsetega oktobra leta dva tisoč sedem.

Tehty Mafrassa kahdentenakymmenentenäkuudentena päivänä lokakuuta vuonna kaksituhattaseitsemän.

Som skedde i Mafra den tjugosjätte oktober år tjugohundrasju.

Совершено в г. Мафра двадцать шестого октября 2007 г.

За Европейската общност

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenství

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

Az Európai Közösség részéről

Għall-Komunitá Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólnoty Europejskiej

Pela Comunidade Europeia

Pentru Comunitatea Europeană

Za Európske spoločenstvo

Za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

På Europeiska gemenskapens vägnar

За Европейскoe coобщнeстbo

Image

Image

За Руската Федерация

Por la Federación de Rusia

Za Ruskou federaci

For Den Russiske Føderation

Für die Russische Föderation

Venemaa Föderatsiooni nimel

Για τη Ρωσική Ομοσπονδία

For the Russian Federation

Pour la Fédération de Russie

Per la Federazione russa

Krievijas Federācijas vārdā

Rusijos Federacijos vardu

Az Orosz Föderáció részéről

Għall-Federazzjoni Russa

Voor de Russische Federatie

W imieniu Federacji Rosyjskiej

Pela Federação da Rússia

Pentru Federația Rusă

Za Ruskú federáciu

Za Rusko federacijo

Venäjän federaation puolesta

På ryska federationen vägnar

За Pоссийскую Федерацико

Image

---

(1)  EÜT L 327, 28.11.1997, lk 3.

1

I LISA

SA. Lehtvaltstooted

SA1. Rullid

| | 7208100000 |
| --- | --- |

7208100000

| | 7208250000 |
| --- | --- |

7208250000

| | 7208260000 |
| --- | --- |

7208260000

| | 7208270000 |
| --- | --- |

7208270000

| | 7208360000 |
| --- | --- |

7208360000

| | 7208370010 |
| --- | --- |

7208370010

| | 7208370090 |
| --- | --- |

7208370090

| | 7208380010 |
| --- | --- |

7208380010

| | 7208380090 |
| --- | --- |

7208380090

| | 7208390010 |
| --- | --- |

7208390010

| | 7208390090 |
| --- | --- |

7208390090

| | 7211140010 |
| --- | --- |

7211140010

| | 7211190010 |
| --- | --- |

7211190010

| | 7219110000 |
| --- | --- |

7219110000

| | 7219121000 |
| --- | --- |

7219121000

| | 7219129000 |
| --- | --- |

7219129000

| | 7219131000 |
| --- | --- |

7219131000

| | 7219139000 |
| --- | --- |

7219139000

| | 7219141000 |
| --- | --- |

7219141000

| | 7219149000 |
| --- | --- |

7219149000

| | 7225303010 |
| --- | --- |

7225303010

| | 7225401510 |
| --- | --- |

7225401510

| | 7225502010 |
| --- | --- |

7225502010

| | 7225301000 |
| --- | --- |

7225301000

| | 7225309000 |
| --- | --- |

7225309000

SA2. Raskplaadid

| | 7208400010 |
| --- | --- |

7208400010

| | 7208512010 |
| --- | --- |

7208512010

| | 7208512091 |
| --- | --- |

7208512091

| | 7208512093 |
| --- | --- |

7208512093

| | 7208512097 |
| --- | --- |

7208512097

| | 7208512098 |
| --- | --- |

7208512098

| | 7208519100 |
| --- | --- |

7208519100

| | 7208519810 |
| --- | --- |

7208519810

| | 7208519891 |
| --- | --- |

7208519891

| | 7208519899 |
| --- | --- |

7208519899

| | 7208529100 |
| --- | --- |

7208529100

| | 7208521000 |
| --- | --- |

7208521000

| | 7208529900 |
| --- | --- |

7208529900

| | 7208531000 |
| --- | --- |

7208531000

| | 7211130000 |
| --- | --- |

7211130000

SA3. Muud lehtvaltstooted

| | 7208400090 |
| --- | --- |

7208400090

| | 7208539000 |
| --- | --- |

7208539000

| | 7208540000 |
| --- | --- |

7208540000

| | 7208908010 |
| --- | --- |

7208908010

| | 7209150000 |
| --- | --- |

7209150000

| | 7209161000 |
| --- | --- |

7209161000

| | 7209169000 |
| --- | --- |

7209169000

| | 7209171000 |
| --- | --- |

7209171000

| | 7209179000 |
| --- | --- |

7209179000

| | 7209181000 |
| --- | --- |

7209181000

| | 7209189100 |
| --- | --- |

7209189100

| | 7209189900 |
| --- | --- |

7209189900

| | 7209250000 |
| --- | --- |

7209250000

| | 7209261000 |
| --- | --- |

7209261000

| | 7209269000 |
| --- | --- |

7209269000

| | 7209271000 |
| --- | --- |

7209271000

| | 7209279000 |
| --- | --- |

7209279000

| | 7209281000 |
| --- | --- |

7209281000

| | 7209289000 |
| --- | --- |

7209289000

| | 7209908010 |
| --- | --- |

7209908010

| | 7210110010 |
| --- | --- |

7210110010

| | 7210122010 |
| --- | --- |

7210122010

| | 7210128010 |
| --- | --- |

7210128010

| | 7210200010 |
| --- | --- |

7210200010

| | 7210300010 |
| --- | --- |

7210300010

| | 7210410010 |
| --- | --- |

7210410010

| | 7210490010 |
| --- | --- |

7210490010

| | 7210500010 |
| --- | --- |

7210500010

| | 7210610010 |
| --- | --- |

7210610010

| | 7210690010 |
| --- | --- |

7210690010

| | 7210701010 |
| --- | --- |

7210701010

| | 7210708010 |
| --- | --- |

7210708010

| | 7210903010 |
| --- | --- |

7210903010

| | 7210904010 |
| --- | --- |

7210904010

| | 7210908091 |
| --- | --- |

7210908091

| | 7211140090 |
| --- | --- |

7211140090

| | 7211190090 |
| --- | --- |

7211190090

| | 7211233091 |
| --- | --- |

7211233091

| | 7211238091 |
| --- | --- |

7211238091

| | 7211290010 |
| --- | --- |

7211290010

| | 7211908010 |
| --- | --- |

7211908010

| | 7212101000 |
| --- | --- |

7212101000

| | 7212109011 |
| --- | --- |

7212109011

| | 7212200011 |
| --- | --- |

7212200011

| | 7212300011 |
| --- | --- |

7212300011

| | 7212402010 |
| --- | --- |

7212402010

| | 7212402091 |
| --- | --- |

7212402091

| | 7212408011 |
| --- | --- |

7212408011

| | 7212502011 |
| --- | --- |

7212502011

| | 7212503011 |
| --- | --- |

7212503011

| | 7212504011 |
| --- | --- |

7212504011

| | 7212506111 |
| --- | --- |

7212506111

| | 7212506911 |
| --- | --- |

7212506911

| | 7212509013 |
| --- | --- |

7212509013

| | 7212600011 |
| --- | --- |

7212600011

| | 7212600091 |
| --- | --- |

7212600091

| | 7219211000 |
| --- | --- |

7219211000

| | 7219219000 |
| --- | --- |

7219219000

| | 7219221000 |
| --- | --- |

7219221000

| | 7219229000 |
| --- | --- |

7219229000

| | 7219230000 |
| --- | --- |

7219230000

| | 7219240000 |
| --- | --- |

7219240000

| | 7219310000 |
| --- | --- |

7219310000

| | 7219321000 |
| --- | --- |

7219321000

| | 7219329000 |
| --- | --- |

7219329000

| | 7219331000 |
| --- | --- |

7219331000

| | 7219339000 |
| --- | --- |

7219339000

| | 7219341000 |
| --- | --- |

7219341000

| | 7219349000 |
| --- | --- |

7219349000

| | 7219351000 |
| --- | --- |

7219351000

| | 7219359000 |
| --- | --- |

7219359000

| | 7225401290 |
| --- | --- |

7225401290

| | 7225409000 |
| --- | --- |

7225409000

SA4. Legeerterastooted

| | 7226200010 |
| --- | --- |

7226200010

| | 7226912000 |
| --- | --- |

7226912000

| | 7226919100 |
| --- | --- |

7226919100

| | 7226919900 |
| --- | --- |

7226919900

| | 7226997010 |
| --- | --- |

7226997010

SA5. Legeerterasest kvartovaltslehed

| | 7225401230 |
| --- | --- |

7225401230

| | 7225404000 |
| --- | --- |

7225404000

| | 7225406000 |
| --- | --- |

7225406000

| | 7225990010 |
| --- | --- |

7225990010

SA6. Legeeritud külmvalts- ja pinnatud teraslehed

| | 7225508000 |
| --- | --- |

7225508000

| | 7225910010 |
| --- | --- |

7225910010

| | 7225920010 |
| --- | --- |

7225920010

| | 7226920010 |
| --- | --- |

7226920010

SB. Pikad tooted

SB1. Talad

| | 7207198010 |
| --- | --- |

7207198010

| | 7207208010 |
| --- | --- |

7207208010

| | 7216311000 |
| --- | --- |

7216311000

| | 7216319000 |
| --- | --- |

7216319000

| | 7216321100 |
| --- | --- |

7216321100

| | 7216321900 |
| --- | --- |

7216321900

| | 7216329100 |
| --- | --- |

7216329100

| | 7216329900 |
| --- | --- |

7216329900

| | 7216331000 |
| --- | --- |

7216331000

| | 7216339000 |
| --- | --- |

7216339000

SB2. Valtstraat

| | 7213100000 |
| --- | --- |

7213100000

| | 7213200000 |
| --- | --- |

7213200000

| | 7213911000 |
| --- | --- |

7213911000

| | 7213912000 |
| --- | --- |

7213912000

| | 7213914100 |
| --- | --- |

7213914100

| | 7213914900 |
| --- | --- |

7213914900

| | 7213917000 |
| --- | --- |

7213917000

| | 7213919000 |
| --- | --- |

7213919000

| | 7213991000 |
| --- | --- |

7213991000

| | 7213999000 |
| --- | --- |

7213999000

| | 7221001000 |
| --- | --- |

7221001000

| | 7221009000 |
| --- | --- |

7221009000

| | 7227100000 |
| --- | --- |

7227100000

| | 7227200000 |
| --- | --- |

7227200000

| | 7227901000 |
| --- | --- |

7227901000

| | 7227905000 |
| --- | --- |

7227905000

| | 7227909500 |
| --- | --- |

7227909500

SB3. Muud pikad tooted

| | 7207191210 |
| --- | --- |

7207191210

| | 7207191291 |
| --- | --- |

7207191291

| | 7207191299 |
| --- | --- |

7207191299

| | 7207205200 |
| --- | --- |

7207205200

| | 7214200000 |
| --- | --- |

7214200000

| | 7214300000 |
| --- | --- |

7214300000

| | 7214911000 |
| --- | --- |

7214911000

| | 7214919000 |
| --- | --- |

7214919000

| | 7214991000 |
| --- | --- |

7214991000

| | 7214993100 |
| --- | --- |

7214993100

| | 7214993900 |
| --- | --- |

7214993900

| | 7214995000 |
| --- | --- |

7214995000

| | 7214997100 |
| --- | --- |

7214997100

| | 7214997900 |
| --- | --- |

7214997900

| | 7214999500 |
| --- | --- |

7214999500

| | 7215900010 |
| --- | --- |

7215900010

| | 7216100000 |
| --- | --- |

7216100000

| | 7216210000 |
| --- | --- |

7216210000

| | 7216220000 |
| --- | --- |

7216220000

| | 7216401000 |
| --- | --- |

7216401000

| | 7216409000 |
| --- | --- |

7216409000

| | 7216501000 |
| --- | --- |

7216501000

| | 7216509100 |
| --- | --- |

7216509100

| | 7216509900 |
| --- | --- |

7216509900

| | 7216990010 |
| --- | --- |

7216990010

| | 7218992000 |
| --- | --- |

7218992000

| | 7222111100 |
| --- | --- |

7222111100

| | 7222111900 |
| --- | --- |

7222111900

| | 7222118100 |
| --- | --- |

7222118100

| | 7222118900 |
| --- | --- |

7222118900

| | 7222191000 |
| --- | --- |

7222191000

| | 7222199000 |
| --- | --- |

7222199000

| | 7222309710 |
| --- | --- |

7222309710

| | 7222401000 |
| --- | --- |

7222401000

| | 7222409010 |
| --- | --- |

7222409010

| | 7224900289 |
| --- | --- |

7224900289

| | 7224903100 |
| --- | --- |

7224903100

| | 7224903800 |
| --- | --- |

7224903800

| | 7228102000 |
| --- | --- |

7228102000

| | 7228201010 |
| --- | --- |

7228201010

| | 7228201091 |
| --- | --- |

7228201091

| | 7228209110 |
| --- | --- |

7228209110

| | 7228209190 |
| --- | --- |

7228209190

| | 7228302000 |
| --- | --- |

7228302000

| | 7228304100 |
| --- | --- |

7228304100

| | 7228304900 |
| --- | --- |

7228304900

| | 7228306100 |
| --- | --- |

7228306100

| | 7228306900 |
| --- | --- |

7228306900

| | 7228307000 |
| --- | --- |

7228307000

| | 7228308900 |
| --- | --- |

7228308900

| | 7228602010 |
| --- | --- |

7228602010

| | 7228608010 |
| --- | --- |

7228608010

| | 7228701000 |
| --- | --- |

7228701000

| | 7228709010 |
| --- | --- |

7228709010

| | 7228800010 |
| --- | --- |

7228800010

| | 7228800090 |
| --- | --- |

7228800090

| | 7301100000 |
| --- | --- |

7301100000

II LISA

KOGUSELISED PIIRNORMID

| (tonni) |
| --- |
| Tooted | Aasta 2007 | Aasta 2008 |
| SA. Lehtvaltstooted |
| SA1. Rullid | 1 042 090 | 1 035 000 |
| SA2. Raskplaat | 270 820 | 275 000 |
| SA3. Muud lehtvaltstooted | 565 770 | 595 000 |
| SA4. Legeerterastooted | 94 860 | 105 000 |
| SA5. Legeerterasest kvartovaltslehed | 20 460 | 25 000 |
| SA6. Legeeritud külmvalts- ja pinnatud teraslehed | 105 000 | 110 000 |
| SB. Pikad tooted |
| SB1. Talad | 55 800 | 55 000 |
| SB2. Valtstraat | 275 000 | 324 000 |
| SB3. Muud pikad tooted | 474 200 | 507 000 |
| Märkus: SA ja SB on tootekategooriad.
  SA1–SA6 ja SB1 kuni SB3 on tooterühmad. |

(tonni)

Tooted

Aasta 2007

Aasta 2008

SA. Lehtvaltstooted

SA1. Rullid

1 042 090

1 035 000

SA2. Raskplaat

270 820

275 000

SA3. Muud lehtvaltstooted

565 770

595 000

SA4. Legeerterastooted

94 860

105 000

SA5. Legeerterasest kvartovaltslehed

20 460

25 000

SA6. Legeeritud külmvalts- ja pinnatud teraslehed

105 000

110 000

SB. Pikad tooted

SB1. Talad

55 800

55 000

SB2. Valtstraat

275 000

324 000

SB3. Muud pikad tooted

474 200

507 000

Märkus: SA ja SB on tootekategooriad.

SA1–SA6 ja SB1 kuni SB3 on tooterühmad.

KOOSKÕLASTATUD PROTOKOLL

Käesoleva lepinguga seoses lepivad lepinguosalised kokku järgmises:

| — | artikli 4 lõikes 1 sätestatud ekspordilitsentse ja impordilubasid käsitleva teabevahetuse käigus edastavad lepinguosalised sellise teabe nii kogu ühenduse kui ka liikmesriikide kohta; |
| --- | --- |

—

artikli 4 lõikes 1 sätestatud ekspordilitsentse ja impordilubasid käsitleva teabevahetuse käigus edastavad lepinguosalised sellise teabe nii kogu ühenduse kui ka liikmesriikide kohta;

| — | kui lepinguosalised ei jõua artikli 5 lõikes 2 sätestatud konsultatsioonide tulemusena rahuldava lahenduseni, teeb Venemaa ühenduse nõudmisel koostööd, jättes ekspordilitsentsid kavandatava sihtkoha jaoks välja andmata, kui selliste litsentside kohased impordikogused süvendaksid probleeme, mis tulenevad järskudest ja kahjustavatest muudatustest tavapärastes kaubavoogudes; seda mõistetakse nii, et Venemaa võib jätkata litsentside väljaandmist teiste ühenduse sihtkohtade jaoks; |
| --- | --- |

—

kui lepinguosalised ei jõua artikli 5 lõikes 2 sätestatud konsultatsioonide tulemusena rahuldava lahenduseni, teeb Venemaa ühenduse nõudmisel koostööd, jättes ekspordilitsentsid kavandatava sihtkoha jaoks välja andmata, kui selliste litsentside kohased impordikogused süvendaksid probleeme, mis tulenevad järskudest ja kahjustavatest muudatustest tavapärastes kaubavoogudes; seda mõistetakse nii, et Venemaa võib jätkata litsentside väljaandmist teiste ühenduse sihtkohtade jaoks;

| — | lepinguosalised teevad tihedat koostööd järskude ja kahjulike muudatuste vältimiseks tavapärastes kaubavoogudes poolide osas (tooterühm SA1); Venemaa käsitleb prioriteetsena saadetisi nende toodete tavaklientidele, vältimaks ühenduse turu häirimist, ning probleemide korral teavitab kumbki lepinguosaline teist viivitamata; ja |
| --- | --- |

—

lepinguosalised teevad tihedat koostööd järskude ja kahjulike muudatuste vältimiseks tavapärastes kaubavoogudes poolide osas (tooterühm SA1); Venemaa käsitleb prioriteetsena saadetisi nende toodete tavaklientidele, vältimaks ühenduse turu häirimist, ning probleemide korral teavitab kumbki lepinguosaline teist viivitamata; ja

| — | Venemaa võtab nõuetekohaselt arvesse ühendusesiseste väikeste piirkondlike turgude tundlikkust nii nende tavapäraste tarnevajaduste kui ka piirkondliku koondumise vältimise osas. |
| --- | --- |

—

Venemaa võtab nõuetekohaselt arvesse ühendusesiseste väikeste piirkondlike turgude tundlikkust nii nende tavapäraste tarnevajaduste kui ka piirkondliku koondumise vältimise osas.

DEKLARATSIOON nr 1

Juhul kui Venemaa ettevõtjad asutavad ühenduses oma teeninduskeskused, mis töötlevad täiendavalt Venemaalt imporditud käesoleva lepinguga hõlmatud tooteid, deklareerib Venemaa, et ta võib nõuda II lisas esitatud koguseliste piirnormide suurendamist. Sellisel juhul vaatab ühendus sellise suurendamise nõude läbi ning lepinguosalised alustavad vajadusel konsultatsioone.

DEKLARATSIOON nr 2

Lepinguosalised deklareerivad, et nende eesmärgiks on saavutada terasetoodete kaubavahetuse täielik liberaliseerimine. Mõlemad lepinguosalised tunnistavad ka, et nendevahelise kaubavahetuse edendamise oluliseks tingimuseks on kummaski riigis kohaldatavate konkurentsi-, riigiabi- ja keskkonnasätete omavaheline vastavus. Sellest tulenevalt ning Venemaa sellekohasel nõudmisel võimaldab ühendus asjakohaste sihtotstarbeliste eelarvepiiride raames tehnilist abi, aitamaks Venemaal võtta vastu ja rakendada õigusnorme, mis oleksid vastavuses ühenduse vastu võetud ja rakendatavate sätetega. Tehnilist abi osutatakse mõlema lepinguosalise heakskiidetud üksikasjalike projektide kaudu.

DEKLARATSIOON nr 3

Lepinguosalised nõustuvad EÜ koondnomenklatuuri rubriiki 7204 kuuluvate malmi ja terase jäätmete ja jääkide ekspordi puhul mitte kohaldama teise lepinguosalise suhtes koguselisi piirnorme, tollimakse, -tasusid või muid samalaadseid meetmeid, ilma et see piiraks partnerlus- ja koostöölepingu artikli 19 kohaldamist.

Ilma et see piiraks eelmise lõike kohaldamist, kohaldab Venemaa praegu EÜ koondnomenklatuuri rubriiki 7204 kuuluvate malmi ja terase jäätmete ja jääkide ekspordi suhtes maksu. Maksu määr on praegu rubriigi 7204 kõikide toodete puhul 15 %, kuid mitte vähem kui 15 eurot tonni kohta, välja arvatud toote 7204 41 00 puhul, mille maksumäär on 5 %.

Lepinguosalised nõustuvad rahuldava lahenduse leidmiseks arutelusid jätkama. Lisaks sellele suurendatakse lepingu II lisas sätestatud koguselisi piirnorme 12 % võrra, kui Venemaa tühistab maksu täielikult või vähendab seda maksu madalama protsendi kindlaksmääramisega, eeldusel et Venemaa ei võta tarvitusele muid meetmeid, mis oleksid takistuseks vabale ekspordile.

Ühendusele erilist huvi pakkuvad tooted on: 7204 10 00, 7204 21 10, 7204 41 10, 7204 49 10, 7204 49 30, 7204 49 91 ja 7204 49 99.

PROTOKOLL A

I   JAOTIS

KLASSIFIKATSIOON

Artikkel 1

Ühenduse pädevad asutused võtavad kohustuse teavitada Venemaad muudatuste tegemisest kombineeritud nomenklatuuris (CN) koos käesoleva lepinguga hõlmatud toodete täieliku kirjeldusega vähemalt üks kuu enne nende jõustumist ühenduses.

II   JAOTIS

PÄRITOLU

Artikkel 2

1.   Käesoleva lepinguga hõlmatud Venemaalt pärinevate toodete (päritolu asjaomaste ühenduse määruste tähenduses) eksportimisel ühendusse käesoleva lepinguga kehtestatud korra kohaselt on vajalik Venemaa päritolusertifikaat, mis on vastavuses käesolevale protokollile lisatud näidisega.

2.   Venemaa õigusaktide kohaselt volitatud pädevad Venemaa organisatsioonid kinnitavad päritolusertifikaadi selles suhtes, kas kõnealuseid tooteid võib pidada sellest riigist pärit olevateks toodeteks.

Artikkel 3

Päritolusertifikaadi annab välja ainult eksportija või eksportija vastutusel tema volitatud esindaja; see antakse välja kirjaliku taotluse alusel. Venemaa õigusaktide kohaselt volitatud pädevad Venemaa organisatsioonid tagavad, et päritolusertifikaat oleks nõuetekohaselt täidetud ning sellel eesmärgil nõuavad nad mis tahes vajalikke dokumentaalseid tõendeid või viivad läbi mis tahes kontrolli, mida nad peavad asjakohaseks.

Artikkel 4

Kui avastatakse väikesi lahknevusi päritolusertifikaadis tehtud avalduste ning tolliasutustele vajalike formaalsuste täitmiseks esitatud dokumentides tehtud avalduste vahel, ei tule ipso facto kahelda sertifikaadis tehtud avaldustes.

III   JAOTIS

TOPELTKONTROLLISÜSTEEM TOODETE PUHUL, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE KOGUSELISI PIIRNORME

I   JAGU

Eksport

Artikkel 5

Asjaomased Venemaa valitsusasutused väljastavad ekspordilitsentse lepingu II lisas sätestatud asjaomaste koguseliste piirnormide ulatuses kõikidele Venemaalt pärit terasetoodete saadetistele.

Artikkel 6

1.   Ekspordilitsents peab vastama käesolevale protokollile lisatud näidisele ning on kehtiv ekspordiks kogu ühenduse tolliterritooriumil.

2.   Iga ekspordilitsentsiga peab muu hulgas kinnitama, et kõnealuse toote kogus on arvatud maha lepingu II lisas sätestatud asjakohasest koguselisest piirnormist.

Artikkel 7

Ühenduse pädevaid asutusi peab viivitamata teavitama varem välja antud ekspordilitsentside tühistamisest või muutmisest.

Artikkel 8

1.   Eksport arvestatakse maha kaubasaadetise lähetamise aastaks kehtestatud koguselisest piirnormist, isegi kui ekspordilitsents on välja antud pärast kõnealust vedu.

2.   Lõike 1 kohaldamisel loetakse kaupade vedu toimunuks eksportivale transpordivahendile laadimise kuupäeval, mida tõendatakse asjakohase konossemendi või muu transpordidokumendiga.

II   JAGU

Import

Artikkel 9

Käesoleva lepinguga hõlmatud toodete vabasse ringlusesse laskmiseks ühenduses peab esitama impordiloa.

Artikkel 10

1.   Importija peab esitama ekspordilitsentsi hiljemalt litsentsiga hõlmatud kaupade veo aastale järgneva aasta 31. märtsil.

2.   Ühenduse pädevad asutused väljastavad artiklis 9 osutatud impordiloa 10 tööpäeva jooksul arvestades ekspordilitsentsi originaali esitamisest importija poolt.

3.   Impordiluba on kehtiv kogu ühenduse tolliterritooriumil neli kuud alates selle väljastamisest.

4.   Ühenduse pädevad asutused tühistavad juba välja antud impordiloa, kui ekspordilitsents on tühistatud.

Kui aga ühenduse pädevatele asutustele teatatakse ekspordilitsentsi äravõtmisest või tühistamisest alles pärast toodete ühendusse vabasse ringlusse lubamist, arvatakse asjakohased kogused toote suhtes kehtestatud piirnormidest maha.

Artikkel 11

Kui ühenduse pädevad asutused tuvastavad, et Venemaa pädevate asutuste välja antud ekspordilitsentsiga hõlmatud toodete üldkogus ületab lepingu II lisas kehtestatud piirnorme, peatavad ühenduse asutused impordilubade edasise väljaandmise. Sellisel juhul teavitavad ühenduse pädevad asutused sellest viivitamata Venemaa pädevaid asutusi ning lepingu artikli 9 lõike 2 kohaselt alustatakse viivitamata konsultatsioone komisjoniga.

IV   JAOTIS

EKSPORDILITSENTSIDE- JA PÄRITOLUSERTIFIKAATIDE VORM JA ESITAMINE NING ÜHENDUSSE EKSPORTIMIST KÄSITLEVAD ÜLDSÄTTED

Artikkel 12

1.   Ekspordilitsentsidel ja päritolusertifikaatidel võib olla nõuetekohaselt tähistatud lisakoopiaid. Kõnealused dokumendid koostatakse inglise keeles. Kui dokumendid täidetakse käsitsi, peab sissekanded tegema tindiga ja trükitähtedes.

Kõnealuste dokumentide mõõdud on 210 × 297 mm. Kasutatav paber peab olema puidumassi jääkideta valge liimitatud kirjapaber, mis kaalub vähemalt 25 g/m2. Kui dokumendid koosnevad mitmest eksemplarist, trükitakse giljošš-mustriga taust ainult pealmisele lehele, mis on originaaleksemplar. Sellele eksemplarile tehakse selge märge „original” (originaal) ning teistele eksemplaridele „copy” (koopia). Ühenduse pädevad ametiasutused aktsepteerivad lepingu sätete kohaseks ühendusse eksportimiseks ainult originaali.

2.   Igal dokumendil on kas trükitud või käsitsi kirjutatud seerianumber, mille järgi on seda võimalik tuvastada.

See number koosneb järgmistest osadest:

| — | kaks tähte ekspordiriigi identifitseerimiseks järgmiselt: RU; |
| --- | --- |

—

kaks tähte ekspordiriigi identifitseerimiseks järgmiselt: RU;

| — | kaks tähte selle liikmesriigi identifitseerimiseks, kus kavatsetakse teha tollivormistus:







  BE | = | Belgia |
| --- | --- | --- | --- |
| BG | = | Bulgaaria |
| CZ | = | Tšehhi Vabariik |
| DK | = | Taani |
| DE | = | Saksamaa |
| EE | = | Eesti |
| EL | = | Kreeka |
| ES | = | Hispaania |
| FR | = | Prantsusmaa |
| IE | = | Iirimaa |
| IT | = | Itaalia |
| CY | = | Küpros |
| LV | = | Läti |
| LT | = | Leedu |
| LU | = | Luksemburg |
| HU | = | Ungari |
| MT | = | Malta |
| NL | = | Madalmaad |
| AT | = | Austria |
| PL | = | Poola |
| PT | = | Portugal |
| RO | = | Rumeenia |
| SI | = | Sloveenia |
| SK | = | Slovakkia |
| FI | = | Soome |
| SE | = | Rootsi |
| GB | = | Ühendkuningriik; |

—

kaks tähte selle liikmesriigi identifitseerimiseks, kus kavatsetakse teha tollivormistus:

BE

=

Belgia

BG

=

Bulgaaria

CZ

=

Tšehhi Vabariik

DK

=

Taani

DE

=

Saksamaa

EE

=

Eesti

EL

=

Kreeka

ES

=

Hispaania

FR

=

Prantsusmaa

IE

=

Iirimaa

IT

=

Itaalia

CY

=

Küpros

LV

=

Läti

LT

=

Leedu

LU

=

Luksemburg

HU

=

Ungari

MT

=

Malta

NL

=

Madalmaad

AT

=

Austria

PL

=

Poola

PT

=

Portugal

RO

=

Rumeenia

SI

=

Sloveenia

SK

=

Slovakkia

FI

=

Soome

SE

=

Rootsi

GB

=

Ühendkuningriik;

| — | ühekohaline number asjaomase aasta määramiseks, vastavalt aastaarvu viimasele numbrile, nt 7 tähendab aastat 2007; |
| --- | --- |

—

ühekohaline number asjaomase aasta määramiseks, vastavalt aastaarvu viimasele numbrile, nt 7 tähendab aastat 2007;

| — | kahekohaline number 01st kuni 99ni eksportiva riigi dokumendi välja andnud asutuse määramiseks; |
| --- | --- |

—

kahekohaline number 01st kuni 99ni eksportiva riigi dokumendi välja andnud asutuse määramiseks;

| — | viiekohaline järjekorranumber 00001st kuni 99999ni, mis on antud liikmesriigile, kus kavatsetakse teha tollivormistus. |
| --- | --- |

—

viiekohaline järjekorranumber 00001st kuni 99999ni, mis on antud liikmesriigile, kus kavatsetakse teha tollivormistus.

Artikkel 13

Ekspordilitsentsi ja päritolusertifikaadi võib välja anda pärast nendes nimetatud toodete tarnimist. Sellisel juhul peab tegema dokumendile märke „issued retrospectively” (tagantjärele välja antud).

Artikkel 14

1.   Ekspordilitsentsi või päritolusertifikaadi varguse, kadumise või hävimise korral võib eksportija taotleda selle välja andnud pädevalt Venemaa ametiasutuselt duplikaati tema valduses olevate ekspordidokumentide põhjal. Nimetatud sertifikaadi või litsentsi duplikaadile tehakse märge „duplicate”.

2.   Duplikaadile on märgitud ekspordilitsentsi või päritolusertifikaadi originaali kuupäev.

V   JAGU

HALDUSKOOSTÖÖ

Artikkel 15

Ühendus ja Venemaa teevad käesoleva protokolli sätete rakendamisel tihedat koostööd. Selleks aitavad mõlemad lepinguosalised kaasa kontaktide loomisele ja arutlustele, kaasa arvatud tehnilistes küsimustes.

Artikkel 16

Käesoleva protokolli korrektse kohaldamise tagamiseks osutavad ühendus ja Venemaa teineteisele vastastikust abi käesoleva protokolli kohaselt välja antud ekspordilitsentside ja päritolusertifikaatide või tehtud avalduste originaalile vastavuse ja täpsuse kontrollimiseks.

Artikkel 17

Venemaa teatab ühendusele (Euroopa Komisjonile) nende Venemaa pädevate valitsusasutuste nimed ja aadressid, kes on volitatud välja andma ja kinnitama ekspordilitsentse, ning nende Venemaa organisatsioonide nimed ja aadressid, kes on Venemaa õigusaktide kohaselt volitatud välja andma päritolusertifikaate, ning saadab nende asutuste pitsatite ja allkirjade jäljendid. Samuti teavitab Venemaa ühendust (Euroopa Komisjoni) kõigist neis andmetes tehtavatest muudatustest.

Artikkel 18

1.   Päritolusertifikaatide või ekspordilitsentside järelkontrolli tehakse pisteliselt või siis, kui ühenduse pädevatel asutustel tekib põhjendatud kahtlus, kas päritolusertifikaat või ekspordilitsents on ehtne või kas informatsioon kõnealuste toodete tegeliku päritolu kohta on õige.

2.   Sel juhul tagastavad ühenduse pädevad asutused päritolusertifikaadi või ekspordilitsentsi või selle koopia Venemaa pädevatele asutustele ning esitavad vajaduse korral sisu või vormi käsitlevad järelepärimise põhjendused. Kui kaubaarve on esitatud, lisatakse päritolusertifikaadile või ekspordilitsentsile või nende koopiatele kaubaarve või selle koopia. Samuti edastab asutus kõik saadud andmed, mille põhjal võib oletada, et nimetatud sertifikaadil või litsentsil esitatud andmed ei ole õiged.

3.   Lõike 1 sätteid kohaldatakse ka käesoleva protokolli artiklis 2 sätestatud päritolusertifikaatide järelkontrolli suhtes.

4.   Lõigete 1 ja 2 kohaselt läbi viidud järelkontrollide tulemused edastatakse ühenduse pädevatele asutustele hiljemalt kolme kuu jooksul. Edastatud teabes märgitakse, kas vaidlustatud sertifikaat või litsents käsitleb tegelikult eksporditud kaupa ja kas kaup vastab käesoleva lepinguga kehtestatud korra kohase ühendusse eksportimise tingimustele. Informatsioon peab ühenduse taotluse korral sisaldama ka kõikide nende dokumentide koopiaid, mis on vajalikud faktide ja eelkõige kaupade tegeliku päritolu täielikuks kindlakstegemiseks.

5.   Päritolusertifikaatide järelkontrolli jaoks säilitavad pädevad Venemaa organisatsioonid sertifikaatide koopiaid, samuti mis tahes neile viitavaid ekspordidokumente vähemalt ühe aasta jooksul pärast lepingu lõppemist.

6.   Käesolevas artiklis sätestatud pistelise kontrolli menetlus ei takista kõnealuste toodete lubamist vabasse ringlusse.

Artikkel 19

1.   Kui artiklis 18 nimetatud kontrollimenetlus või ühenduse või Venemaa pädevatele asutustele kättesaadav teave osutab või näib osutavat, et käesoleva lepingu sätetest on kõrvale hoitud või neid rikutud, teevad lepinguosalised võimalikult kiiresti ja tihedat koostööd vältimaks edasist kõrvalehoidmist või rikkumist.

2.   Sellel eesmärgil teevad asjakohased Venemaa ametiasutused omal algatusel või ühenduse nõudmisel asjakohaseid järelepärimisi või lasevad teha selliseid järelepärimisi toimingute kohta, mis on või tunduvad ühendusele olevat vastuolus käesoleva protokolliga või rikuvad seda. Venemaa edastab nende järelepärimiste tulemused ühendusele koos kogu asjakohase teabega, mis võimaldab kindlaks teha kõrvalehoidmise või rikkumise põhjuse, sealhulgas kauba tegeliku päritolu.

3.   Ühenduse ja Venemaa vahelise lepingu kohaselt võivad ühenduse määratud ametnikud viibida lõikes kaks osutatud järelepärimiste juures.

4.   Lõikes 1 nimetatud koostöö käigus vahetavad ühenduse ja Venemaa pädevad asutused igasugust teavet, mida lepinguosalised käesoleva lepingu sätetest kõrvalehoidmise või nende rikkumise ärahoidmiseks kasulikuks peavad. See vahetus võib hõlmata teavet käesoleva lepinguga hõlmatud tooteliikide kaubavahetuse kohta Venemaa ja kolmandate riikide vahel, eriti kui ühendusel on põhjendatud alus arvata, et kõnealused tooted võivad enne nende ühendusse importimist transiitveosena läbida Venemaa territooriumi. See teave võib ühenduse nõudel võimaluse korral sisaldada asjakohaste dokumentide koopiaid.

5.   Kui piisavate tõendite põhjal on selge, et käesoleva protokolli sätetest on kõrvale hoitud või neid rikutud, võivad Venemaa ja ühenduse pädevad asutused leppida kokku selle kõrvalehoidmise või rikkumise kordumise ärahoidmiseks vajalike meetmete võtmises.

Image

Image

Image

Image

---

| 17.11.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 300/71 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 300/71

---

NÕUKOGU OTSUS,

13. november 2007,

mille kohaselt lubatakse Madalmaade Kuningriigil kohaldada meedet, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 193

(Ainult hollandikeelne tekst on autentne)

(2007/740/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, (1) eriti selle artikli 395 lõiget 1,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kirjas, mis saabus komisjoni peadirektoraati 24. novembril 2006, palus Madalmaade Kuningriik luba kohaldada valmisrõivaste tööstuses maksualaseid erimeetmeid, millele eelnevalt oli nõukogu otsuse 1998/20/EÜ (2) alusel antud kohaldamisluba piiratud ajavahemikuks. |
| --- | --- |

(1)

Kirjas, mis saabus komisjoni peadirektoraati 24. novembril 2006, palus Madalmaade Kuningriik luba kohaldada valmisrõivaste tööstuses maksualaseid erimeetmeid, millele eelnevalt oli nõukogu otsuse 1998/20/EÜ (2) alusel antud kohaldamisluba piiratud ajavahemikuks.

| (2) | Direktiivi 2006/112/EÜ artikli 395 lõike 2 kohaselt teavitas komisjon 10. juuli 2007. aasta kirjaga teisi liikmesriike Madalmaade Kuningriigi esitatud taotlusest. Komisjon teatas 17. juuli 2007. aasta kirjas Madalamaade Kuningriigile, et tal on olemas kogu teave, mida ta peab taotluse hindamiseks vajalikuks. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivi 2006/112/EÜ artikli 395 lõike 2 kohaselt teavitas komisjon 10. juuli 2007. aasta kirjaga teisi liikmesriike Madalmaade Kuningriigi esitatud taotlusest. Komisjon teatas 17. juuli 2007. aasta kirjas Madalamaade Kuningriigile, et tal on olemas kogu teave, mida ta peab taotluse hindamiseks vajalikuks.

| (3) | Kõnealuse korra alusel lubatakse Madalmaade Kuningriigil valmisrõivaste tööstuses kohaldada kava, mille kohaselt allhankija kohustus tasuda maksuhaldurile käibemaks kantakse allhankijalt üle rõivatootjale (töövõtjale). |
| --- | --- |

(3)

Kõnealuse korra alusel lubatakse Madalmaade Kuningriigil valmisrõivaste tööstuses kohaldada kava, mille kohaselt allhankija kohustus tasuda maksuhaldurile käibemaks kantakse allhankijalt üle rõivatootjale (töövõtjale).

| (4) | Kõnealune kord on varasemalt osutunud tõhusaks pettuste ärahoidmise meetmeks sektoris, kus käibemaksu kogumist peetakse raskeks allhankijate tegevuse kindlakstegemise ja kontrollimise keerukuse tõttu. Taotletavat meedet tuleks seega käsitleda meetmena, millega valmisrõivaste tööstuses hoitakse ära teatavat liiki maksudest kõrvalehoidmist ja maksustamise vältimist. |
| --- | --- |

(4)

Kõnealune kord on varasemalt osutunud tõhusaks pettuste ärahoidmise meetmeks sektoris, kus käibemaksu kogumist peetakse raskeks allhankijate tegevuse kindlakstegemise ja kontrollimise keerukuse tõttu. Taotletavat meedet tuleks seega käsitleda meetmena, millega valmisrõivaste tööstuses hoitakse ära teatavat liiki maksudest kõrvalehoidmist ja maksustamise vältimist.

| (5) | Kuna valmisrõivaste tootmise asukohta mõjutavad väikesed tööjõukulud ning kuna allhankijad liiguvad raskusteta ühest riigist teise, peaks Madalmaade Kuningriik jälgima ja hindama asjaomaste tegurite mõju erandi tõhususele ning teavitama sellest komisjoni. |
| --- | --- |

(5)

Kuna valmisrõivaste tootmise asukohta mõjutavad väikesed tööjõukulud ning kuna allhankijad liiguvad raskusteta ühest riigist teise, peaks Madalmaade Kuningriik jälgima ja hindama asjaomaste tegurite mõju erandi tõhususele ning teavitama sellest komisjoni.

| (6) | Meetme ajaline piiritlemine on asjakohane, et võimaldada komisjonil hinnata meedet Madalmaade Kuningriigi esitatud aruande alusel. |
| --- | --- |

(6)

Meetme ajaline piiritlemine on asjakohane, et võimaldada komisjonil hinnata meedet Madalmaade Kuningriigi esitatud aruande alusel.

| (7) | Erandil ei ole kahjulikku mõju ühenduste omavahenditele, mis laekuvad käibemaksust, ning see ei mõjuta ka tarbimise lõppetapis sissenõutava käibemaksu summat, |
| --- | --- |

(7)

Erandil ei ole kahjulikku mõju ühenduste omavahenditele, mis laekuvad käibemaksust, ning see ei mõjuta ka tarbimise lõppetapis sissenõutava käibemaksu summat,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Erandina direktiivi 2006/112/EÜ artiklist 193 lubatakse Madalmaade Kuningriigil valmisrõivaste tööstuses kuni 31. detsembrini 2009 kohaldada kava, mille kohaselt allhankija kohustus tasuda maksuhaldurile käibemaks kantakse allhankijalt üle rõivatootjale (töövõtjale).

Artikkel 2

Hiljemalt 31. juuliks 2009 esitab Madalmaade Kuningriik komisjonile aruande asjaomase meetme toimimise üldhinnangu kohta, eelkõige seoses meetme tõhususega, ning ka mis tahes muud tõendid valmisrõivaste tööstuse allhankijate ümberasumise kohta teistesse riikidesse.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Madalmaade Kuningriigile.

Brüssel, 13. november 2007

Nõukogu nimel

eesistuja

F. TEIXEIRA DOS SANTOS

---

(1)  ELT L 347, 11.12.2006, lk 1. Direktiivi on muudetud direktiiviga 2006/138/EÜ (ELT L 384, 29.12.2006, lk 92).

1

(2)  EÜT L 8, 14.1.1998, lk 16. Otsust on viimati muudetud otsusega 2004/516/EÜ (ELT L 221, 22.6.2004, lk 17).

2

---

Komisjon

| 17.11.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 300/73 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 300/73

---

KOMISJONI OTSUS,

8. november 2007,

millega muudetakse otsust 2007/102/EÜ, millega võetakse vastu 2007. aasta töökava ühenduse rahvatervise valdkonna tegevusprogrammi (aastateks 2003–2008) rakendamiseks, sealhulgas kõnealuse aasta toetuste andmise tööprogramm

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/741/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 152 lõiget 1,

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (1) eriti selle artiklit 110,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. septembri 2002. aasta otsust nr 1786/2002/EÜ, millega võetakse vastu ühenduse tegevusprogramm rahvatervise valdkonnas (aastateks 2003–2008), (2) eriti selle artikli 8 lõiget 1,

võttes arvesse komisjoni 15. detsembri 2004. aasta otsust 2004/858/EÜ, millega asutatakse vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 58/2003 täitevamet nimega Rahvatervise Programmi Täitevamet ühenduse rahvatervise valdkonna tegevusprogrammi juhtimiseks, (3) eriti selle artiklit 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 12. veebruaril 2007 võeti vastu 2007. aasta töökava. |
| --- | --- |

(1)

12. veebruaril 2007 võeti vastu 2007. aasta töökava.

| (2) | 2007. aasta eelarve (kulukohustused) oli hinnanguliselt 40 000 000 eurot. EMP/EFTA riikide osamakse oli hinnanguliselt 912 000 eurot. Ühelt taotlejariigi (Türgi) saadaolev osamakse oli hinnanguliselt 958 000 eurot. 2007. aasta üldeelarve oli hinnanguliselt 41 870 000 eurot. Pakkumiskutse jaoks kasutatavate vahendite soovituslik üldsumma oli hinnanguliselt 33 888 000 eurot. Pakkumiskutseteks kasutatavate vahendite soovituslik summa oli kokku kuni 4 064 000 eurot. |
| --- | --- |

(2)

2007. aasta eelarve (kulukohustused) oli hinnanguliselt 40 000 000 eurot. EMP/EFTA riikide osamakse oli hinnanguliselt 912 000 eurot. Ühelt taotlejariigi (Türgi) saadaolev osamakse oli hinnanguliselt 958 000 eurot. 2007. aasta üldeelarve oli hinnanguliselt 41 870 000 eurot. Pakkumiskutse jaoks kasutatavate vahendite soovituslik üldsumma oli hinnanguliselt 33 888 000 eurot. Pakkumiskutseteks kasutatavate vahendite soovituslik summa oli kokku kuni 4 064 000 eurot.

| (3) | EMP/EFTA riikidelt saadud osamaksed ulatusid 884 640 euroni. Ühe taotlejariigi (Türgi) saadaolev osamakse ulatus 957 697 euroni. Järgmised endised kandidaatriigid Bulgaaria, Eesti, Leedu, Rumeenia, Sloveenia, Tšehhi Vabariik ja Ungari tegid laienemisprotokollide alusel rahvatervise programmi osamaksed summas 7 133 382,18 eurot, millest 1 226 395,90 eurot oli kaasatud eespool nimetatud programmi eelmistel aastatel. Seega on 2007. aasta finantsmeetmete võtmiseks veel 5 906 986,28 eurot. |
| --- | --- |

(3)

EMP/EFTA riikidelt saadud osamaksed ulatusid 884 640 euroni. Ühe taotlejariigi (Türgi) saadaolev osamakse ulatus 957 697 euroni. Järgmised endised kandidaatriigid Bulgaaria, Eesti, Leedu, Rumeenia, Sloveenia, Tšehhi Vabariik ja Ungari tegid laienemisprotokollide alusel rahvatervise programmi osamaksed summas 7 133 382,18 eurot, millest 1 226 395,90 eurot oli kaasatud eespool nimetatud programmi eelmistel aastatel. Seega on 2007. aasta finantsmeetmete võtmiseks veel 5 906 986,28 eurot.

| (4) | 2007. aasta üldeelarve on seega 47 749 323,28 eurot. Konkursikutseteks kasutatavate vahendite summa on kokku 37 888 963 eurot. Pakkumiskutseteks kasutatavate vahendite summa on kokku 5 324 000 eurot. |
| --- | --- |

(4)

2007. aasta üldeelarve on seega 47 749 323,28 eurot. Konkursikutseteks kasutatavate vahendite summa on kokku 37 888 963 eurot. Pakkumiskutseteks kasutatavate vahendite summa on kokku 5 324 000 eurot.

| (5) | Esialgselt 2007. aastaks OECD koostööga ette nähtud meetmed lükatakse edasi 2008. aastasse, seega on osa OECDga sõlmitud otsetoetuslepingute rahastamiseks eraldatud eelarvest nüüd saadaval teiste meetmete jaoks 2007. aastal. Kolm meedet on ette nähtud koostöös Maailma Terviseorganisatsiooniga (WHO) ja üks meede Rahvusvahelise Vähiuurimiskeskusega (IARC) kogusummas 2 550 000 eurot esialgse hinnanguliselt 2 032 000 euro suuruse summa asemel. |
| --- | --- |

(5)

Esialgselt 2007. aastaks OECD koostööga ette nähtud meetmed lükatakse edasi 2008. aastasse, seega on osa OECDga sõlmitud otsetoetuslepingute rahastamiseks eraldatud eelarvest nüüd saadaval teiste meetmete jaoks 2007. aastal. Kolm meedet on ette nähtud koostöös Maailma Terviseorganisatsiooniga (WHO) ja üks meede Rahvusvahelise Vähiuurimiskeskusega (IARC) kogusummas 2 550 000 eurot esialgse hinnanguliselt 2 032 000 euro suuruse summa asemel.

| (6) | Kättesaadavaks tehtud suuremaid eelarvevahendeid arvestades tuleb seega 2007. aasta töökava muuta, et rahastada suuremal arvul pakkumisi ja projekte 2007. aasta pakkumiskutsete ja rahvusvaheliste organisatsioonidega sõlmitud otsetoetuslepingute raames. |
| --- | --- |

(6)

Kättesaadavaks tehtud suuremaid eelarvevahendeid arvestades tuleb seega 2007. aasta töökava muuta, et rahastada suuremal arvul pakkumisi ja projekte 2007. aasta pakkumiskutsete ja rahvusvaheliste organisatsioonidega sõlmitud otsetoetuslepingute raames.

| (7) | Lisaks, kuna 2007. aasta lõplikus eelarves ei ole real 17 03 01 01 vajalikku kulukohustuste eraldist, kanti eelarverea 17 03 06 raames kättesaadav asjaomane summa eelarveaasta alguses üle reale 17 03 01 01. |
| --- | --- |

(7)

Lisaks, kuna 2007. aasta lõplikus eelarves ei ole real 17 03 01 01 vajalikku kulukohustuste eraldist, kanti eelarverea 17 03 06 raames kättesaadav asjaomane summa eelarveaasta alguses üle reale 17 03 01 01.

| (8) | Programmi halduskorralduskulud kaetakse eelarverealt 17 01 04 02. (4) |
| --- | --- |

(8)

Programmi halduskorralduskulud kaetakse eelarverealt 17 01 04 02. (4)

| (9) | Rahvatervise Programmi Täitevamet kiitis käesoleva otsuse eelnõu heaks. |
| --- | --- |

(9)

Rahvatervise Programmi Täitevamet kiitis käesoleva otsuse eelnõu heaks.

| (10) | Seetõttu tuleks komisjoni otsust 2007/102/EÜ (5) vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(10)

Seetõttu tuleks komisjoni otsust 2007/102/EÜ (5) vastavalt muuta,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel

Otsuse 2007/102/EÜ I lisa muudetakse järgmiselt.

| 1. | Punkt 1.2 (Vahendid) asendatakse järgmisega:
  „Paranduseelarves nr 1/2007 moodustavad tegevusassigneeringud 38 800 000 eurot eelarvereal 17 03 01 01 ja haldusassigneeringud 1 200 000 eurot eelarvereal 17 01 04 02.
  Rahvatervise Programmi Täitevametiga seotud haldusassigneeringute eelarverida on 17 01 04 30.
  2007. aasta kinnitatud eelarve (kulukohustused) on 40 000 000 eurot.
  Tegevusassigneeringute eelarve on 38 800 000 eurot. Haldusassigneeringute eelarve on 1 200 000 eurot.
  Kõnealusele eelarvele tuleks lisada:






  — | EMP/EFTA riikidelt saadud osamakse summas 884 640 eurot; |
| --- | --- | --- |

1.

Punkt 1.2 (Vahendid) asendatakse järgmisega:

„Paranduseelarves nr 1/2007 moodustavad tegevusassigneeringud 38 800 000 eurot eelarvereal 17 03 01 01 ja haldusassigneeringud 1 200 000 eurot eelarvereal 17 01 04 02.

Rahvatervise Programmi Täitevametiga seotud haldusassigneeringute eelarverida on 17 01 04 30.

2007. aasta kinnitatud eelarve (kulukohustused) on 40 000 000 eurot.

Tegevusassigneeringute eelarve on 38 800 000 eurot. Haldusassigneeringute eelarve on 1 200 000 eurot.

Kõnealusele eelarvele tuleks lisada:

—

EMP/EFTA riikidelt saadud osamakse summas 884 640 eurot;

| — | ühe taotlejariigi (Türgi) osamakse: hinnanguliselt 957 697 eurot; |
| --- | --- |

—

ühe taotlejariigi (Türgi) osamakse: hinnanguliselt 957 697 eurot;

| — | järgmiste endiste kandidaatriikide Bulgaaria, Eesti, Leedu, Rumeenia, Sloveenia, Tšehhi Vabariigi ja Ungari osamaksed summas 5 906 986,28 eurot. |
| --- | --- |

—

järgmiste endiste kandidaatriikide Bulgaaria, Eesti, Leedu, Rumeenia, Sloveenia, Tšehhi Vabariigi ja Ungari osamaksed summas 5 906 986,28 eurot.

Seega on 2007. aasta üldeelarve 47 749 323,28 eurot. See hõlmab nii tegevuseelarve vahendeid kui ka tehnilise ja haldusalase abi jaoks ette nähtud vahendeid:

| — | tegevuseelarve summa kokku on hinnanguliselt 46 416 963,28 eurot; |
| --- | --- |

—

tegevuseelarve summa kokku on hinnanguliselt 46 416 963,28 eurot;

| — | halduseelarve summa kokku on hinnanguliselt 1 332 360 eurot. |
| --- | --- |

—

halduseelarve summa kokku on hinnanguliselt 1 332 360 eurot.

Ettepaneku kohaselt tuleks 5 324 000 eurot tegevuseelarvest kulutada pakkumismenetlustele ja 2 550 000 eurot rahvusvahelistele organisatsioonidele suunatud otsetoetustele.

Pakkumiskutse jaoks kasutatavate vahendite soovituslik üldsumma on hinnanguliselt 37 888 963 eurot.

Toetuste eraldamisel pakkumiskutse jaoks säilitatakse tasakaal programmi erinevate valdkondade vahel, arvestades samas saadud ettepanekute kvaliteeti ja hulka, kui ei teki konkreetseid hädaolukordi tervishoiuvaldkonnas (nt pandeemiline gripp), mis õigustavad ressursside ümberjaotamist. Juhul kui 2007. aasta lõpus jääb tegevuseelarvest vahendeid kasutamata, jaotatakse need ümber 2007. aasta pakkumiskutsete kaudu valitud toetuste rahastamiseks.”

| 2. | Punktis 2.1 (Projektikonkurss)






  — | neljas lõik asendatakse järgmisega:

  „Pakkumiskutseks kasutatavate vahendite soovituslik üldsumma on hinnanguliselt 37 888 963 eurot.” |
| --- | --- | --- |

2.

Punktis 2.1 (Projektikonkurss)

—

neljas lõik asendatakse järgmisega:

„Pakkumiskutseks kasutatavate vahendite soovituslik üldsumma on hinnanguliselt 37 888 963 eurot.”

| — | üheksas lõik asendatakse järgmisega:

  „Tuleb märkida, et ühenduse rahalise osaluse soovituslik summa läbirääkimiste alguses valitud projektides võib läbirääkimiste tulemusena olla vahemikus – 20 % kuni + 10 %.” |
| --- | --- |

—

üheksas lõik asendatakse järgmisega:

„Tuleb märkida, et ühenduse rahalise osaluse soovituslik summa läbirääkimiste alguses valitud projektides võib läbirääkimiste tulemusena olla vahemikus – 20 % kuni + 10 %.”

| 3. | Punktis 2.2 (Pakkumiskutsed) asendatakse esimene lõik järgmisega:
  „Teenusehankeid tuleks rahastada eelarveridadelt 17 03 01 01 ja 17 01 04 02. Pakkumiskutseteks kasutatavate vahendite soovituslik summa on kokku kuni 5 324 000 eurot.” |
| --- | --- |

3.

Punktis 2.2 (Pakkumiskutsed) asendatakse esimene lõik järgmisega:

„Teenusehankeid tuleks rahastada eelarveridadelt 17 03 01 01 ja 17 01 04 02. Pakkumiskutseteks kasutatavate vahendite soovituslik summa on kokku kuni 5 324 000 eurot.”

| 4. | Punkt 2.3.1 (2007. aasta koostöövaldkonnad) asendatakse järgmisega:
  „Vastavalt programmi käsitleva otsuse artiklile 11 tehakse programmi rakendamise käigus koostööd rahvatervise valdkonnas pädevate rahvusvaheliste organisatsioonidega ja Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) riikidega asjaomaste teemadega tegelevate komisjoni talituste koordineerimisel.
  Koostöö Maailma Terviseorganisatsiooniga (WHO)
  Koostööd Maailma Terviseorganisatsiooniga rakendatakse kooskõlas järgmisega:






  — | 1999. aasta 9. augustil jõustunud ÜRO ja Euroopa Ühenduse vaheline leping, mis käsitleb ÜRO hallatavate programmide ja projektide ühendusepoolse rahastamise või kaasrahastamise suhtes kohaldatavaid põhimõtteid, ning 1995. aasta 1. jaanuaril jõustunud Euroopa Ühenduse ja ÜRO vaheline verifitseerimisklausli leping, muudetud kujul; |
| --- | --- | --- |

4.

Punkt 2.3.1 (2007. aasta koostöövaldkonnad) asendatakse järgmisega:

„Vastavalt programmi käsitleva otsuse artiklile 11 tehakse programmi rakendamise käigus koostööd rahvatervise valdkonnas pädevate rahvusvaheliste organisatsioonidega ja Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) riikidega asjaomaste teemadega tegelevate komisjoni talituste koordineerimisel.

Koostöö Maailma Terviseorganisatsiooniga (WHO)

Koostööd Maailma Terviseorganisatsiooniga rakendatakse kooskõlas järgmisega:

—

1999. aasta 9. augustil jõustunud ÜRO ja Euroopa Ühenduse vaheline leping, mis käsitleb ÜRO hallatavate programmide ja projektide ühendusepoolse rahastamise või kaasrahastamise suhtes kohaldatavaid põhimõtteid, ning 1995. aasta 1. jaanuaril jõustunud Euroopa Ühenduse ja ÜRO vaheline verifitseerimisklausli leping, muudetud kujul;

| — | Maailma Terviseorganisatsiooni ja Euroopa Komisjoni kirjavahetus koostöö konsolideerimise ja intensiivistamise kohta (sealhulgas kirjavahetuse hulka kuuluv memorandum Maailma Terviseorganisatsiooni ja Euroopa Komisjoni koostöö raamistiku ja korra kohta); |
| --- | --- |

—

Maailma Terviseorganisatsiooni ja Euroopa Komisjoni kirjavahetus koostöö konsolideerimise ja intensiivistamise kohta (sealhulgas kirjavahetuse hulka kuuluv memorandum Maailma Terviseorganisatsiooni ja Euroopa Komisjoni koostöö raamistiku ja korra kohta);

| — | kui erandlikel asjaoludel ei ole kokku lepitud teisiti, annab Euroopa Komisjon finantsabi Maailma Terviseorganisatsiooni võetavatele meetmetele kooskõlas Euroopa Ühenduse ja ÜRO vahelise finants- ja haldusraamistiku kokkuleppega, mis jõustus 2003. aasta 29. aprillil (Maailma Terviseorganisatsioon liitus sellega 11. detsembril 2003). |
| --- | --- |

—

kui erandlikel asjaoludel ei ole kokku lepitud teisiti, annab Euroopa Komisjon finantsabi Maailma Terviseorganisatsiooni võetavatele meetmetele kooskõlas Euroopa Ühenduse ja ÜRO vahelise finants- ja haldusraamistiku kokkuleppega, mis jõustus 2003. aasta 29. aprillil (Maailma Terviseorganisatsioon liitus sellega 11. detsembril 2003).

Pärast arutelu Maailma Terviseorganisatsiooniga määrati kindlaks prioriteetsed valdkonnad: kliimamuutused/keskkond, toitumise ja kehalise tegevuse järelevalvesüsteem ning vaimne tervis.

| — | Kliimamuutuste/keskkonna- ja terviseteave, mis on vajalik kuumusealase kliimateabe nõustamissüsteemi rakendamiseks kuumalaine tervishoiu hoiatussüsteemidena ELis, et ennustada kuumalaineid Euroopas. |
| --- | --- |

—

Kliimamuutuste/keskkonna- ja terviseteave, mis on vajalik kuumusealase kliimateabe nõustamissüsteemi rakendamiseks kuumalaine tervishoiu hoiatussüsteemidena ELis, et ennustada kuumalaineid Euroopas.

| — | Toitumise ja kehalise tegevuse järelevalvesüsteem andmebaaside linkimiseks, et nende sisu ajakohastada ja anda liikmesriikidele tehnilist tuge komisjoni ja WHO kogutud teabe standardimiseks ja kvaliteedi kontrollimiseks. |
| --- | --- |

—

Toitumise ja kehalise tegevuse järelevalvesüsteem andmebaaside linkimiseks, et nende sisu ajakohastada ja anda liikmesriikidele tehnilist tuge komisjoni ja WHO kogutud teabe standardimiseks ja kvaliteedi kontrollimiseks.

| — | Vaimne tervis. Kaardistada vaimse tervise edendamisel, vaimsete häirete ennetamisel ja vaimse tervise häiretega inimeste sotsiaalsel kaasamisel maade riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil omandatud rikkalikud kogemused ja tehtud algatused, teha kindlaks usaldusväärsed tervishoiusektori juhid ja toetada neid ning selgitada välja tõendusmaterjalides esinevad lüngad, mis vajavad edasisi uuringuid. |
| --- | --- |

—

Vaimne tervis. Kaardistada vaimse tervise edendamisel, vaimsete häirete ennetamisel ja vaimse tervise häiretega inimeste sotsiaalsel kaasamisel maade riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil omandatud rikkalikud kogemused ja tehtud algatused, teha kindlaks usaldusväärsed tervishoiusektori juhid ja toetada neid ning selgitada välja tõendusmaterjalides esinevad lüngad, mis vajavad edasisi uuringuid.

Võetavates meetmetes välditakse kattuvust teiste ühenduse poolt rahastatavate meetmetega ning selliste meetmete dubleerimist, eelkõige teistes rahvatervise programmist rahastatavates meetmetes.

Koostöö Maailma Terviseorganisatsiooni juures asuva Rahvusvahelise Vähiuurimiskeskusega (IARC)

Rahvusvahelise Vähiuurimiskeskusega kavandatakse eraldi läbirääkimisi Euroopa toitumis- ja vähialaste perspektiivuuringute arendamise projekti ja Euroopa vähiregistrite võrgustiku teemal Euroopa vähivastaste eeskirjade ajakohastamiseks ning vähki suremuse kaardistamiseks Euroopa Liidus, kasutades suremuse kohta kättesaadavaid kõige uuemaid andmeid. (6)

6

| 5. | Punkt 2.3.2 (Rahastamine) asendatakse järgmisega:
  „Eespool nimetatud rahvusvaheliste organisatsioonidega seotud meetmeid võib rahastada vaid otsetoetuslepingute kaudu. Otsetoetuslepingud parandavad ühismeetmete puhul Euroopa Komisjoni ja rahvusvaheliste organisatsioonide koostoimet ja reageerimissuutlikkust. Nendel organisatsioonidel on oma konkreetsete missioonide ja kohustustega seotud teatav võimekus, tänu millele on nad eriti pädevad viima läbi mõningaid käesolevas tööprogrammis sätestatud meetmeid, mille puhul otsetoetuste lepinguid peetakse kõige asjakohasemaks menetluseks.
  Rahalise toetuse summa võib olla organisatsiooni kohta kuni 60 % arvestatavate projektide abikõlblikest kuludest. Komisjon määrab igal üksikjuhul kindlaks toetuse maksimaalse protsendimäära.
  Otsetoetuslepinguid tuleks rahastada eelarvereast 17 03 01 01; otsetoetuste soovituslik summa on hinnanguliselt kuni 2 550 000 eurot. Seda summat võib tegevuseelarves kasutamata assigneeringutest olenevalt suurendada.” |
| --- | --- |

5.

Punkt 2.3.2 (Rahastamine) asendatakse järgmisega:

„Eespool nimetatud rahvusvaheliste organisatsioonidega seotud meetmeid võib rahastada vaid otsetoetuslepingute kaudu. Otsetoetuslepingud parandavad ühismeetmete puhul Euroopa Komisjoni ja rahvusvaheliste organisatsioonide koostoimet ja reageerimissuutlikkust. Nendel organisatsioonidel on oma konkreetsete missioonide ja kohustustega seotud teatav võimekus, tänu millele on nad eriti pädevad viima läbi mõningaid käesolevas tööprogrammis sätestatud meetmeid, mille puhul otsetoetuste lepinguid peetakse kõige asjakohasemaks menetluseks.

Rahalise toetuse summa võib olla organisatsiooni kohta kuni 60 % arvestatavate projektide abikõlblikest kuludest. Komisjon määrab igal üksikjuhul kindlaks toetuse maksimaalse protsendimäära.

Otsetoetuslepinguid tuleks rahastada eelarvereast 17 03 01 01; otsetoetuste soovituslik summa on hinnanguliselt kuni 2 550 000 eurot. Seda summat võib tegevuseelarves kasutamata assigneeringutest olenevalt suurendada.”

Brüssel, 8. november 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 1995/2006 (ELT L 390, 30.12.2006, lk 1).

1

(2)  EÜT L 271, 9.10.2002, lk 1. Otsust on muudetud otsusega 786/2004/EÜ (ELT L 138, 30.4.2004, lk 7).

2

(3)  ELT L 369, 16.12.2004, lk 73.

3

(4)  Paranduseelarve nr 1, ELT L 124, 15.5.2007, lk 1.

4

(5)  ELT L 46, 16.2.2007, lk 27.

5

(6)  http://ec.europa.eu/health/ph_international/int_organisations/who_en.htm.”

6

---